prop · H503170 · 2018-04-19 00:00:00 — Det är även rimligt att beslutsunderlaget innehåller så många relevanta aspekter som möjligt. Hänsyn bör t.ex. tas till investeringens specifika natur med effekter på omgivande samhälle. Beslutsunderlaget bör användas i ägardialogen med styrelser i strategiska frågor. Sådana strategiska frågor är t.ex. större händelser såsom förvärv, avyttringar eller större förändringar i produktion och/eller vid omfattande strukturanpassning. Det finns sammantaget ett tydligt lagligt stöd för en aktiv ägarstyrning. Det är rimligt att förvänta sig att regeringen låter genomföra en självständig företagsekonomisk analys för att bedöma bolagets beslutsunderlag inför investeringar med stor samhällspåverkan. Vidare behövs en bredare analys av verksamheten för att identifiera den samhällsekonomiska lönsamheten, vilka aktörer som berörs av investeringen och om det finns effekter för omgivande samhälle som kan medföra ett statligt eller kommunalt åtagande utöver bolagets åtagande enligt lagstiftningen och det affärsmässiga uppdraget. Gränsdragningen mellan investeringens totala externa effekter och vad som rimligen kan betraktas som ett offentligt åtagande utöver bolagets skyldigheter blir härvid väsentligt. Nästa steg vore att analysera involverade aktörers – statliga, kommunala och privata – ordinarie roller och mandat, samt befintliga regelverk, för att bedöma om dessa är tillämpliga vid en extraordinär händelse med stor samhällspåverkan. Detta blir ett relevant underlag för regeringen i syfte att säkerställa bolagets långsiktiga värdeutveckling och kunna återrapportera till om planeringen av investeringen för att trygga statens avkastning från bolaget. har ett stort ansvar i att styra bolaget men också att kontrollera och ifrågasätta beslutsunderlag i syfte att kunna agera för bolagets bästa. Detta förutsätter också en närmare samordning med regeringen som bolagsförvaltare i frågor av stor vikt. De operationella bedömningsgrunderna för regeringens respektive styrelsens förberedelsearbete samt återrapporteringen till redovisas initialt i kapitel tre till sex. Nedan redogörs för granskningens formella bedömningsgrunder från vilka den operationella bedömningsgrunden kan härledas. R I K S R E V I S I O N E N O M V A N D L I N G E N A V K I R U N A O C H M A L M B E R G E T 1.3.2Regeringen ska aktivt följa att statliga bolag uppfyller krav på effektivitet, avkastning och strukturanpassning riktlinjebeslut3 specificerar hur de allmänna effektivitetskraven för statlig verksamhet, vilka bl.a. uttrycks i budgetlagen4, ska tolkas för statligt ägda bolag. Regeringen ska i sin förvaltning aktivt följa bolagens utveckling och vidta de åtgärder som behövs för att bolagen ska uppfylla kraven på effektivitet, avkastning och strukturanpassning.5 näringsutskott har understrukit vikten av att säkerställa god riskhantering i den samlade statliga bolagsportföljen, med motiveringen att bolagen med statligt ägande utgör en betydande del av statens tillgångar6. 1.3.3 Aktiebolagsrättsligt ges ett betydande utrymme för ägarstyrning Aktiebolagslagen reglerar ägarens, i detta fall regeringens, möjligheter att utöva inflytande på bolagets ledning genom röstning vid bolagsstämman. Aktiebolagslagen ger också ägaren rätt till insyn i bolaget7. Regeringen ges således aktiebolagsrättsligt ett betydande utrymme för ägarstyrning. Det ligger i linje med lagstiftarens ambition om att aktivera ägarfunktionen i ett aktiebolag så att regeringen på en bolagsstämma utnyttjar sina maktbefogenheter.8 1.3.4Internationella riktlinjer för statliga bolag ger vägledning för regeringen om effektiv styrning Den förvaltningsprinciper för statligt ägda bolag (statens ägarpolicy) följer i stort sett riktlinjer för styrning av statligt ägda bolag.9 riktlinjer för styrning av statligt ägda bolag innehåller flera rekommendationer om hur regeringen som förvaltare och statligt ägda bolag bör förhålla sig till risk. Enligt ingår i regeringens roll som förvaltare att besluta om och följa upp bolagets risktoleransnivåer. De ekonomiska mål som regeringen förmedlar bör tydliggöra hur bolaget förväntas prioritera och göra avvägningar mellan t.ex. behov av långsiktiga investeringar och mål om att generera utdelning till regeringen. understryker att statligt ägda bolag bör följa samma höga standarder för riskhantering som privatägda bolag. 3Vid sidan av lagstiftning kan fatta beslut i form av riktlinjer, uttalanden eller tillkännagivanden. Besluten är inte bindande men kan utifrån omständigheterna medföra politisk bundenhet och möjliggöra för att pröva större frågor på ett tidigt stadium (Hirschfeldt 2015), Exempel på riktlinjebeslut är rskr. 1980/81:147. 4Se 1 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302. 2015/16:NU21. 7Se 7 kap. 1, 8 och 36 § aktiebolagslagen (2005:551). 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kommunikation om risker och riskhantering kan ge en felaktig bild av bolagets ekonomiska situation, leda till felaktiga strategiska beslut, och resultera i finansiella förluster.10 Regeringen uttalar i statens ägarpolicy att ålagt regeringen uppdraget att förvalta statens tillgångar. Uppdraget är att aktivt förvalta statens tillgångar i bolag så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och i förekommande fall att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Det är av största vikt att bolagen förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt med långsiktigt värdeskapande som övergripande mål.11 1.3.5Bolagsstyrelsens riskhantering och samordning med regeringen är central vid stora händelser Enligt aktiebolagslagen svarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltning av bolagets angelägenheter och ska fortlöpande bedöma och säkerställa kontroll av bolagets ekonomiska situation. Den planerande roll som styrelsen har är en av dess viktigaste uppgifter12. Redovisningen av företagets angelägenheter i årsredovisningen ska omfatta företagets förväntade framtida utveckling inklusive en beskrivning av väsentliga risker och osäkerhetsfaktorer som företaget står inför.13 Regeringen anger i statens ägarpolicy att de statliga bolagen ska vara lika transparenta som börsnoterade företag i sin externa rapportering. Enligt branschpraxis bör styrelsen därför se till att rekommenderade regler för publik information tillämpas på liknande sätt som för börsnoterade företag inom gruvnäringen.14 Riskhantering kan betraktas som en strategisk fråga i statligt ägda bolag och är av central betydelse för regeringens och styrelsens strategiska beslut. Enligt riktlinjer tillhör identifikationen av risker bolagsstyrelsens ansvarsområden och kan understödjas av ett särskilt utskott för riskhantering.15 Enligt riktlinjebeslut ska statligt ägda bolag arbeta under krav på effektivitet, avkastning och strukturanpassning.16 Vidare framkommer i statens ägarpolicy att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas. Regeringen anger också () att styrelseordföranden har ett s.k. samordningsansvar. Det innebär att styrelseordföranden ska samordna sin syn med regeringen när bolaget står inför 12Se 8 kap. 4 § aktiebolagslagen (2005:551) och prop. 1997/98:99. 136 kap. 1 § andra stycket årsredovisningslagen (1995:1554). 14SveMin 2012, PwC 2012. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302. R I K S R E V I S I O N E N O M V A N D L I N G E N A V K I R U N A O C H M A L M B E R G E T viktiga avgöranden.17 Bolagstämman för har 2017 beslutat om att anta statens ägarpolicy vilket innebär att ägarpolicyn blir styrande för bolaget.18 1.3.6Regeringen bör informera om de statliga bolagens verksamhet Genom ett riktlinjebeslut beslutades att regeringen ska förmedla en årlig skrivelse med redogörelse för bolag med statligt ägande till riksdagen19. Om regeringen vid stora händelser i de statliga bolagens verksamhet finner att den bör underställa ett beslut kan regeringen dessutom tillfälligt stoppa bolagets beslut genom ett bolagsstämmobeslut så att uppfattning kan inhämtas. Enligt det konstitutionella rättsläget föreligger dock inget rättsligt krav att inhämta inställning. Men regeringen kan trots detta välja att låta ta ställning av politiska eller demokratiska skäl.20 De huvudsakliga metoderna för datainsamling i granskningen har varit dokumentstudier och intervjuer. För att kunna bedöma regeringens och planering av investeringen i nya gruvnivåer har granskat underlag från både investeringens planerings- och genomförandeperiod . I dokumentstudierna har en genomgång av styrelseprotokoll, styrelseutvärderingar och beslutsunderlag till gjorts. Studierna har syftat till att undersöka bolagets investeringsunderlag, planeringsprocess och riskhantering inför samhällsomvandlingen. I dokumentstudierna har även ingått en genomgång av dokumentation hos , inriktade dels mot dokumentation av ägardialoger m.m. från ägarförvaltningen av bolaget, dels mot dokumentation från Malmfältsgruppens respektive IDA-gruppens21 arbete. Intervjuer har genomförts med representanter för , ledning, organisation för samhällsomvandlingen och centrala koncernfunktioner för marknad respektive riskhantering. Intervjuer har även genomförts med företrädare för och enhet för bolagsanalys och ägarstyrning samt enhet för företag och företagande, som 17Finansdepartementet 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017. 18§ 22 i protokoll från styrelsemöte i . 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147. 21Malmfältsgruppen inrättades 2005 och bestod av parter som berördes av gruvnäringens expansion i Malmfälten. Den interdepartementala arbetsgruppen (IDA-gruppen) tillsattes 2006 för att koordinera samarbete för effektiv handläggning av ärenden som rör vissa planerade förändringar i och . 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ansvarar för frågor som rör gruvnäringen. Vidare har intervjuer genomförts med geologiska undersökning (SGU) och Bergsstaten. Utöver denna datainsamling har anlitat extern juridisk expertis från akademin i syfte att utreda ansvarsförhållandet för samhällsomvandlingen mellan stat (regering, statliga myndigheter), och berörda kommuner.22 Akademisk extern expertis i samhällsekonomisk lönsamhetsanalys har anlitats för att utveckla en principiell analys av de samhällsekonomiska kostnader och intäkter som bör tas i beaktande inför denna typ av megaprojekt.23 Vidare har den juridiska analysen granskats av , professor i civilrätt, särskilt associationsrätt, vid . En första version av den samhällsekonomiska analysen har diskuterats på ett seminarium där , professor i nationalekonomi vid , har fungerat som opponent. tidigare granskning av regeringens hantering av risker i statligt ägda bolag24 har varit en av flera utgångspunkter för granskningens bedömningsgrunder. Referenspersonerna och har också lämnat synpunkter på granskningsupplägg och rapportutkast. Företrädare för och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till rapporten. 23Se Kriström och . R I K S R E V I S I O N E N O M V A N D L I N G E N A V K I R U N A O C H M A L M B E R G E T 2 Bakgrund till samhällsomvandlingen och tätorter är delvis belägna ovanpå malmfyndigheter och har utvecklats i symbios med Malmfältens gruvor. Detta kapitel ger en bakgrund till investering i nya gruvnivåer, regeringens planering inför investeringen och dess konsekvenser för båda samhällena. 2.1 Samhällsomvandlingens orsaker och omfattning Samhällsomvandlingen orsakas av gruvnivåer MUJ 1250 i och KUJ 1365 i Kiruna25 som invigdes respektive 2013. bryter huvudsakligen under jord, vilket i viss mån kontinuerligt gett upphov till samhällsomvandling i och . skivbrytningsmetod orsakar hålrum i berget som fylls igen av nedrasat gråberg. Nedrasningen genererar deformationer på markytan som till slut gör att byggnader och infrastruktur behöver flyttas. Det är omöjligt att helt särskilja tidigare från nuvarande gruvnivåers markpåverkan. Anläggningen av nya gruvnivåer var en förutsättning för fortsatt brytning när befintliga gruvnivåer tömts på brytvärt . är största järnmalmspelletsproducent. Underjordsbrytningen utgör en kostnadsnackdel gentemot bolag som bryter i dagbrott och ställer krav på storskalig och tekniskt avancerad brytning. Utöver underjordsbrytningen har tre dagbrott26 och prospekterar kontinuerligt för att säkra framförhållning i malmtillgången27. Totalt kommer en fjärdedel av Malmfältens befolkning – 10 000 boende och 5 000 bostäder – att behöva flytta fram till dess att KUJ 1365 och MUJ 1250 tas ur bruk omkring . Även lokala näringsidkare, infrastruktur och verksamhetslokaler påverkas direkt. Övriga invånare påverkas indirekt av en förändrad stadsbild. I kommun byggs bl.a. ett nytt stadshus samt ny väg E10 och väg 870. 2.2 genomförande av samhällsomvandlingen ska enligt bolagsordningen eftersöka, utvinna och förädla mineraliska tillgångar samt bedriva därmed förenlig verksamhet28, och har inte något särskilt beslutat samhällsuppdrag som tillåter avsteg från det affärsmässiga uppdraget. 25KUJ är en förkortning för Kiirunavaara under jord och MUJ för under jord. 1365 respektive 1250 anger respektive gruvnivås lokalisering i meter under jord. 26Dagbrotten kallas Gruvberget, Leveäniemi och Mertainen. Mertainen har lagts i träda pga. rådande marknadsläge (2017). 27Enligt (2017) bedrivs prospektering i malmfyndigheterna Ylipääsnjaska, Per , Leveäniemi, Gruvberget, Mertainen, och Kaptensmalmen. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bolaget motiverar sitt engagemang i samhällsomvandlingen genom minerallagens lydelser om ersättning av skada och intrång. Genomförandet av samhällsomvandlingen sker i största möjliga mån gemensamt för och , med en samhällsomvandlingsorganisation och gemensamma ersättningsprinciper. gör avsättningar för samhällsomvandlingen i sin balansräkning utifrån en kontinuerligt uppdaterad plan . styrelsebeslut om investeringarna i nya gruvnivåer 2008 föregicks av förberedelser. presenterade en prognos för kommun om gruvans framtida påverkan på stadens centrala delar med begäran om en ny översiktsplanering för att möjliggöra fortsatt brytning.29 är beroende av tillgång till mark för genomförandet av samhällsomvandlingen och fortsatt gruvdrift. Mark- och miljödomstolen har i bolagets miljötillstånd på olika sätt angett gränsvärden för hur stora markrörelser gruvverksamheten får orsaka för omgivningen. Kommunernas detaljplaner är av avgörande betydelse för tillgången till den mark som fordras för gruvbrytningen. I syfte att systematisera och skapa förutsägbarhet för produktion och ersättningar har ingått avtal med respektive kommun och övriga sakägare. förvärv av fastigheter sker genom frivilliga överenskommelser30. Bolaget initierade en översyn av sina ersättningsprinciper 2013 efter att beslutat att höja ersättningsnivåerna enligt expropriationslagen från av marknadsvärdet31. För beräkning av marknadsvärde beslöt att använda produktionskostnadsmetoden, som beaktar återanskaffningskostnaden för en motsvarande fastighet med nedräkning för värdeminskning. benämner beräkningssättet ersättning av funktion. 2.3Regeringens och statliga myndigheters roll i samhällsomvandlingen Mot bakgrund av svenska myndigheters självständighet och kommuners självstyre kan regeringen inte styra hur en statlig eller tillstånds- eller tillsynsmyndighet ska besluta i enskilda ärenden. Trots samhällsomvandlingens omfattning, spännvidd över två kommuner och involvering av flera beslutande myndigheter är det därför inte möjligt att peka ut någon enskild aktör som ensam bestämmer hur processen ska genomföras. Processen involverar flera aktörer och behöver genomföras i samförstånd, samarbete och samverkan. Medan är ersättningsansvarigt enligt minerallagen har kommunerna ett ansvar för att det lokala samhället och den lokala planeringen fungerar. 30Intervju med , . 31Se 4 kap. 1 § expropriationslagen (1972:719). R I K S R E V I S I O N E N O M V A N D L I N G E N A V K I R U N A O C H M A L M B E R G E T Regeringen har ett tudelat ansvar, dels som förvaltare av aktierna i , dels som ansvarig för rikets styrelse och huvudman för involverade statliga myndigheter, exempelvis . Det innebär att , regeringen och de båda kommunerna har ett delat ansvar för att samhällsomvandlingen genomförs på ett effektivt sätt. Ytterligare myndigheter, bl.a. länsstyrelserna och , involveras i förberedelserna för gruvinvesteringar och samhällsomvandling inom ramen för deras ordinarie ansvarsområden. Även SGU involveras genom att det självständiga beslutsorganet Bergsstaten beviljar koncession. Bergsstaten kan också fatta beslut om ersättning till sakägare enligt minerallagens regler i det fall gruvbolag inte skulle komma överens med berörda sakägare vid utvidgad gruvverksamhet. Regeringens roll i investeringen och samhällsomvandlingen har huvudsakligen hanterats genom enheter för ägarstyrning och bolagsförvaltning samt genom de sakpolitiska enheter som ansvarar för gruvnäring respektive bostadspolitik, i kombination eller enskilt. inrättade näringsministern i syfte att den skulle vara ett forum för dialog för företrädare för , berörda kommuner, företag, myndigheter m.fl. intressegrupper med anledning av gruvnäringens expansion i Malmfälten.32 Regeringen tillsatte 2006 en interdepartemental arbetsgrupp (IDA- grupp) inom för att koordinera samarbete för effektiv handläggning av ärenden som rör vissa planerade förändringar i och Malmberget.33 Ansvaret i för Malmfältsgruppen fanns på en sakenhet som har ombildats till enheten för företag och företagande på . Företrädare för denna sakenhet var både sekreterare i och ordförande i tillsattes även en arbetsgrupp med uppgiften att analysera de administrativa åtgärder som skulle krävas av berörda myndigheter och kommuner med anledning av investeringar i ny gruvbrytning.35 Ungefär fick också Boverket36 och Riksantikvarieämbetet37 regeringsuppdraget att följa och stödja samhällsomvandlingen inom sina ansvarsområden. I samband med ekonomiska vårproposition38 beviljade 32Protokoll, dnr. N2005/4031/. 33Protokoll, dnr. N2006/1646/. 34Näringsdepartementets kommentarer till utkast på , . 36Regeringsbeslut, M2006/1909/Bo, regeringsbeslut, M2008/948/H. 37Regeringsbeslut, Ku2007/2274/Kr. 2005/06:100, utg.omr. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ett särskilt bidrag om till kommun39. Regeringen har även initierat förenklingsåtgärder inom miljöbalkssamt plan- och bygglagsområdet. Exempelvis syftade förändringar i reglerna om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk till att underlätta flytten av bostäder under samhällsomvandlingen,40 genom särskilda möjligheter för nämnd att bevilja dispens41.42 beslutade regeringen om ändringar i förordningen (2016:881) om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande, för att förmedla investeringsstöd till kommuner med särskilda behov av samhällsomvandling utom egen kontroll. har även, , föreslagit att de boende i och skulle få uppskjuten reavinstskatt . Motiveringen är att den exceptionella situationen kräver undantag från gällande lagstiftning.43 Utöver uppdragen med direkt koppling till samhällsomvandlingen har regeringen gett flera myndigheter regeringsuppdrag av mer generell karaktär för att inom sina respektive ansvarsområden underlätta för berörda aktörer i samband med gruvexpansion.44 39Regeringsbeslut, N2006/5045/. Se även Ds 2006:2 s. 103–104. Bidraget täckte den skuld som kommun hade till efter att kommunen fått ersättning för att riva bostäder som inte nyttjades då kommunen stod inför sjunkande befolkningsantal, med villkoret att kommunen inte fick bygga bostäder , se , : till , hämtad , . 2006/07:62, bet. 2006/07:CU28, rskr. 2006/07:189. 41Förordning (2007:621) om ändring i förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. upphävd genom plan- och byggförordningen (2011:338). 43Särskilda uppskovsregler vid betydande samhällsförflyttning, Fi2017/04439/S1, (DN), : Kirunaborna slipper reavinstskatt , hämtad , . , och länsstyrelserna i respektive fick genom mineralstrategin 2013 uppdrag att underlätta för kommuner som berörs av gruvexpansion. Tillväxtanalys har utrett behovet av kompetens och arbetskraft i , och . R I K S R E V I S I O N E N O M V A N D L I N G E N A V K I R U N A O C H M A L M B E R G E T 3LKAB:s beslutsunderlag inför anläggningen av nya gruvnivåer I detta kapitel redovisas iakttagelser rörande det underlag som presenterades för inför beslutet om investeringen 2008 om att bryta nya gruvnivåer. Inledningsvis återges operationella bedömningsgrund (3.1). 3.1Bolagsstyrelsen ansvarar för beslutsunderlag och samordning med regeringen I bolagsstyrelsens ansvar och kvalitetssäkrande roll ingår att begära in fullgott beslutsunderlag i form av bl.a. företagsekonomiska kalkyler och riskanalyser vid stora investeringar. Att följa internationella standarder för finansiell rapportering inom gruvnäringen (Life of ) är härmed centralt och underlättar för styrelsen att bedöma bolagets investeringar och kunna göra jämförelser med andra gruvbolag. Vidare bör styrelseordföranden i bolaget ta initiativ till dialog eller samordning (s.k. ägarsamordning ) med regeringen i syfte att söka regeringens ställningstaganden inför avgörande beslut vid stora händelser i bolagets verksamhet45. 3.2Beslutsunderlaget bestod av ett investeringsförslag och en realkapitalvärdering Planeringsprocessen inför investeringen i KUJ 1365 och MUJ 1250 var i enlighet med tidigare gruvnivåers och byggde teknisk och ekonomisk förberedelse innan investeringsbeslut togs 2008. Planeringen av samhällsomvandlingen påbörjades däremot i samband med att beslut fattades 2008 och pågår än . Granskningen visar att det företagsekonomiska beslutsunderlag som presenterades för styrelsen och ligger till grund för investeringen 2008 i nya gruvnivåer utgörs av ett investeringsförslag och en realkapitalvärdering. Riskanalyserna är integrerade i dessa handlingar. Investeringsförslaget redogör för scenarier för produktionsvolymer respektive för investeringskostnader vid brytning av de nya gruvnivåerna, olika scenarier 45Finansdepartementet, Riktlinjer för dokumentation m.m. av . 46Intervju med , , , Realkapitalvärden Infraplan (uppdaterad ), , Investeringsförslag och investeringsbeslut Ny gruvnivå i KUJ 1365, , , Investeringsförslag och investeringsbeslut Förlängning av M100 till och ny gruvnivå på 1250 M i , , , Realkapitalvärden , ÅF Infraplan . 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N beroende på järnmalms- och pelletsprisutveckling, valutakursförändringar etc. Huvuddelen av riskerna ligger enligt bolaget i järnmalmpriset, valutakursen för amerikanska dollar och kostnaderna för att transportera upp malmen från gruva till marknivå. baserar sina bedömningar på uppskattningar av malmpris och växelkurs från flera internationellt erkända institut. Bolaget genomförde också känslighetsanalyser av valutakursernas och prisernas utveckling baserat på institutens gemensamma syn på utvecklingen. Därutöver finns tekniska risker i form av risker för markpåverkan, som kan ske genom sättningar och seismiska störningar.47 Realkapitalvärderingen är en teknisk och ekonomisk kartläggning av samhällsomvandlingen orsakad av brytningen i de nya gruvnivåerna. Det är ett underlag som redovisar bedömningar och beräkningar av ersättningskostnader avseende fastigheter, infrastruktur och effekter för företag.48 3.3 Beslutsunderlaget var ofullständigt är det branschpraxis att gruvbolag arbetar med strategiska planer kallade Life of (LOMP) eftersom de tydliggör lönsamheten i investeringar i gruvbranschen utifrån bevisad malmtillgång.