prop · H503265 · 2018-06-05 00:00:00 — Regeringen har gjort flera stora insatser för att bidra till en ökad elektrifiering av fordonsflottan. En ökad elektrifiering bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar och därmed till en förbättrad luftkvalitet. De åtgärder som görs är att införa ett bonus–malus-system för nya lätta fordon, vilket innebär att fordon med låga utsläpp får en bonus och fordon med höga utsläpp får en höjd fordonsskatt. Laddinfrastrukturen ska byggas ut och ett ladda hemma-stöd införs. Vidare förlängs satsningen på introduktion av elbussar genom Elbusspremien. Dessutom har en elfordonspremie införts för bl.a. elcyklar. En annan källa till dålig luftkvalitet i våra städer är småskalig vedeldning. Här har och initierat en kampanj för att utsläpp vid eldning i vedpannor och kaminer ska bli så låga som möjligt. Insatser för miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning Flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning. Även om trenden här går åt rätt håll behövs ytterligare insatser för att det ska gå att nå målet. Den stora utmaningen för att komma till rätta med försurningen är de gränsöverskridande luftföroreningarna. Detta mål kan inte nås enbart genom åtgärder inom landet utan kräver även åtgärder inom EU och internationellt. är därför en aktiv part inom . Ett reviderat direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar antogs . verkade i förhandlingarna för en hög ambitionsnivå och det reviderade direktivet innebär att utsläppen i EU av svaveldioxid ska minska med och utsläppen av kväveoxider till 2030. Detta kommer att leda till betydande minskningar av nedfallet av försurande ämnen över . har även varit pådrivande för att få skärpt lagstiftning för den internationella sjöfarten. IMO kommer att skärpa de globala kraven på svavel i bränslen. Även inom svavelkontrollområdena på och , som har varit pådrivande för att de ska införas, har strängare krav trätt i kraft. Det har fått stor effekt på sjöfartens utsläpp av svaveldioxid i dessa områden. införs även kvävekontrollområden på , och Engelska kanalen. Regeringen har som ambition att flytta godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. För att stimulera överflyttningar från väg till sjöfart har regeringen tagit beslut om att införa ett tillfälligt Eko-bonussystem. Regeringen avser att vidta åtgärder för att minska sjöfartens utsläpp av såväl luftföroreningar som växthusgaser. Regeringen har genom budgetpropositionen utökat satsningarna på Klimatklivet och stadsmiljöavtal. Kommuner och landsting kan söka stöd från stadsmiljöavtalen, t.ex. för investeringar i kajer för lokala och regionala persontransporter. Från Klimatklivet kan stöd sökas för exempelvis konvertering till elektrisk framdrivning av fartyg. Insatser för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö Kemikalieinspektionen har fått i uppdrag av regeringen att genomföra en handlingsplan för en giftfri vardag. Uppdraget sträcker sig . Handlingsplanens fokus är att minska den exponering för farliga ämnen som barn och unga utsätts för. Genom att skydda barn och unga skyddar vinormalt även vuxna. Regeringens satsning på handlingsplanen har gjort det möjligt att kraftigt utöka insatserna nationellt, inom EU och internationellt. Handlingsplanen har bidragit till att har kunnat ta en av de ledande rollerna när det gäller att lämna förslag till åtgärder mot enskilda hälso- och miljöfarliga ämnen inom EU. har lämnat in 10 ämnesutvärderingar, 20 förslag på EU-harmoniserad klassificering, 17 förslag till identifiering av särskilt farliga ämnen till EU:s kandidatförteckning och tre förslag på begränsningar av farliga ämnen. har också arbetat med att begränsa förekomsten av farliga ämnen i leksaker och elektronik. På så vis har vi bidragit till att minska exponeringen av många farliga ämnen som kan påverka barn och vuxna i deras vardag. Inom ramen för handlingsplanen har Kemikalieinspektionen lämnat förslag om att förbjuda användningen av flyktiga ämnen i byggprodukter, högfluorerade miljögifter (PFAS) i brandskum och mikrokorn av plast i kosmetiska produkter och andra kemiska produkter. Regeringen beslutade om ett förbud mot mikroplaster som har en skrubbande, rengörande eller polerande effekt i kosmetiska produkter som sköljs av. Övriga förslag bereds nu i . Tillsynen av regler som begränsar förekomsten av farliga ämnen i varor har ökat med stöd av handlingsplanen. Det gäller särskilt varor som är riktade till barn och som barn kommer i kontakt med, t.ex. leksaker, smycken, kläder och hemelektronik. Ett stort antal varor har analyserats för att upptäcka farliga ämnen. Många varor med förbjudna ämnen har på så sätt kunnat upptäckas och antalet åtalsanmälningar har ökat. Flödet av varor som innehåller farliga ämnen är stort och kan förväntas öka ytterligare. Regeringen har därför gjort en särskild satsning på att kartlägga och analysera förekomst av farliga ämnen i varor. Satsningen som avser perioden –2020 riktar sig mot farliga ämnen där riskerna inte redan är omhändertagna inom EU. På uppdrag av regeringen har tagit fram ett kravpaket. Kravpaketet omfattar vägledande material som hjälp till upp- handlare att ställa krav för minskad förekomst av miljö- och hälsofarliga ämnen i förskolan. Som ett led i arbetet för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö har regeringen uppdragit åt Swetox att etablera en nationell plattform för att samordna och förmedla kunskap om nanomaterials egenskaper och om hur nano- material kan hanteras på ett säkert sätt mellan olika aktörer i samhället, myndigheter, akademi, näringsliv och organisationer. en uppföljning av den utredning om nanosäkerhet som regeringen lät göra 2012–2013 (SOU 2013:70). Plattformen, , invigdes i inrättade regeringen ett substitutionscentrum vid , Centrumet ska öka kunskapen om farliga ämnen i varor, bidra till ökad substitution av farliga ämnen och därmed också bidra till utveckling av hållbara kemiska produkter, varor och icke- kemiska metoder och tekniker. Regeringen har initierat satsningar på renings- teknik för att få bort s.k. mikroplaster från dagvatten. vatten kan komma från olika källor såsom slitage av fordonsdäck och vägmarkeringar, konstgräsplaner och båtskrov. ringen en utredning som ska se över möjligheterna att minska de negativa miljöeffekterna från plast. Även satsningar på avancerad rening av av- loppsvatten för att minska halterna av läkemedelsrester i miljön har på- Regeringen avser att inrätta ett för påverkan av läke- medel på miljön. Centrumet ska utgöra en plattform för dialog och sam- arbete mellan olika aktörer för forskning om läkemedels miljöeffekter. För att öka takten i saneringsarbetet har regeringen under mandatperio- den förstärkt anslaget för sanering och återställning av förorenade områ- den samt inrättat ett nytt bidrag till kommuner för sanering av förorenade områden för att bygga bostäder. Att åtgärda förorenade områden är också steg på vägen för att nå flera andra miljömål, t.ex. God bebyggd miljö och Levande sjöar och vattendrag. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat en satsning, på Satsningen, bidrar bl.a. till miljökvalitetsmålet Giftfri Om hållbarhet ska uppnås i hela den textila värdekedjan krävs ytterligare insatser, samarbete och samverkan med flera aktörer. ringen har därför, inom ramen för budgetsatsningen, gett i uppdrag att etablera en samverkansplattform för hållbart mode och hållbara textilier. Vidare har fått i uppdrag att ansvara för att informationsinsatser genomförs för att öka kunskapen hos konsumenter om en mer hållbar konsumtion av textilier t.ex. genom ökad återanvändning och återvinning. För att minska barns exponering för farliga kemikalier anser regeringen att en kemikaliereg- lerna för textilier bör harmoniseras på EU-nivå. strarna har gemensamt uppmanat Europeiska kom- missionen att vidta åtgärder på EU-nivå för att stärka lagstiftningen om farliga ämnen i textilier. Miljöministrarna har även lyft behovet av att EU vidtar andra åtgärder för att minimera negativ påverkan på människors hälsa och miljön av textilproduktion och konsumtion. 2016 beslutade regeringen att inrätta en samordningsgrupp, SamTox, för att öka möjligheterna att tidigt upptäcka nya potentiella kemikalie- risker och vidta åtgärder för att hantera dessa. Bakgrunden är att högfluorerade ämnen har kunnat förorena grundvatten och dricksvattentäkter innan åtgärder vidtagits. tas en ny punktskatt på kemikalier i viss elektronik ut. Syftet med skatten är att minska tillförseln av farliga ämnen till människors hemmiljö och uppmuntra till att mer hälsovänliga alternativ används. Regeringen har aktivt bidragit till att bisfenol A har fått en mer heltäckande reglering i för material i kontakt med livsmedel. På regeringens uppdrag har Kemikalieinspektionen utrett vilka andra bisfenoler som skulle kunna utgöra en risk för människors hälsa och miljön på liknande sätt som bisfenol A. Regeringen har beslutat om att begränsa användningen av kemiska växtskyddsmedel för nedvissning och ogräsbekämpning före skörd i spannmål som ska användas till livsmedel. Beslutet är ett led i genomförandet av den nationella handlingsplanen för hållbar användning av växtskyddsmedel. Insatser för miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt De nationella utsläppen av ozonnedbrytande ämnen fortsätter att minska och består nästan uteslutande av CFC (klorfluorkarboner) från befintliga och uttjänta produkter exempelvis kyl- och frysmöbler samt bygg-, rör- och markisolering. Ett exempel på nationella insatser är och byggindustriers gemensamma satsning på att informera om hantering av CFC i isoleringsmaterial vid rivning och ombyggnation, tillsyn av köldmedier och åtgärder mot illegala transporter från till utvecklingsländer. Lustgasens ökade betydelse för ozonnedbrytningen kan urskiljas även på nationell nivå. Flera län har uppmärksammat vikten av åtgärder i syfte att förbättra kvävehanteringen inom jordbruket och arbetar med projektet näringen som bl.a. omfattar rådgivning om kväveeffektivitet till lantbrukare. Förutsatt att det internationella arbetet inom ramen för Montrealprotokollet för skydd av ozonskiktet fortsätter med oförminskad kraft bör miljökvalitetsmålet kunna nås till 2020. En fullständig återhämtning av ozonskiktet bör kunna ske . Eftersom många ozonnedbrytande ämnen även är växthusgaser, bidrar det framgångsrika arbetet inom Montrealprotokollet också till en minskad klimatpåverkan. Beslutet om det s.k. Kigalitillägget som togs av parterna till protokollet innebär att åtgärder ska vidtas för att stegvis avveckla tillverkning, användning och utsläpp av växthusgaserna HFC. Regeringen verkar för ett snabbt genomförande av Kigalitillägget och har antagit tillägget och deponerade ratificeringsinstrumentet till FN . Kigalitillägget innebär en konkret åtgärd för att uppnå målen i . Enligt beräkningar kan det minska uppvärmningen med upp till 0,5 grader Celcius till 2100. Insatser för miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö De viktigaste insatserna för miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö är informativa och administrativa styrmedel. ringen sett över reglerna om finansiering av kärnavfallshanteringen (prop. 2016/17:199). De nya reglerna gäller fr.o.m. . Fr.o.m. är det enligt strålskyddslagen (2018:396) förbjudet att yrkesmässigt låta någon som inte har fyllt sola i ett kosmetiskt solarium. Som ett led i genomförandet av det ändrade kärnsäkerhetsdirektivet (Rådets direktiv /87/EURATOM av om ändring av direktiv /71/Euratom om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar) lämnade regeringen en proposition om ändringar i lagen 1984:3 om kärnteknisk verksamhet (prop. 2016/17:157, bet. 2016/17:FöU13, rskr. 2016/17:313) om ökad kärnsäkerhet. Regeringen arbetar med att genomföra det reviderade strålskyddsdirektivet (Rådets direktiv /59/EURATOM av om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd mot de faror som uppstår till följd av exponering för joniserande strålning). Som ett led i detta överlämnades en proposition om en ny strålskyddslag till (prop. 2017/18:94) antog den nya strålskyddslagen (2018:396) . tillsatte regeringen en särskild utredare för att göra en översyn av lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (dir. 2017:76). Insatser för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning Flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. I enlighet med vattenförvaltningsförordningen (2004:660) har vattendelegationerna vid de länsstyrelser som är vattenmyndigheter fastställt miljökvalitetsnormer och åtgärdsprogram för vatten för åren 2016– 2021. I enlighet med havsmiljöförordningen har Havs- och vattenmyndigheten fastställt åtgärdsprogram för havsmiljön som gäller till 2020. Åtgärdsprogrammen riktar sig till myndigheter och kommuner. För att minska tillförseln av fosfor och kväve till vatten har regeringen avsatt medel till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Det har lett till att det lokala åtgärdsarbetet har stärkts och att flera åtgärder har genomförts för att minska övergödningen, bl.a strukturkalkning av , anläggning av våtmarker och dagvattendammar samt utveckling av kommunala VA-planer. Landsbygdsprogrammet är en annan viktig källa för finansiering av åtgärder som t.ex. anläggning och restaurering av våtmarker och dammar, rådgivning inom Greppa Näringen samt kompetensutveckling för att stimulera till ökad medvetenhet om vilka åtgärder som kan vidtas på den enskilda gården och därmed bidra till minskad övergödning. Vidare har regeringen aktivt drivit frågan om att bilda ett kontrollområde för kväveoxider i och (NECA). IMO har 2017 fattat beslut om att bilda ett sådant område. Det innebär krav på avsevärt utökad NOx-rening (dvs. kväverening) på alla nya fartyg . kommer det att innebära en betydande minskning av kvävedepositionen på . Regeringen avser att väsentligt öka insatserna för arbetet mot övergödning och har därför i budgetpropositionen satsat medel för detta ändamål. Medel ska bl.a. användas till åtgär- der mot internbelastning, dvs. läckage av fosfor från sediment till vattenmassan i sjöar och kustvatten, återcirkulering av näringsämnen genom s.k. blå fånggrödor och andra metoder, till att förbättra och tillgängliggöra kunskapsunderlag samt till att stärka det lokala åtgärdsarbetet och samverkan mellan olika aktörer. Kunskapen om vilka incitament som krävs och hur incitamenten kan stärkas för att de åtgärder som behövs ska komma till stånd ska också utredas i utvalda avrinningsområden. Re- geringen har också satsat ytterligare medel för att förstärka arbetet med tillsyn och tillsynsvägledning av avlopp. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska se över hur övergödningen effektivt kan minskas genom stärkt lokalt åtgärdsarbete (dir. 2018:11). Syftet är att minska tillförsel av kväve och fosfor till kretsloppet och öka återcirkulering samt att få till åtgärder mot övergödningen där de gör störst nytta. Utredningen ska redovisa sitt betänkande . Insatser för miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag Flera viktiga steg har tagits för att öka takten i arbetet för att nå miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. Ett viktigt steg är att Havs- och vattenmyndigheten redovisade en reviderad nationell strategi för skydd av vattenanknutna natur- och kulturmiljöer (dnr M2017/03003/Nm). Strategin ska förbättra samordningen av skyddet av vattenmiljöer. har vattendelegationerna vid de länsstyrelser som är vattenmyndigheter fastställt miljökvalitetsnormer och åtgärdsprogram för vatten för åren 2016–2021. Havs- och vattenmyndigheten har fastställt åtgärdsprogram för havsmiljön som gäller till 2020. Åtgärdsprogrammen riktar sig till myndigheter och kommuner. Genomförandet av åtgärder kommer att underlättas av de satsningar regeringen gör på lokala vattenvårdsåtgärder (LOVA), minskad övergödning, rening av dagvatten och begränsning av läkemedelsrester i vatten. Regeringen arbetar målmedvetet för att förbättra kvaliteten i svenska vattendrag. En viktig förutsättning för detta är ett ändamålsenligt system för den svenska vattenförvaltningen. Regeringen har därför tillsatt en utredning (dir. 2017:96) som senast ska föreslå hur organisationen bör vara utformad för att underlätta en effektiv, samordnad, förankrad och ändamålsenlig förvaltning av yt- och grundvatten. Dåligt fungerande enskilda avlopp bidrar till förorening av vattenmiljön. Regeringen tillsatte 2017 en utredning (dir. 2017:54) som ska lämna förslag på styrmedel som kostnadseffektivt kan öka åtgärdstakten för små avlopp. För att begränsa den negativa påverkan av vattenkraften har regeringen presenterat en proposition om vattenmiljö och vattenkraft (prop 2017/18:243) med förslag som genomför de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverenskommelsen och tydliggör det svenska genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten. Invasiva främmande arter är ett allvarligt hot mot biologisk mångfald i sjöar och vattendrag. En av de arter som är listad som invasiv art inom EU är signalkräfta. För att motverka spridning av signalkräfta tar Havs- och vattenmyndigheten fram ett hanteringsprogram. också involverade i att bekämpa invasiva främmande arter i sjöar och vattendrag. Insatser för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet Flera viktiga insatser för att nå miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet har gjorts . Vattendelegationerna vid de länsstyrelser som är vattenmyndigheter har fastställt miljökvalitetsnormer och åtgärdsprogram för vatten för åren 2016–2021. Åtgärdsprogrammen riktar sig till myndigheter och kommuner. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska göra en översyn av vattenförvaltningens organisation (dir. 2017:96). Utredaren ska senast föreslå hur organisationen bör vara utformad för att underlätta en effektiv, samordnad, förankrad och ändamålsenlig förvaltning av yt- och grundvatten. Vidare har överlämnat sitt slutbetänkande (SOU 2016:32) och förslagen bereds i . () och geologiska undersökning (SGU) arbetar med att ta fram kartor och grafer som visar uppmätta och beräknade grundvattennivåer. Data över uppmätta nivåer uppdateras . De exceptionellt låga grundvattennivåerna är resultatet av med låg nederbörd framför allt . Myndigheterna har även tagit fram scenarier för hur kan påverkas av ett förändrat klimat. Regeringen har i budgetpropositionen satsat på länsstyrelsernas arbete med förebyggande åtgärder för skydd av vatten, exempelvis genom inrättande av vattenskyddsområden. Regeringen har även satsat för att i större utsträckning restaurera och anlägga våtmarker i syfte att stärka landskapets egen förmåga att hålla kvar och balansera vattenflöden. Regeringen har även gjort satsningar på att främja utveckling av ny reningsteknik, liksom en satsning för att minska halterna av läkemedelsrester i miljön genom avancerad rening för avloppsvatten. SGU har också fått förstärkta resurser för att kunna bistå kommuner och län med fördjupade kartläggningar av grundvattenresurser i särskild utsatta regioner. Insatser för miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård Regeringen gör en omfattande satsning på havs- och vattenmiljön . Satsningen omfattar bl.a. medel för att motverka övergödning, avlägsna miljögifter, återställa våtmarker, sanera vrak, minska läkemedel i miljön och till att städa bort plast och annat avfall från stränderna. Havs- och vattenmyndigheten har fastställt åtgärdsprogram för havsmiljön som sträcker sig till 2020. Åtgärdsprogrammen riktar sig till myndigheter och kommuner och innehåller åtgärder som behöver vidtas för att sedan leda till konkreta resultat i miljön. Havs- och vattenmyndighetens handlingsplan för marint områdesskydd fortsätter att genomföras (dnr M2015/00771/Nm). nåddes arealmålet om skydd, och arealen uppgår nu till ca 13,6 pro- cent av havsområde. Regeringen har gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att identifiera ytterligare åtgärder i syfte att nå bevarandemålen i skyddade områden till med fokus på regleringar av fiske. Uppdraget ska redovisas . Havs- och vattenmyndigheten har tagit fram förslag till havsplaner, som blir vägledande för myndigheter och kommuner när de planlägger, ger tillstånd eller förvaltar havet. Samråd om dessa planer pågår och förslag från myndigheten väntas . För att minska förekomst och tillförsel av marint skräp har Havs- och vattenmyndigheten medfinansierat två EU-projekt, MARELITT Baltic om förlorade fiskeredskap, s.k. spökgarn, i och BLASTIC om källor till plastskräp och spridningsvägar från land till hav. utökas finansieringen för att genomföra åtgärderna mot spökgarn i Havs- och vattenmyndighetens åtgärdsprogram. beslutade regeringen om en förordning för att minska användningen av plastbärkassar, Förordning (2016:1041) om plastbärkassar. har redovisat ett regeringsuppdrag om att identifiera och föreslå åtgärder mot utsläpp av mikroplaster i havet från källor i (dnr M2015/02928/Ke). Havs- och vattenmyndigheten har fördelat medel till länsstyrelserna från anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljö. Dessa går bl.a. till arbete med vattenförvaltning, fiskevård, åtgärdsprogram för hotade arter, lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) och kalkning. Arbetet med att genomföra EU:s gemensamma fiskeripolitik fortsätter. ökade antalet kvoter som fastställs enligt maximal hållbar avkastning. Nationellt har och Havs- och vattenmyndigheten tagit fram en strategi för yrkesfisket som gäller till 2020. barlastkonvention trädde i kraft och är ett viktigt styrmedel för att begränsa spridning av främmande arter i marin miljö. Insatser för miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker Flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker och arbetet med att restaurera våtmarker har fortsatt . Regeringen har utökat arealen våtmarker av internationell betydelse med . Skyddet av våtmarker har ökat med ca . Dessutom säkrades i en uppgörelse mellan och ca våtmarker i . I det arktiska samarbetet har tagit initiativ till ett projekt om att öka kunskapen om våtmarkernas status och klimatförändringarnas effekter på dem. Inom Life to ad(d)mire har länsstyrelserna restaurerat utdikade och igenvuxna våtmarker – 2015 vilket utöver att bidra till att nå miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker även resulterar i minskad klimatpåverkan. har på regeringens uppdrag redovisat ett underlag med kunskaper om våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet. Regeringen avser att gå vidare i arbetet och ge och berörda myndigheter i uppdrag att ta fram en strategi om våtmarker. Regeringen satsar –2020 för att i större utsträckning restaurera och anlägga våtmarker i syfte att stärka landskapets egen förmåga att hålla kvar och balansera vattenflöden, öka tillskottet till grundvattnet och bidra till biologisk mångfald samt minska övergödningen. Insatser för miljökvalitetsmålet Levande skogar Regeringen har gjort stora satsningar på att formellt skydda värdefulla skogar. Satsningen har inneburit att takten i arbetet med att skydda värdefulla skogar har ökat, att fler naturreservat har bildats och att arealen formellt skyddad produktiv skogsmark har ökat jämfört . Regeringen tillför –2027 till anslag 1.1 för en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper. ökar regeringen och anslag för skydd av skog med totalt för att kunna erbjuda skogsägare med nyckelbiotopsrika brukningsenheter möjlighet till områdesskydd (prop. 2017/18:1). och har på regeringens uppdrag utvärderat och reviderat den nationella strategin för formellt skydd av skog (dnr M2017/00212/Nm). Myndigheternas redovisning av regeringsuppdraget om värdefulla skogar ska kunna användas i regeringens arbete med att utveckla nya etappmål för skydd av skog i syfte att uppnå ett kostnadseffektivt skydd.