prop · H50376 · 2018-02-07 00:00:00 — Figur 5 Beskrivning av deltagarna som ingår i urvalet Not: Deltagare när öppet arbetslösa används som jämförelsegrupp. Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.2.3Jämförelsepersoner och deltagare deltar i olika kedjor av insatser Att FUB ofta utgör den första delen i en kedja av insatser innebär att deltagarna sannolikt kommer delta i flera program före tidpunkten då utfallen mäts. För att öka förståelse för vad de skattade effekterna fångar redovisas därför i vilken grad de arbetssökande deltar i andra program efter deltagandet i FUB, och i så fall vilka program de deltar i. På motsvarande sätt redovisas vilka program personerna i jämförelsegrupperna deltar i efter den tidpunkt då jämförelsegrupperna väljs ut. För att underlätta presentationen avgränsas redovisningen till arbetssökande 2011 (övriga år redovisas i tabell 5–7 och figur 1–3, bilaga 4). Av de som deltar i FUB som första program 2011 övergår senare i annat program (figur 6). 30 Av de som övergår till ett annat program deltar i Arbetsmarknadsutbildning. Av de som var öppet arbetslösa påbörjar senare ett program, och av dessa deltar i APR eller Nystartsjobb. För deltagarna i APR är det som senare övergår till annat program, och av dessa deltar i Nystarsjobb eller subventionerad anställning. Detta innebär att de skattade effekterna av att delta i FUB i praktiken också fångar att arbetssökande deltar i olika kedjor av insatser. Kedjorna av program är likartade för deltagare och jämförelsegrupp även övriga år. 30Detta ser mycket likartat ut oavsett om öppet arbetslösa eller deltagarna i APR används som jämförelsegrupp. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING Figur 6 Övergångar i andra program för deltagare och jämförelsegrupper, Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager. När vi jämför deltagare i olika FUB är det vanligare att deltagarna i Nivåtest övergår till annat program än deltagarna i Yrkesorientering/Allmänteori, skillnaden är 2011 (figur 7). För båda grupperna är det vanligast att de arbetssökande senare deltar i Arbetsmarknadsutbildning. Mönstret är likartat även . 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 7 Övergångar i andra program för deltagare och jämförelsegrupp, Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING I det här avsnittet presenteras de skattade effekterna av att delta i FUB. Effekten på individernas arbetsinkomster två och efter påbörjad insats redovisas. Även skillnaden mellan deltagarna och jämförelsegruppernas arbetsinkomster ett och innan deltagandet presenteras; anledningen är att illustrera att matchningen har skapat grupper som hade liknande arbetsmarknadsanknytning innan deltagandet i insatsen. 5.1I genomsnitt negativa effekter av att delta i Förberedande och orienterande utbildning Arbetsinkomsten är lägre för arbetssökande som deltog i FUB som första program i sin inskrivningsperiod än för arbetssökande som var öppet arbetslösa . Detta är den genomsnittliga effekten, oaktat vilken inriktning av FUB personen deltagit i.31 efter påbörjad insats är arbetsinkomsten lägre för deltagarna i FUB. är skillnaden mellan grupperna liten, och effekten är positiv för deltagare 2008 (figur 8). En möjlig förklaring till att resultaten är mer negativa med en kortare uppföljningshorisont kan vara att arbetssökande de deltar i FUB söker jobb i mindre utsträckning än arbetssökande som är öppet arbetslösa, och att de därmed också har en lägre sannolikhet att hitta ett jobb (s.k. inlåsningseffekt). Många av deltagarna i FUB deltar senare också i Arbetsmarknadsutbildning, och tidigare studier visar att även deltagande i Arbetsmarknadsutbildning leder till inlåsningseffekter.32 De lägre arbetsinkomsterna på kort sikt kompenseras inte av att deltagarna på får högre arbetsinkomster jämfört med de som var öppet arbetslösa (tabell 8, bilaga 4).33 Vad gäller den positiva effekten kan det finnas flera potentiella förklaringar. Exempelvis var antalet deltagare i FUB relativt få vilket kan ha betydelse både för vilka som deltar och för kvaliteten i insatsen, dessutom kan konjunkturläget påverka effekten.34 Resultaten visar vidare att deltagarna i FUB har en något högre sannolikhet att vara kvar i arbetskraften och att de också har något mindre ekonomiskt bistånd (tabell 8, bilaga 4). Detta är positivt då personer som deltar i arbetskraften generellt har högre sannolikhet att få ett arbete än personer som står utanför 31Alla insatser som i AF:s datalager kodas som FUB ingår. Se tabell 1. 32Se t.ex. de m.fl. (2008) och Gartell m.fl. (2012). Dessutom visar (2015) att deltagande i flera program efter varandra kan leda till längre arbetslöshetstider för deltagarna. 33Vi har följt deltagare och jämförelsegrupp upp till efter påbörjad insats. 34Se t.ex. Calmfors m.fl. (2004) för hypoteser om varför effekter av arbetsmarknadspolitiska program kan variera . 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N arbetskraften.35 Dock återspeglar sig detta inte i att deltagarna på får högre arbetsinkomster, vilket kan tyda på att det för den specifika gruppen inte är viktigt att delta i arbetskraften för möjligheten att hitta ett jobb. Figur 8 Effekten av att delta i FUB jämfört med att vara öppet arbetslös -10 000 -20 000 -30 000 -40 000 -50 000 Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager samt SCB:s LISA-register. Även jämfört med deltagarna i APR har deltagarna i FUB lägre arbetsinkomster. Effekten varierar något och efter påbörjad insats är skillnaden mellan grupperna 15 000–och är skillnaden 5 000– (figur 9). Betydande skillnader kvarstår även med en längre uppföljningshorisont (tabell 9, bilaga 4). Vad gäller andra utfall som har undersökts går resultaten i samma riktning, exempelvis har deltagarna i FUB mer i ekonomiskt bistånd och har i något högre grad lämnat arbetskraften. 35SCB:s arbetskraftsundersökning (). Både personer som arbetar och personer som söker och kan ta ett arbete ingår i arbetskraften. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING Figur 9 Effekten av att delta i FUB jämfört med att delta i APR -10 000 -20 000 -30 000 -40 000 -50 000 Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager samt SCB:s LISA-register. 5.2Effekten av Förberedande och orienterande utbildning beror på inriktningen Vilken inriktning av FUB de arbetssökande deltar i har betydelse för de framtida arbetsinkomsterna. När deltagare i olika inriktningar jämförs har hänsyn bl.a. tagits till att sammansättningen av deltagare kan vara olika för olika inriktningar. Deltagarna i inriktningen Nivåtest har två och efter påbörjad insats en arbetsinkomst som är 15 000–högre jämfört med de som deltog i inriktningen Yrkesorientering/Allmänteori (figur 10 och tabell 10, bilaga 4). Både deltagarna i Nivåtest och Allmänteori/Yrkesorientering deltar ofta även i Arbetsmarknadsutbildning, men det är vanligare för deltagarna i Nivåtest (se avsnitt 4.2.3). Ett av syftena med Nivåtest är att förbereda individen för deltagande i Arbetsmarknadsutbildning. Resultaten skulle kunna vara en indikation på att effekten av att delta i Arbetsmarknadsutbildning är bättre för arbetssökande som tidigare deltagit i Nivåtest. Effekten av att delta i Arbetsmarknadsutbildning har avtagit , och det är viktigt att förstå hur effekterna skulle kunna förbättras.36 Det kan i sammanhanget också noteras att deltagarna i Nivåtest har högre framtida arbetsinkomster jämfört med deltagarna i APR (tabell 43, bilaga 7).37 36Se Arbetsförmedlingen (2017b) och Liljeberg (2016). 37Se figur 11 i bilaga 7 för fördelning av propensity scores samt tabell 42 i bilaga 7 för balansen. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 10 Effekten av att delta i Nivåtest jämfört med att delta i Allmänteori -10 000 -20 000 Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager samt SCB:s LISA-register. 5.3 Olika effekter för olika grupper av deltagare För att undersöka om FUB fungerar olika bra för olika grupper av arbetssökande skattas effekten för kvinnor respektive män, för personer som är födda utanför respektive i , för arbetssökande med olika utbildningsnivå och för de som har respektive inte har en funktionsnedsättning.38 I avsnittet presenteras enbart resultat när öppet arbetslösa används som jämförelsegrupp. Resultaten när deltagarna i APR används som jämförelsegrupp presenteras i bilaga 9, antalet potentiella jämförelsepersoner är då betydligt färre och dessa resultat ska därmed tolkas med större försiktighet. Eftersom det inte är möjligt att genomföra analysen för olika inriktningar av FUB när vi delar upp deltagarna i olika grupper av arbetssökande, presenteras enbart de genomsnittliga effekterna av att delta i insatsen. Vilka inriktningar som är vanligast varierar dock mellan grupper av arbetssökande (tabell 109, bilaga 8 och 9), vilket kan vara en potentiell orsak till att FUB kan fungera olika bra för olika grupper av deltagare. Effekten av att delta i FUB jämfört med att vara öppet arbetslös är något bättre för män än för kvinnor (figur 4, bilaga 4).39 efter påbörjad insats har kvinnor som deltagit i FUB något lägre arbetsinkomster jämfört med kvinnor som var öppet arbetslösa, medan arbetsinkomsten är i stort 38Med funktionsnedsättning avses en registrerad funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. 39Resultaten presenteras i sin helhet i bilaga 8. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING den samma för män som deltagit respektive varit öppet arbetslösa. På kortare sikt har både män och kvinnor som deltagit i FUB lägre arbetsinkomster än personerna i jämförelsegruppen, vilket tyder på att det för båda grupperna förekommer inlåsningseffekter. För deltagare med högst en förgymnasial utbildning är arbetsinkomsten efter påbörjad insats densamma eller något högre jämfört med de som var öppet arbetslösa, och det finns enbart små negativa effekter på kort sikt (figur 5, bilaga 4). Vidare har personer som är födda utanför och som deltagit i FUB efter påbörjad insats högre arbetsinkomster jämfört med personerna i jämförelsegruppen. Inte heller för denna grupp finns det några betydande negativa effekter på kortare sikt (figur 6, bilaga 4).40 Resultaten för personer födda utanför ska dock tolkas med större försiktighet då den information som finns i data om gruppen är mer begränsad.41 För personer med en eftergymnasial utbildning eller som är födda i är effekten av att delta i FUB negativ, både på kortare och . Varken för arbetssökande som har respektive inte har en funktionsnedsättning finns det, efter påbörjad insats några tydliga skillnader i arbetsinkomst mellan de som deltog i FUB och de som var öppet arbetslösa (figur 7, bilaga 4). På kortare sikt är dock effekten negativ för båda grupperna, och något mer negativ för arbetssökande som inte har nedsatt arbetsförmåga. Resultaten när vi undersöker effekten för olika grupper av deltagare stämmer väl överens med resultat i tidigare studier där effekten av att delta i Arbetsmarknadsutbildning studeras. Studier på Arbetsmarknadsutbildning visar bl.a. att utrikes födda och deltagare med lägre utbildningsnivå tenderar att ha större nytta av att delta i insatsen.42 5.4Intäkter och kostnader för Förberedande och orienterande utbildning För att få en uppfattning om hur förhållandet mellan kostnader för köp av FUB och förändrade skatteintäkter på grund av deltagandet i FUB kan se ut redovisas i det här avsnittet ett räkneexempel. För att kunna genomföra räkneexemplet krävs att vissa antaganden görs. Dessa antaganden redovisas nedan. Resultaten som presenterats visar att arbetssökande som deltar i FUB i genomsnitt får lägre framtida arbetsinkomster jämfört med arbetssökande som är öppet arbetslösa eller delta i APR. Till skillnad från öppen 40Utanför innebär födda utanför EU15+. 41Se Liljeberg (2016) för en mer utförlig diskussion. 42Se t.ex. Liljeberg (2016). 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N arbetslöshet och APR är FUB en kostsam insats för staten. Det kan även finnas vissa kostnader som är förknippade med att vara öppet arbetslös eller med att delta i APR. AF har inte kunnat leverera uppgifter om dessa kostnader och för att förenkla beräkningarna antar vi att dessa kostnader är noll. Detta kan innebära att den relativa kostnaden för FUB överskattas. Å andra sidan gör vi andra antaganden som kan göra att vi underskattar kostnaden av att delta i FUB.43 Den totala kostnaden för köp av FUB uppgick till drygt 2 mdkr.44 För att på ett mer tydligt sätt relatera kostnaden för insatsen till de skattade effekterna använder vi uppgifter om kostnaden på individnivå. Vi beräknar kostnaden per individ genom att dividera den totala kostnaden med antal unika deltagare (73 500).45 Överslagsberäkningen visar att kostnaden för köp av FUB per unik deltagare var drygt 27 200 kronor.46 För att kompensera för kostnad för köp av FUB, i form av ökade skatteintäkter, skulle det krävas att deltagarna i FUB i genomsnitt får en arbetsinkomst som är totalt högre jämfört med personerna i jämförelsegrupperna.47 För att få en uppfattning av den totala kostnaden för FUB – den direkta i form av köp av utbildning och indirekta i form av uteblivna skatteintäkter – görs ett räkneexempel.48 För att beräkna de uteblivna skatteintäkterna tar vi vår utgångspunkt i deltagarna 2006, där uppföljningshorisonten är . När jämförelsegruppen består av öppet arbetslösa summerar den uteblivna inkomsten för deltagarna till , och när deltagna i APR används som jämförelsegrupp till (tabell 1, bilaga 5). Detta motsvarar uteblivna skatteintäkter om ca 29 400 respektive . Den totala kostnaden för insatsen, om vi slår ihop de direkta och de indirekta kostnaderna i räkneexemplet, uppgår därmed till 56 600–per deltagare (beroende på jämförelsegrupp).49 Med andra ord, givet de 43Det är t.ex. sannolikt att beräkningen underskattar de uteblivna arbetsinkomsterna då uppföljningshorisonten är begränsad till , och resultaten visar att deltagarna i FUB fortfarande efter denna tidpunkt inte helt kommit i kapp personerna i jämförelsegrupperna. 44Vi tar inte hänsyn till kostnader som har med arbetslösas försörjning att göra. Deltagare i program får aktivitetsstöd, medan öppet arbetslösa kan få sin försörjning genom arbetslöshetsersättning eller ekonomiskt bistånd. 45Detta tillvägagångssätt används då det är problematiskt att få uppgifter om styckkostnaden från AF (bilaga 5). 46Vi utgår i räkneexemplet från de senaste uppgifterna om kostnaden för FUB. Enligt uppgifter från AF har styckkostnaden för FUB ökat (e-post ). 47Om vi antar en skattesats på 0,54 (arbetsgivaravgifter och kommunalskatt , justerat för jobbskatteavdrag och grundavdrag). Beräknat på en månadsinkomst på . 48Utifrån de underlag om kostnader som erhållits från AF går det inte att fastställa kostnaden per deltagare i Allmänteori/Yrkesorientering respektive Nivåtest (bilaga 5). Därför görs heller ingen jämförelse mellan kostnad och resultat för dessa olika inriktningar. 49Detta är alltså skillnaden mellan det faktiska utfallet och vad som skulle krävas för att kompensera för kostnaden för köp av utbildning. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING antaganden vi gör i beräkningarna, kan den totala kostanden för FUB vara mer än dubbelt så stor som vad som framgår av de direkta kostnaderna för köp av FUB. Sammantaget visar räkneexemplet att effekten av FUB skulle behöva förbättras kraftigt för att intäkterna av insatsen ska överstiga kostnaden.50 har i sammanhanget noterat att det är svårt att få en tydlig och konsistent bild av kostnaden för FUB, liksom av andra insatser, utifrån AF:s återrapporteringar. Detsamma gäller antalet deltagare i insatsen (bilaga 5). För de grupper där det finns positiva effekter av att delta i FUB – personer med högst en förgymnasial utbildning och personer som är födda utanför – är arbetsinkomsten för kohorten av deltagare 2006 totalt 35 000 respektive 26 000 högre jämfört med arbetssökande som var öppet arbetslösa (tabell 1, bilaga 5).51 Räkneexemplet indikerar dock att detta inte är tillräckligt för att fullt ut täcka kostnaden för insatsen. Å andra sidan kan det finnas ett värde i sig av att arbetssökande deltar i aktiviteter, kan det finnas andra insatser som är mer effektiva vad gäller att aktivera arbetssökande. 5.5 Hur stabila är resultaten? För att testa hur stabila och därmed hur trovärdiga de skattade effekterna är har en rad analyser genomförts. Dessa analyser har huvudsakligen genomförts för deltagare 2008 och presenteras mer utförligt i bilaga 2. Sammantaget är resultat och slutsatser stabila för de variationer i analyserna som testats. Resultaten är stabila för val av modellspecifikation. Utgångspunkten har varit att matcha deltagare och jämförelsepersoner på ett antal faktorer som är dokumenterade i data men inte baserat på inkomst, och jämföra inkomstutvecklingen för deltagare och jämförelsegrupperna. Detta tillvägagångssätt kallas också betingad skillnad i skillnad i litteraturen.52 Tillvägagångssättet innebär att vi även tar hänsyn till faktorer som inte finns dokumenterade i data och som är konstanta . Det kan t.ex. handla om personliga egenskaper så som kognitiv förmåga, analysförmåga och kommunikativ förmåga. Forskning visar att den här typen av faktorer, relativt sett mellan personer, förändras mycket lite över tid.53 En risk som kvarstår är att det finns faktorer som inte är dokumenterade i data och som varierar . För att den här typen av faktorer ska påverka resultaten krävs dessutom att de varierar på systematiskt olika sätt för deltagarna och jämförelsepersonerna, samt att denna variation sammanfaller med tidpunkten för 50Om vi dessutom skulle ta hänsyn till att deltagarna i FUB ofta även deltar i Arbetsmarknadsutbildning skulle de beräknade kostnaderna bli ännu högre. Kostanden per deltagare var 2011 mellan 60 000 och 105 000 (Statskontoret 2012). 51Beräknat på kohorten 2006 och . Resultat när deltagare i Arbetspraktik utgör jämförelsegrupp redovisas i tabell 1, bilaga 5. 52Heckman m.fl. (1998). 53Se m.fl. (2007). 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N insatsen (men sker på grund av orsaker som inte har med själva insatsen att göra). Eftersom resultaten är så pass tydliga skulle det krävas påtagliga systematiska skillnader mellan grupperna vad avser dessa eventuella faktorer för att de slutsatser som dras i rapporten inte ska vara giltiga. I granskningen har vi inte kunnat identifiera några rimliga hypoteser om vad det skulle kunna vara för faktorer som kan ha utelämnats. För den modellspecifikation som används för resultaten som redovisas i rapporten har deltagare med de allra högsta sannolikheterna att vara deltagare exkluderats. Anledningen är att det för dessa deltagare finns färre potentiella jämförelsepersoner. Även deltagare med de allra lägsta sannolikheterna har exkluderats. Resultat och slutsatser är stabila för dessa restriktioner. Vidare har det undersökts om resultaten skiljer sig åt för arbetssökande som har höga respektive låga sannolikheter att delta i FUB. Effekten av att delta i FUB är bättre för arbetssökande med höga sannolikheter att vara deltagare, vilket bekräftar de resultat vi finner i granskningen – att individer som är utomeuropeiskt födda och har högst förgymnasial utbildning drar mer nytta av att delta i insatsen jämfört med grupper av arbetssökande som har lägre sannolikhet att delta i insatsen. Som redan diskuterats är resultaten stabila för val av utfallsvariabel och när längre uppföljningshorisonter studeras. Några ytterligare analyser har genomförts, men dessa redovisas enbart i bilaga 2. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100). Arbetsförmedlingen (2014a), Fördjupad analys av de minskade effekterna av arbetsmarknadsutbildningen. Arbetsförmedlingen (2014b), Arbetsmarknadspolitiska program – Årsrapport . Arbetsförmedlingen (2014c), Arbetsmarkandsrapporten . Arbetsförmedlingen (2014d), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013. Arbetsförmedlingen (2015a), Arbetsmarknadsrapporten . Arbetsförmedlingen (2015b), Arbetsmarknadspolitiska program – Årsrapport . Arbetsförmedlingen (2015c), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2014. Arbetsförmedlingen (2016a), Arbetsmarknadspolitiska program – Årsrapport . Arbetsförmedlingen (2016b), Arbetsmarknadsrapporten . Arbetsförmedlingen (2016c), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2015. Arbetsförmedlingen (2017a), Arbetsmarknadspolitiska program Årsrapport . Arbetsförmedlingen (2017b), Arbetsmarknadsrapporten . Arbetsförmedlingen (2017c), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2016. Arbetsförmedlingen (2017d), Årsrapport aktiviteter i etableringsuppdraget 2016. Betänkande 2011/12:AU2. Biewen, M., Fizenberg, B., Osikominu, A. & M. (2014), The effectiveness of public-sponsored training revisited: The importance of data and methodological choices, , 32(4), s. 837–897. Blackwell, M., Iacus, S., King, G. och G. (2009), cem: Coarsened exact matching in Stata, , 9(4), s. 524. Budgetlagen (2011:203). Caliendo, M. och S. Kopeinig (2008), Some practical guidance for the implementation of propensity score matching, Journal Of Economic Surveys, 22, 1, s. 31-72. Caliendo, M., Mahlstedt, R. and O. Mitnik (2017), Unobservable, but Unimportant? The Relevance of Usually Unobserved Variables for the Evaluation of Labor Market Policies, Labour Economics, 46, s. 14-25. Calmfors, L., A. . Hemström (2004),The effects of acitve labor-market policies in : What is the evidence?, i J. Agell, M. och J. Weichenrieder (red. ), Labor Market Institutions and Public Regulation, . 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , M. och G. Özcan (2015), Arbetsförmedlingens återrapportering – Effektutvärdering av studiemotiverande kurser för arbetslösa, Arbetsförmedlingen. De , X., Forlund, A. och L. Liljeberg (2008), Effekter av yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning för deltagare –04, Rapport 2008:1, IFAU, . , A., , P. & J. (2011), What labor market policy works in a recession?, Working Paper 2011:2, IFAU, . , A., Liljeberg, L. och L. zu Solz (2013), Arbetspraktik – en utvärdering och en jämförelse med arbetsmarknadsutbildning, Rapport 2013:4, IFAU, . , P. och P. (2008), Dynamic treatment assignment – The consequenses for evaluations using observational data, , 26(4), s. 435-445. Förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Gartell, M., , C. och P. (2012), Metoder för att mäta effekter av arbetsmarknadspolitiska program, Working paper 2012:2, Arbetsförmedlingen, . Gartell, M., , C. & P. (2013), Programeffekter 1996–2010, Working Paper 2013:1, Arbetsförmedlingen, . Heckman, J.J., H. Ichimura, J.A. , och P. (1998), Characterizing selection bias using experimental data, Econometrica, 65, s. 1017–1098. Iacus, S., King, G. och G. (2012), Causal inference without balance checking: Coarsened exact matching, Political Analysis, 20(1), s. 1–24. Liljeberg, L. (2016), Effekter för olika deltagargrupper inom arbetsmarknadsutbildningen, Rapport 2016:20, IFAU, . Myndighetsförordningen (2007:515).