prop · H503210 · 2018-03-27 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:210 Reduktion av avgift för lov, förhandsbesked Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att det genom ändringar i införs ett system med avgiftsreduktion när tidsfrister för beslut i ärenden om lov och förhandsbesked samt startbesked efter anmälan överskrids. Genom förslaget tydliggörs när en tidsfrist börjar löpa, när den upphör och vilka förutsättningar som finns för att förlänga fristen. Förslaget syftar till att skapa incitament för att följa de tidsfrister som gäller för beslut. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2017/18:210 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i (2010:900).......... Ärendet och dess beredning .............................................................. Handläggningen av ärenden om lov, förhandsbesked Reduktion av avgift för lov, förhandsbesked och anmälan ............. Ett system med avgiftsreduktion bör införas.................... Tidsfrister för beslut ......................................................... Information om tidsfrister ................................................ När och med hur mycket bör avgiften reduceras?............... Vilka avgifter bör reduceras? Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... av tidsfrister och förslag till sanktioner (Rapport Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 2017/18:210 2 Förslag till lag om ändring i plan- och bygglagen (2010:900) Härigenom föreskrivs i fråga om (2010:900) dels att 9 kap. 1 och 27 §§, 12 kap. 8 § och 16 kap. 8 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas åtta nya paragrafer, 9 kap. 27 a, 27 b, 40 a och 44–47 §§ och 12 kap. 8 a §, och närmast före 9 kap. 44 § en ny rubrik av följande lydelse. 1 § Detta kapitel innehåller bestämmelser om 1.bygglov, rivningslov, marklov och anmälningsplikt, 2.förhandsbesked och villkorsbesked, 3.handläggningen av lovärenden, 4.förutsättningar och villkor för lov, och 5.vad ett beslut om lov ska innehålla, hur det ska expedieras och hur länge det gäller. 4.förutsättningar och villkor för 5.vad ett beslut om lov ska innehålla, hur det ska expedieras och hur länge det gäller, och 6.handläggningen av anmälningsärenden. ärenden om lov och förhandsbesked skyndsamt och meddela sitt beslut om lov eller förhandsbesked från det att den fullständiga ansökningen kom in till nämnden. Om det är nödvändigt på grund av utredningen i ärendet, får tiden förlängas en gång med högst utöver de ursprungliga . Sökanden ska informeras om förlängningen och skälen för den innan den ursprungliga tidsfristen har gått ut. Bestämmelser om att ett mottagningsbevis ska skickas till sökanden när en fullständig ansökan har kommit in och om innehållet i ett sådant bevis finns i 8 § lagen (2009:1079) om tjänster på den inre marknaden. ärenden om lov och förhandsbesked skyndsamt. Nämnden ska meddela sitt beslut om lov eller förhandsbesked från 1.den dag ansökan kom in till nämnden, eller 2.den senare dag då ytterligare underlag kom in till nämnden från sökanden på hans eller hennes initiativ. Om nämnden från Prop. 2017/18:210 den dag som anges i första stycket 1 eller 2 har förelagt sökanden enligt 22 § första stycket att avhjälpa en brist i ansökan, räknas tidsfristen i första stycket från den dag då bristen avhjälptes. Om det är nödvändigt på grund av handläggningen eller utredningen i ärendet, får den tidsfrist som anges i första stycket förlängas en gång med högst . När en ansökan om lov eller förhandsbesked har kommit in till , ska nämnden skriftligen informera sökanden om 1.vilka tidsfrister som gäller för beslut om ansökan, 2.att den avgift som nämnden får ta ut reduceras om tidsfristen för beslut överskrids, och 3.möjligheterna att överklaga nämndens beslut. Om tidsfristen för beslut börjar löpa än när ansökan kom in till nämnden, ska skriftlig information lämnas om ändringen. Om tidsfristen förlängs enligt 27 § tredje stycket, ska skriftlig information om förlängningen och skälen för den lämnas innan den ursprungliga tidsfristen har gått ut. Om ett ärende har återförvisats till , tillämpas bestämmelserna i 27 och 27 a §§. Om tar ut en avgift för handläggningen av ett ärende om lov eller förhandsbesked, ska nämnden i sitt beslut om avgift redovisa hur avgiften har fastställts. En anmälan för en åtgärd som avses i 16 § ska vara skriftlig och en anmälan som avses i 16 § skynd- Nämnden ska meddela sitt beslut om startbesked inom fyra 1. den dag anmälan kom in till 2. den senare dag då ytterligare underlag kom in till nämnden från anmälaren på hans eller hennes den dag som anges i första stycket 1 eller 2 har förelagt anmälaren en- ligt 46 § att avhjälpa en brist i an- mälan, räknas tidsfristen från den dag då bristen avhjälptes. Om det är nödvändigt på grund av handläggningen eller utred- ningen i ärendet, får den tidsfrist som anges i första stycket förlängas en gång med högst . Vid handläggningen av en anmä- lan tillämpas bestämmelserna om ansökans innehåll i 21 §, föreläg- gande i 22 §, information om tids- frister i 27 a § och återförvisning för förnyad handläggning i 27 b §. Vid tillämpningen av 27 a § tredje stycket ska hänvisningen till 27 § andra stycket avse 45 § tredje Om tar ut en avgift för handläggningen av en an- mälan, ska nämnden i sitt beslut om avgift redovisa hur avgiften har fast- får ta ut avgifter för 1.beslut om planbesked, förhandsbesked, villkorsbesked, startbesked, slutbesked och ingripandebesked, 2.beslut om lov, 3. tekniska samråd och slutsamråd, 3. tekniska samråd, 4. slutsamråd, 4. arbetsplatsbesök och andra till- 5. arbetsplatsbesök och andra till- synsbesök på byggarbetsplatsen, synsbesök på byggarbetsplatsen, 5. upprättande av nybyggnads- 6. upprättande av nybyggnads- 6. framställning av arkivbestän- 7. framställning av arkivbestän- 7. expediering och kungörelse 8. expediering och kungörelse enligt 9 kap. 41–41 b §§, och enligt 9 kap. 41–41 b §§, och 8. andra tids- eller kostnadskrä- 9. andra tids- eller kostnadskrä- Om en avgift tas ut för handlägg- ningen av ett ärende om förhands- besked enligt 8 § 1, 8 eller 9 eller ett ärende om lov enligt 8 § 2, 8 eller 9, ska avgiften reduceras med en femtedel för varje påbörjad vecka som en tidsfrist enligt 9 kap. 27 § första stycket överskrids. ska dock inte reduceras om tidsfris- ten överskrids på grund av ett be- slut enligt 9 kap. 28 §. Om en avgift enligt 8 § 1, 3 eller 9 tas ut för handläggningen av en anmälan för en åtgärd som avses i 9 kap. 16 §, ska avgiften reduceras med en femtedel för varje påbörjad vecka som en tidsfrist enligt 9 kap. 45 § första stycket överskrids. Regeringen får meddela föreskrifter om att anmälan krävs för vissa åtgärder enligt 9 kap. 16 § och om tidsfrist för beslut om startbesked efter sådan anmälan. Regeringen får meddela föreskrifter om att anmälan krävs för vissa åtgärder enligt 9 kap. 16 §. Senaste lydelse 2011:335. Senaste lydelse 2015:668. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för ansökningar om lov, förhandsbesked och anmälningar som avses i 9 kap. 16 § och som inkommit till före ikraftträdandet. Ärendet och dess beredning har i ett tillkännagivande uttalat att regeringen bör låta utarbeta ett förslag om en komplettering av (2010:900) med regler om reduktion av bygglovsavgiften och därefter återkomma till med förslag i frågan. Övervägandena bör även omfatta övriga ärenden om lov och förhandsbesked där en tidsfrist gäller (bet. 2014/15:CU10 punkt 14, rskr. 2014/15:180). Vidare har i ett tillkännagivande uttalat att regeringen ska vidta nödvändiga åtgärder för att koppla någon form av incitament eller sanktioner till reglerna om kommuners handläggningstider för anmälningsärenden (bet. 2015/16:CU3 punkt 2, rskr. 2015/16:18). Regeringen gav i uppdrag att utvärdera byggnadsnämndernas tillämpning av bestämmelserna om tidsfrister i . I uppdraget ingick att verket skulle, oberoende av utvärderingens resultat, lämna ett förslag till ett system med sanktioner som är tilllämpligt när föreskrivna tidsfrister inte hålls. Uppdraget redovisades i rapporten av tidsfrister och förslag till sanktioner (Rapport 2017:4). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 1. Rapportens lagförslag finns i bilaga 2. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr N2017/02840/SPN). Genom de förslag som lämnas är tillkännagivanden slutbehandlade. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som överensstämmer med propositionens lagförslag. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet avstyrker regeringens förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.1, 5.4 och 7. Handläggningen av ärenden om lov, Bestämmelser om handläggningen av ärenden om lov, förhandsbesked och anmälan finns i (2010:900), förkortad PBL, och i plan- och byggförordningen (2011:338), förkortad PBF. I PBL finns regler om handläggning av lov och för- Ansökningar om bygglov, rivningslov, marklov och förhands- besked prövas av (9 kap. 20 §). En ansökan ska vara skriftlig och innehålla de ritningar, beskrivningar och andra uppgifter som behövs för prövningen (9 kap. 21 §). Om ansökan är ofullständig, får bygg- nadsnämnden förelägga sökanden att avhjälpa bristerna inom . Om föreläggandet inte följs, får avvisa ansökan eller avgöra ärendet i befintligt skick (9 kap. 22 §). 2017/18:210 ska handlägga ärenden om lov och förhandsbesked skyndsamt och meddela sitt beslut från det att den fullständiga ansökningen kom in till nämnden. Om det är nödvändigt på grund av utredningen i ärendet, får tiden förlängas en gång med högst utöver de ursprungliga (9 kap. 27 §). Bestämmelserna om tidsfrister har tillkommit i syfte att effektivisera byggnadsnämndernas handläggning av ärenden om lov (prop. 2009/10:170 s. 278 f.). Bestämmelserna trädde i kraft . I PBF finns regler om handläggning av anmälningar av åtgärder som inte kräver bygglov, rivningslov eller marklov (6 kap. 5–10 §§). Föreskrifterna är meddelade med stöd av ett bemyndigande i PBL (16 kap. 8 §). Av PBF framgår att ska handlägga en anmälan skyndsamt och meddela sitt beslut om startbesked från den tidpunkt då samtliga behövliga uppgifter kom in till nämnden. Om frågan är av större vikt eller av principiell betydelse, får dock nämnden meddela sitt beslut om startbesked från den tidpunkten (6 kap. 7 §). En anmälan ska vara skriftlig och innehålla bl.a. de ritningar, beskrivningar och andra uppgifter som behövs för prövningen (6 kap. 8 §). Om anmälan är ofullständig, får förelägga sökanden att avhjälpa bristerna inom . Om föreläggandet inte följs, får avvisa anmälan eller avgöra ärendet i befintligt skick (6 kap. 10 §). Bestämmelserna om tidsfrister i anmälningsärenden infördes i syfte att skapa enhetlighet i regelverket och förutsebarhet för den som anmäler en åtgärd hos (prop. 2014/15:122 s. 32 f.). Bestämmelserna om tidsfrister trädde i kraft . PBL innehåller bestämmelser om vilka avgifter som får ta ut för bl.a. beslut om lov, förhandsbesked och startbesked. Avgifterna får inte överstiga kommunens genomsnittliga kostnad för den typ av besked, beslut eller handläggning som avgiften avser. Grunderna för hur avgifterna ska beräknas anges i en taxa som beslutas av kommunfullmäktige (12 kap. 10 §). Det är den som har gjort ansökan eller anmälan som är betalningsskyldig. Avgiften får tas ut i förskott (12 kap. 11 §). En kommun väljer själv hur stor andel av kostnaden för besked, beslut och handläggning som ska finansieras med avgifter. Kommunerna har olika konstruktioner på sina respektive taxor. Avgifterna för besked, lov och handläggning varierar också mellan kommunerna för olika åtgärder och för olika förhållanden. Kommuner och Landsting har tagit fram en exempeltaxa som stöd för kommunerna att besluta om taxor för besked, beslut och handläggning enligt PBL. Avgiften för ett lov omfattar alla åtgärder fram till slutbesked. För anmälningspliktiga åtgärder beror taxan på om tekniskt samråd behövs eller inte. Reduktion av avgift för lov, Ett system med avgiftsreduktion bör införas Regeringens bedömning: Det bör införas ett system med avgiftsreduk- tion när tidsfrister överskrids för beslut i ärenden om lov och förhandsbe- sked samt startbesked efter anmälan. Rapportens förslag överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Över hälften av de remissinstanser som yttrat sig till- styrker, framför inga invändningar mot förslaget eller anser att det är det bästa alternativet av dem som överväger. tingsrätt (mark- och miljödomstolen), (mark- och miljödom- stolen), Försvarsmakten, , , Riksantikva- rieämbetet, Statskontoret, , länsstyrelserna i , , , och , Kungl. högskolan, , , , , , Norr- och kommuner, byggindustrier, Näringslivets En tredjedel av de remissinstanser som yttrat sig avstyrker förslaget, bl.a. ombudsmän (), Kommuner och Landsting, , , , , , och kommuner JO anger att det inte framgår av rapporten vad som motiverar att en konstruktion med reduktion av avgifter, ett nytt inslag i svensk rätt, ska införas inom detta område jämfört med andra delar av för- valtningen som dras med långa handläggningstider. Med hänvisning till Bo- verkets beskrivning av riskerna med förslaget, anser JO att det inte är uppen- bart att konsekvenserna av förslaget skulle bli övervägande positiva. sätter även behovet av de föreslagna reglerna då majoriteten av landets bygg- nadsnämnder klarar att handlägga majoriteten av sina ärenden inom före- i avstyrker förslaget men delar rapportens bedömning att om ett påtryckningsmedel ska användas för att korta handläggningstiderna är reduktion av avgift att föredra framför sanktionsav- gift och andra alternativ. behovet av sanktioner. Fastighetsägarna anger att kommunerna skulle kunna uppfatta förslaget som att det blir acceptabelt med överträdelser av tidsfrister, så länge som kommunen accepterar en reduktion av avgiften. Skälen för regeringens bedömning: har i två tillkännagivanden uttalat att regeringen bör utforma ett förslag om reduktion av avgifter och åter- komma till med förslag i frågan och att regeringen ska vidta nöd- vändiga åtgärder för att koppla någon form incitament eller sanktioner när föreskrivna tidsfrister överskrids. Av framgår att byggnadsnämnderna i hög utsträckning håller tidsfristerna för beslut om lov, förhandsbesked eller startbesked. rapporten framgår att fyra av fem kommuner (198 av 244) klarar att hand- lägga eller mer av sina ärenden om lov och förhandsbesked inom den föreskrivna tidsfristen , inklusive eventuell förlängning, och att var femte kommun (46 av 244) inte klarar detta. 2017/18:210 framgår att fem av sex kommuner (203 av 242) klarar att handlägga eller mer av sina anmälningsärenden inom den föreskrivna tidsfristen om fyra veckor, inklusive eventuell förlängning, och att var sjätte kommun (39 av 242) inte klarar detta. Enligt finns det olika orsaker till att tidsfris- terna inte hålls. Till de vanligaste orsakerna hör ärendets komplexitet och En annan orsak uppges vara att remissyttranden dröjer. I slutskedet av handläggningen kan också sammanträdes- planering vara en orsak till att tidsfristen överskrids. Det bör noteras att be- stämmelserna om tidsfrister för anmälningsärenden endast hade varit i kraft Regeringen konstaterar att tidsfristerna för beslut hålls i hög utsträckning. Regeringen delar dock inte Lagrådets syn på behovet av att genomföra åt- gärder på området. Tidsfristen för beslut om lov och förhandsbesked är be- har bemyndigat regeringen att besluta om tidsfrist för beslut om startbesked. Av rapporten framgår att en femtedel respektive en sjättedel av kommunerna inte klarar av att hålla tidsfristerna i de allra flesta av ärendena. Även om det är en förhållandevis liten andel anser regeringen att det finns behov att vidta åtgärder för att se till att den enskilde, som ansöker om lov, förhandsbesked eller anmäler en åtgärd för startbesked, kan få sitt ärende avgjort inom de tidsfrister för beslut som gäller. alltså skäl att vidta åtgärder som syftar till att ytterligare effektivisera hand- Generellt sett påverkar långa handläggningstider effektiviteten i byggprocessen och försvårar byggandet i landet. tiden för byggandet av bostäder, vilket bidrar till högre kostnader. anser att det är angeläget att effektivisera de rutiner som bör tillämpas vid handläggningen och skapa incitament för att korta handläggningstiderna. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att effektivisera byggprocessen. Som exempel kan nämnas att instansordningen för prövning av detaljplaner har kortats (prop. 2015/16:55), att byggnadsnämnderna har fått möjlighet att anta fler detaljplaner på delegation (prop. 2016/17:151) och att kravet på detalj- plan föreslås minska (prop. 2017/18:167). Vidare har möjligheten till tidsbe- gränsade bygglov för bostäder utökats (prop. 2016/17:137) och ett antal åt- gärder har bygglovsbefriats (prop. 2016/17:151). Regeringen har också före- slagit att kravet på detaljplan ska bli tydligare och enklare (prop. 2017/18:167) och att ytterligare åtgärder ska bli bygglovsbefriade (prop. 2017/18:197). effektivare hantering av lov- och anmälningsärenden är ytterligare ett led i regeringens ambitioner att effektivisera och korta byggprocessen. om reduktion av avgifter när föreskrivna tidsfrister inte hålls är en del i detta I rapporten redovisar sina överväganden om vilka åtgärder som kan vidtas för att tidsfristerna ska hållas. har utrett två alternativa system, sanktionsavgift och reduktion av avgift, och föreslår att avgiften ska kunna reduceras om handläggningstiderna överskrids. översiktligt redovisat alternativa åtgärder som syftar till att sökanden eller an- ska få sitt ärende behandlat inom föreskriven tid, t.ex. i olika former och att ansökan automatiskt blir beviljad när tidsfristen löpt ut. Som nämnts ovan har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att effektivisera Även när det gäller andra områden har regeringen vidtagit generella åtgärder för att möta de problem som långa handläggningstider Den nya förvaltningslagen (2017:900) innehåller bestämmelser som syftar till att påskynda handläggningen av ärenden som inte avgjorts i Ytterst kan detta ske genom att den enskilde begär att beslutsmyndigheten ska avgöra ärendet och att, om myndigheten avslår begäran, avslagsbeslutet kan överklagas till den instans som är behörig att pröva ett överklagande av avgörandet i ärendet (12 §). Om överinstansen bifaller överklagandet, kan myndigheten föreläggas att avgöra ärendet inom en bestämd tid (49 §). De generella bestämmelser som finns i den nya förvaltningslagen om åtgärder vid försenad handläggning är inte tillräckliga för att säkerställa att de tidsfrister som gäller för handläggning av ärenden om lov och förhandsbesked samt anmälningsärenden följs. Dessa tidsfrister är förhållandevis korta, men så väl tilltagna att kvaliteten i byggnadsnämndernas ärendehantering inte ska äventyras. Det övergripande syftet med tidsfristerna är att uppnå en effektiv byggprocess, vilket är av stor betydelse för att möta behovet av nya bostäder. Att det finns problem med långa handläggningstider inom andra områden är därmed inte något skäl som talar emot att särskilda åtgärder införs på plan- och bygglagens område. Den omständigheten att ett system med avgiftsreduktion är en nyhet i svensk rätt utesluter inte heller att det finns skäl att pröva om det finns förutsättningar för att införa ett sådant system. En reduktion av en avgift på den grunden att föreskrivna handläggningstider inte hålls har onekligen vissa likheter med en sanktion. Sanktioner mot myndigheter inom förvaltningsrätten är ovanliga, men förekommer bl.a. vid bristande verkställighet av beslut och domstolsavgöranden enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och enligt socialtjänstlagen (2001:453). Sanktioner mot myndigheter finns också av EU-rättsliga skäl, t.ex. på upphandlingsområdet enligt lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. Gemensamt för de sanktionssystem som tillämpas inom förvaltningsrätten är att det finns en myndighet som har till uppgift att övervaka tillämpningen av den aktuella lagstiftningen och att ingripa om lagstiftningen inte följs. När det är fråga om en sanktionsavgift, prövas frågan om betalning av avgiften av förvaltningsdomstol på ansökan av tillsynsmyndigheten. Om ansökan bifalls ska avgiften betalas till staten. Det system med avgiftsreduktion som föreslås i rapporten skiljer sig från ett system med sanktionsavgifter. Systemet kräver inte att en tillsynsmyndighet inrättas. Inte heller krävs en särskild ordning för prövning av en ansökan om betalning av sanktionsavgift. I stället är det fråga om en offentligrättslig metod för att bestämma en avgift när en i lag bestämd tidsfrist överskrids. Ett system med avgiftsreduktion framstår som ett relativt enkelt sätt att skapa incitament för att hålla föreskrivna handläggningstider. Konsekvensen av att tiderna inte hålls är förutsebara. får dock inte systemet leda till att kvaliteten på handläggningen äventyras. Ett system med avgiftsreduktion kräver därför att myndigheten i fråga får tillräcklig tid för att handlägga ett ärende och också verktyg för att se till att underlaget för prövningen är komplett. Det måste vara tydligt när en tidsfrist börjar att löpa, när den slutar och vilka omständigheter som ska medföra att tidpunkten för beslut i ärendet ändras. Enligt regeringens mening kan ett system med avgiftsreduktion övervägas i fall där det finns bestämda tidsfrister för att handlägga ett ärende. Ansökningar om lov eller förhandsbesked enligt PBL samt anmälan enligt PBF är alla sådana ärenden där beslut ska meddelas inom en bestämd tidsfrist. För att skapa incitament för att korta handläggningstiderna och med beaktande 2017/18:210 av båda tillkännagivanden, anser regeringen att ett system med reduktion av avgift bör införas. Lagrådet anser att införandet av ett system med ekonomiska sanktioner bör föregås av mer grundliga principiella överväganden om det lämpliga med sådana sanktioner och när de i sådant fall bör införas på ett rättsområde. JO ifrågasätter för sin del varför ett reduktionssystem ska införas på plan- och byggområdet när problemet med långa handläggningstider också finns inom andra områden. Som framgår ovan gör regeringen bedömningen att det finns behov av åtgärder som syftar till att ytterligare effektivisera handläggningen på plan- och byggområdet genom att skapa ett ekonomiskt incitament för att hålla tidsfristerna för handläggning av ansökningar om lov, förhandsbesked och anmälningar för startbesked. De aktuella tillkännagivandena är enligt regeringens uppfattning också tydliga och tar sikte på byggnadsnämndernas handläggning av vissa ärenden. Mot den bakgrunden delar regeringen inte Lagrådets och JO:s uppfattning i frågan. När det gäller systemets närmare utformning bör det särskilt beaktas att kortare handläggningstider inte får ske på bekostnad av handläggningens kvalitet. Om tidspressen blir för stor riskerar det att leda till sämre beslutsunderlag och fler överklaganden. Sådana konsekvenser är inte ägnade att effektivisera byggprocessen och måste undvikas. Med anledning av Fastighetsägarnas synpunkt bör det understrykas att det system med avgiftsreduktion som regeringen föreslår i denna proposition inte påverkar det krav på skyndsam handläggning som föreskrivs i PBL. Regeringen bedömer därför att det inte är sannolikt att kommunerna uppfattar att förslaget legitimerar att frister överskrids mot en reducering av avgiften.