prop · H503259 · 2018-05-09 00:00:00 — En fjärde insats bör vara att Rymdstyrelsen tar initiativ till att berörda myndigheter gemensamt ska analysera och föreslå om och hur kan nyttja PRS i enlighet med de krav som EU ställer. Om PRS bedöms vara användbart för svenska behov bör Rymdstyrelsen ansvara för att PRS sprids till svenska användare. I detta arbete kan myndigheterna även samråda om hur innovationsfrämjande satsningar för användning av data från satellitnavigering och jordobservationer kan utformas. byggs för att vara ett jordobservationsprogram för global övervakning av miljö och säkerhet genom insamling, förmedling och användning av information från satelliter. gör det t.ex. möjligt att följa havens temperatur, sammansättning och föroreningar. Det är bl.a. möjligt att observera mängden plast och avfall i haven och se hur de följer strömmarna och därmed bedöma omfattningen av sådana föroreningar. Svenska företag bidrar bl.a. med elektronikenheter, antenner, avancerade marktjänster för datanedtagning, operativ satellitkontroll, datalagring och struktur för nationell informationsanvändning i Copernicussatelliterna. Data från dessa jordobservationer stödjer miljö- och säkerhetsarbete. Rymdstyrelsen ansvarar för nationell samordning av jordobservation och för att data blir lätt tillgängliga. Svensk medverkan i det europeiska vädersatellitsamarbetet (Eumetsat) motsvarar av bidrag till rymdverksamhet. Eumetsat ansvarar för beställning av utveckling av satelliter och driver sedan operativt ett antal satelliter som ger betydelsefulla jordobservationer för väderprognoser, men också för klimat- och miljöövervakning. Flertalet av satelliterna har utvecklats i nära samarbete med . Svensk industri bidrar bl.a. med datanedtagning. () företräder i Eumetsat. Agenda 2030 och de globala målen Strategiskt mål bör vara att: – svensk rymdforskning och rymdindustri bidrar till det globala miljö- och klimatövervakningsarbetet och genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen. Insatsen som bör göras är att: – ska ta initiativ till och delta i internationell samverkan inom rymdverksamhet som stödjer det globala miljö- och klimatövervakningsarbetet och genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen. Agenda 2030 syftar till att utrota fattigdom och hunger, förverkliga de mänskliga rättigheterna för alla, uppnå jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor samt säkerställa ett varaktigt skydd för jorden och dess naturresurser. Agendan är universell och inrymmer de globala målen för utveckling, vilken ofta benämns Agenda 2030 och de globala målen. Genom internationella samarbeten där forskning och industri ingår kan med sin rymdverksamhet bidra till arbetet med Agenda 2030 och de globala målen. Det är regeringens ambition att ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030 – nationellt och internationellt. Agenda 2030 ska följas upp på regional, nationell och global nivå. Globala indikatorer har tagits fram och fortsätter att utvecklas för att mäta, övervaka och rapportera utvecklingen. Regeringen tar därför regelbundet fram en nationell plan för hur bidrar till Agenda 2030 och de globala målen. Agenda 2030 och Action Agenda om utvecklingsfinansiering betonar bl.a. vikten av att på ett transparent och ansvarsfullt sätt använda privat-offentliga samarbeten för att dra nytta av jordobservation och geografisk information som, utöver longitud och latitud, även inkluderar höjd dvs. Data från bl.a. Copernicussatelliterna kan bidra till arbetet med Agenda 2030 genom insamling, bearbetning och förmedling av tillförlitliga data och information om bl.a. miljö och klimat som är tillgänglig och kostnadsfri för användare från hela världen. Dessa system kan användas för övervakning och för att följa utveckling och framsteg i svårtillgängliga områden. Rätt tillämpad kan sådan verksamhet bidra till att stärka mänskliga rättigheter, jämställdhet och demokrati. Svensk rymdindustri bidrar med teknik och kunskap inom bl.a. mikrovågsobservationer, dvs. astronomiska observationer i mikrovågsspektrumet, och vädersatellitsystem. Med vädersatellitsystem görs väder- och klimatprognoser, mätningar av ozonskiktet och andra klimatpåverkande faktorer i atmosfären. Gjorda över ger de viktiga bidrag till forskarnas klimatmodeller och den globala miljö- och klimatövervakningen. Svensk klimatforskning är framstående och med de satsningar som beskrevs i den senaste forskningspropositionen kan spela en viktig roll inom detta område. Ett strategiskt mål bör således vara att svensk rymdforskning och rymdindustri ska bidra till det globala miljö- och klimatövervakningsarbetet och genomförandet av Agenda 2030 och de 2017/18:259 globala målen. En insats i arbetet mot målet bör vara att ska ta initiativ till och delta i internationell samverkan inom rymdverksamhet som stödjer detta. säkerhet och andra utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen måste beaktas i Strategiskt mål bör vara att: – statlig rymdverksamhet bidrar till att öka säkerhet genom att bidra till att utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen uppfylls och att den nationella militära förmågan stärks. Insatser som bör göras är att: – statlig rymdverksamhet ska hanteras på ett strukturerat och sam- ordnat sätt så att medvetenheten om rymdverksamhetens inverkan på säkerhet och övriga utrikes-, säkerhets- och försvars- politiska intressen ökar, – statliga aktörer ska verka för att alla svenska aktörer inom rymd- området ska beakta säkerhet och övriga utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen, – civila och militära aktörer ska samverka om forskning och utveck- ling och användning av rymdsystem så att synergierna mellan civil och militär rymdverksamhet tas till vara, och – Rymdstyrelsen ska ha ett samordnande ansvar att initiera en na- tionell operationell rymdlägesbild i samverkan mellan berörda myn- Rymdverksamhet har utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska dimen- sioner, vilket blir mer påtagligt när allt fler aktörer engagerar sig i rym- Förmågan att verka i rymden och att använda rymdtjänster medför militärstrategiska och säkerhetspolitiska fördelar. utvecklingen internationellt, och i synnerhet i närområde, måste beaktas vid internationella samarbeten samt vid beslut om och prioriteringar av svensk rymdverksamhet. Ett strategiskt mål bör vara att statlig rymdverksamhet bidrar till att öka säkerhet genom att bidra till att utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen tillgodoses och att den nationella militära förmågan stärks. Kontinuerlig omvärldsbevakning och analys ökar kunskapen om rymd- verksamhetens inverkan på utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken och är nödvändig för att tillhandahålla beslutsunderlag åt berörda aktörer. Detta förutsätter en nära samverkan mellan berörda myndigheter och Det är viktigt att statliga aktörer även verkar för att andra sektorer i samhället som arbetar med rymdverksamhet får en ökad med- vetenhet om rymdverksamhetens inverkan på utrikes-, säkerhets- och I syfte att uppnå målet anser regeringen att fyra insatser behöver göras. Den första bör vara att statlig rymdverksamhet ska hanteras på ett struk- turerat och samordnat sätt så att medvetenheten om rymdverksamhetens inverkan på säkerhet och övriga utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen ökar. Detta bör knytas till en andra insats som innebär att statliga aktörer ska verka för att alla svenska aktörer inom rymdområdet beaktar säkerhet och övriga utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen. Eftersom tjänsterna från rymdbaserade system i många fall är desamma för civila och militära användare finns det goda förutsättningar för samarbete om att använda denna infrastruktur. Skillnaderna handlar om vad man använder tekniken till och vilka tjänster man prioriterar, inte infrastrukturen som sådan. Det finns därför en stor potential i att koordinera svensk försvars- och säkerhetsrelaterad användning av rymdtjänster med civil eftersom båda kan dra nytta av varandras infrastruktur, kunskap och resultat. En välutvecklad samverkan mellan civila och militära aktörer om såväl rymdforskning och teknikutveckling som rutinanvändning av rymdsystem kan leda till ett mera effektivt resursutnyttjande för alla parter. Rymdverksamhet kan på detta sätt även fortsättningsvis bidra till samhällets säkerhet och förstärkt nationell militär förmåga. En tredje insats bör således vara att civila och militära aktörer ska samverka om forskning och utveckling och användning av rymdsystem så att synergierna mellan civil och militär rymdverksamhet tas till vara. Det finns ett nationellt behov av en förbättrad rymdlägesbild (se även avsnitt 2.1). En utvecklad rymdlägesbild skapar förutsättningar för att minska risken för konflikter i rymden, mängden och skador av rymdskrot samt påverkan från extremt rymdväder så som solstormar. En solstorm är ett utbrott av strålning och laddade partiklar som slungas ut från solen. När solstormar riktas mot jorden kan de påverka satelliter och störa ut radiovågor och satellitsignaler som färdas i atmosfären. Solstormar kan även framkalla elektriska fält i jordskorpan som i sin tur kan orsaka störningar bland annat i elnätet. De flesta solstormar är hanterbara och olika aktörer kan skydda sin utrustning från påverkan av dessa. Extrema solstormar kan dock utgöra ett stort hot mot elnät, radiokommunikation och satellitsystem. Ur ett militärt perspektiv kan en rymdlägesbild bidra till att värna skyddsvärd verksamhet. En korrekt och ostörd militär rymdlägesbild är viktig och ibland en avgörande faktor för att kunna genomföra militära operationer. De civila och militära grundbehoven är ibland desamma och möjliga att samordna. En rymdlägesbild spelar också en viktig roll i internationella sammanhang vad gäller ökad transparens och kan därmed stödja utrikespolitiska strategiska mål. En fjärde insats, som även refereras till i avsnitt 2.1 bör därför vara att Rymdstyrelsen ges ett samordnande ansvar för att initiera en nationell operationell rymdlägesbild i samverkan med berörda myndigheter. I Rymdstyrelsens samordning ingår även att överväga svenskt aktivt deltagande i de internationella forum där en gemensam rymdlägesbild diskuteras. 2017/18:259 2.6 Samhällskritisk infrastruktur behöver skyddas Strategiska mål bör vara att: –rymdverksamhet bidrar till att begränsa riskerna med samhällets beroende av enskilda rymdtjänster, och –infrastruktur som är viktig för samhället har god motståndskraft mot extrema solstormar och avsiktliga störningar, genom samordning mellan berörda aktörer. Insatser som bör göras är att: –berörda myndigheter ska ha en dialog om hur de ska hantera riskerna med beroendet av enskilda rymdtjänster samt identifiera och föreslå skyddsåtgärder för rymdinfrastruktur som är betydelsefull för samhällsviktiga funktioner, och –berörda myndigheter ska undersöka möjligheten att använda PRS för skydd av kritisk infrastruktur. Samhället är beroende av rymdtjänster för kommunikation, navigering, väderprognoser och många andra funktioner. Kritiska beroenden mellan viktiga verksamheter och över nationsgränser gör att avbrott och störningar som exemplifieras ovan (avsnitt 2.5) kan få stora konsekvenser. Med beroende följer sårbarhet vid störningar i tillgången till rymdtjänsterna. Tillgång till globala satellitnavigeringssystem (GNSS) har blivit verksamhetskritiskt för många funktioner i vårt samhälle. Det är därför viktigt att säkerställa ersättningstjänster och funktioner för positionering eller navigering. Därigenom undviks beroende av en enskild tjänst från en viss leverantör eller funktion. Rymdtjänster kan påverkas av både antagonistiska, dvs. avsiktliga, och naturliga hot. Avsiktliga hot kan t.ex. vara hot mot internetsäkerhet, s.k. cyberhot. Naturliga hot kan t.ex. vara elektriska och elektromagnetiska hot som bl.a. kan orsakas av solstormar. För att skapa ett samhälle som bättre kan motstå och återhämta sig från allvarliga sådana störningar behöver berörda myndigheter samarbeta för att begränsa riskerna och genom god samordning öka samhällets motståndskraft mot de effekter som t.ex. en kraftig solstorm eller en avsiktlig störning kan ha på samhället. Vikten av att skydda samhällskritisk infrastruktur medför att de strategiska målen bör vara dels att rymdverksamhet bidrar till att begränsa riskerna med samhällets beroenden av enskilda rymdtjänster, dels att infrastruktur som är viktig för samhället har god motståndskraft mot extrema solstormar och avsiktliga störningar genom samordning mellan berörda aktörer. Ett exempel på beroende av enskilda rymdtjänster är satellitnavigering för transporter och trafik. För att inte vara beroende av andra länders system har flera länder utvecklat egna satellitnavigeringssystem. driver GPS, driver systemet Glonass, driver EGNSS och driver BeiDou. En fördel med detta har varit att systemen kan samverka och därmed ge bättre upplösning även i skymda lägen på jorden. För att uppnå ovanstående mål bör en första insats vara att berörda myndigheter ska ha en dialog om hur de ska hantera riskerna med beroendet av enskilda rymdtjänster från en leverantör eller tjänst samt Skr. 2017/18:259 gemensamt identifiera och föreslå skyddsåtgärder för rymdinfrastruktur som är betydelsefull för samhällsviktiga funktioner. En andra insats bör vara att berörda myndigheter ska undersöka möjligheten att använda Galileosatelliternas offentligt reglerade navigeringstjänst (PRS) för skydd av kritisk infrastruktur vilket beskrivs i avsnitt 2.3. För att använda PRS måste troligen även vissa stödjande tjänster utvecklas som inte bygger på rymdinfrastruktur. 2.7Svensk rymdlagstiftning ska vara ett stöd för svensk rymdverksamhet Strategiskt mål bör vara att: – svensk rymdlagstiftning dels utgör ett stöd för rymdverksamhet i och säkerställer att internationella åtaganden efterlevs, dels möjliggör privata investeringar i svensk rymdverksamhet. Insatsen som bör göras är att: – en översyn av rymdlagen genomförs för att stärka fortsatt svensk rymdverksamhet. Den svenska rymdregleringen utgörs av två författningar, lagen (1982:963) om rymdverksamhet och förordningen (1982:1069) om rymdverksamhet. Regleringen innefattar bestämmelser om svensk jurisdiktion över rymdverksamhet, tillstånd för icke-statlig rymdverksamhet, skadeståndsansvar, tillsyn över rymdverksamhet samt registrering av föremål för vilka är att anse som utsändande stat. För en ökad svensk närvaro i rymden krävs att de regleringar som rör rymdverksamhet är anpassade till behoven. Ett strategiskt mål bör vara att svensk rymdlagstiftning dels utgör ett stöd för rymdverksamhet i och säkerställer att internationella åtaganden efterlevs, dels möjliggör privata investeringar i svensk rymdverksamhet. Rymdlagen trädde i kraft . Mycket har hänt . Regeringen anser därför att det bör göras en översyn av rymdlagen för att säkerställa att den tar hänsyn till dagens behov och framtida möjligheter. Vid översynen bör hänsyn tas till internationell normutveckling. Rymdlagen bör göra det möjligt för industrin att i större utsträckning och i snabbare takt attrahera privat kapital till svensk rymdverksamhet. Om europeiska länders översyn och uppdateringar av sina respektive nationella rymdlagar skapar konkurrensnackdelar för behöver hänsyn tas till det. I samband med översynen bör ställning tas till om bestämmelser om kommersiell bemannad rymdfart ska inkluderas i översynen. 3 Rymdindustrin gör rymden tillgänglig Svensk rymdindustri består främst av det som brukar betecknas som uppströms verksamhet, dvs. utveckling och tillverkning av raketer, raketdelar, satelliter och avancerade rymdtjänster. Svensk rymdindustri inom detta område är mycket framgångsrik och dess utveckling av rymdteknik bidrar med kompetens och kunskap som även stärker andra sektorer i svensk industri, såsom flyg- och fordonsindustri och vice versa. De höga kostnaderna för rymdsystemens infrastruktur motiverar att investeringar i uppströms verksamhet och användning av resultaten i stor utsträckning görs i internationella samarbeten. Rymdsystem avser i det här sammanhanget de instrument, utrustningar och satelliter som placeras i rymden för att utföra tjänster för användare på jorden. De höga kraven på rymdindustrins produkter att fungera i en extrem omgivning pressar gränserna för vad som kan tillverkas och konstrueras. Detta ger kunskap som även kan användas inom andra områden, och bidrar därmed till stärkt konkurrenskraft även utanför rymdindustrin. Teknik utvecklad för rymdsystem används inom många andra områden, såsom flyg- och fordonsindustrin, digitalisering, automatisering, avancerad produktions- och materialteknik och mikrovågsteknik. Rymdsystem kan t.ex. användas för en breddning av digitaliseringens möjligheter där satelliter används för distribution av TV, datakommunikation och för internet. Sådan distribution är speciellt lämplig för landsbygd och svårtillgängliga områden. Detta kan även främja en mer demokratisk utveckling globalt. Andra exempel finns inom mikrovågsteknik, dvs. teknik som använder kortvågiga radiosignaler för detektering av föremål eller överföring av information, radarsystem och ledningssystem för styrning av satelliter. Ytterligare exempel finns inom cirkulära system, dvs. slutna system där allt avfall tas om hand och beståndsdelarna återanvänds, vilket kan främja en hållbar utveckling. De stora synergieffekterna mellan teknikutveckling för rymdsystem och svensk industri, samt de många användningsområden för rymdsystem utanför rymdverksamhet är en orsak till att de statliga satsningarna till på rymdverksamhet är så omfattande. Satsningar på rymden görs dessutom även genom EU:s satellitprogram och rymdforskningsdelar i ramprogrammet för forskning och innovation. Ramprogrammens finansiering av rymdverksamhet kommer sannolikt att få en större betydelse . Rymdstyrelsens stöd till rymdverksamhet ger företagen möjlighet att utveckla produkter och tjänster inom områden som har kommersiell potential på den internationella rymdmarknaden. Detta ger ökat mervärde till satsningarna som i sin tur ökat företagens intresse av att delta i ESA:s program. Ett exempel där detta skett är i de nationella satellitprojekt som pågått . Med nationella satellitprojekt avses konstruktion och drift av svenskinitierade satelliter. Dessa har gett fördelar både för forskningen och för industrin. Det senaste exemplet är den svenska Odinsatelliten som har varit i funktion och gett viktig kunskap om hur solaktivitetens variation påverkar klimatet. har kunskap från utvecklingen av dessa satelliter gett svenska företag möjligheter att leverera satellitdelar även till andra satellitprojekt. Utvecklingen inom rymdverksamhet går mot en ökad andel satsningar av privata aktörer för att utveckla rymdsystem, både som leverantörer till offentliga program för rymden och för att bedriva rent kommersiell verksamhet, ofta i konkurrens med de program som drivs av offentliga aktörer. Kommersiella satsningar påverkar därmed de offentliga satsningarna och har även fungerat som en prispress på dessa program. Detta har påverkat arbetet med både den amerikanska raketen () som utvecklas av den amerikanska rymdmyndigheten and () och 6 som utvecklas av . En effekt av att allt fler länder och företag utvecklar system som ger dem tillträde till rymden är att det kan bli vanligare att enskilda personer deltar i rymdfärder. Sådana kommersiellt bemannade rymdfärder, eller rymdturism, blir åtkomliga för endast ett fåtal som är beredda att betala de höga kostnader som sådant deltagande medför. Det finns en större marknad för andra aktiviteter kopplade till rymdverksamhet, såsom forskningsturism. Rymdrelaterad upplevelseindustri bidrar inte bara till möjligheter för besöksnäringen, utan har potential att även bidra till att stärka intresset för teknikvetenskap bland barn och unga. Svensk besöksnäring, rymdindustri och lärosäten som bedriver utbildning och forskning inom rymdområdet har möjlighet att tillsammans ta fram upplevelser som attraherar turister och skapar intresse för rymden hos unga. För att underlätta för mindre företag att tillvarata de möjligheter som rymdverksamhet ger för utveckling av nya produkter och tjänster har startat en inkubatorsatsning. En företagsinkubator hjälper nystartade företag med rådgivning och kontakter med partnerföretag, investerare, myndigheter och kunder. (ESA-BIC) , finns på tre platser i : , och . Genom ESA-BIC kan svenska innovativa småföretag som utvecklar lösningar för rymdindustrin eller som använder rymdinfrastruktur få stöd för att förverkliga sina affärsidéer. ESA-BIC kan även ge stöd till företag som använder teknik och koncept från rymdverksamhet för helt andra sektorer. I och med den ökade tillgängligheten till rymdsystemen ses en ökning av verksamheter som exploaterar de möjligheter rymdsystemen ger nedströms, dvs. system och tjänster baserade på de kommunikationsmöjligheter och de data som fås från infrastruktur som placerats i rymden utvceklas. De möjligheter som användning av dessa rymddata ger beskrivs närmare i avsnitt 2.3. I detta avsnitt beskrivs ytterligare tillämpningar av rymddata inom andra sektorer än de direkt rymdrelaterade. Potentialen för nedströms rymdverksamhet att bidra till innovation, tillväxt och nya sätt att hantera nationella och globala samhällsutmaningar är stor, men till största delen fortfarande outnyttjad. Satsningar på tjänster och produkter som baseras på rymddata nedströms förutsätter även satsningar på infrastruktur uppströms som raketdelar, satelliter och utrustning. Detta ger affärsmöjligheter även för svensk rymdindustri inom uppströms verksamhet. De civila nationella system som finns täcker även behov inom försvars- och säkerhetsområdena. Ett utökat samarbete mellan civila och militära aktörer kan således ge en effektivare resursanvändning. 3.1 En stark rymdindustri bidrar till svensk konkurrenskraft Strategiska mål bör vara att: –statens stöd till teknikutveckling för rymdverksamhet leder till stärkt konkurrenskraft för de deltagande företagen, –deltagande i EU:s rymdarbete och andra internationella samarbeten samt Rymdstyrelsens deltagande i ESA:s program är förutsägbart på lång sikt, och – synergier mellan statens stöd till teknikutveckling för rymdverksamhet och annat stöd till civil och militär verksamhet tillvaratas. Insatser som bör göras är att: –det svenska deltagandet i större internationella rymdprojekt och i ESA:s program ska baseras på näringslivets möjligheter att delta i utveckling och leverans av instrument, styrsystem, satelliter, delar till bärraketer och avancerade rymdtjänster, –Rymdstyrelsen ska ha som utgångspunkt att den privata medfinansieringen bör uppgå till vid stöd till teknikutveckling, –Rymdstyrelsens stöd ska riktas mot utveckling av produkter och tjänster inom områden som både stärker det svenska deltagandet i EU, och andra internationella samarbeten och som har kommersiell potential på den internationella rymdmarknaden, och –Rymdstyrelsen ska samråda med relevanta innovations- och forsk- ningsfinansiärer om möjligheten att samordna sina satsningar för att få synergier som stödjer högteknologisk industri. Satsningar på rymdverksamhet bidrar till rymdindustrins internationella konkurrenskraft För att underlätta för rymdindustrin att delta i internationella samarbeten och därigenom bidra till att stärka svensk konkurrenskraft sätter regeringen tre långsiktiga strategiska mål. Ett första mål bör vara att statens stöd till teknikutveckling för rymdverksamhet leder till stärkt konkurrenskraft för de deltagande företagen. Svenskt deltagande i ESA:s frivilliga program garanterar att en viss andel används för återköp av produkter från . Svenskt deltagande i ESA:s program är därför en förutsättning för att svenska företag ska få möjlighet att leverera till europeiska rymdsatsningar. ger det dem möjlighet att utveckla produkter även för andra marknader. Satsningar på ESA:s program ger därför synergi- och spridningseffekter inom andra områden.