prop · H503245 · 2018-05-03 00:00:00 — När det gäller fåmansföretag, fåmanshandelsbolag och deras delägare m.fl. finns även särskilda bestämmelser om –förmån av utbildning i 11 kap. 17 §, –avdrag för framtida substansminskning i 20 kap. 23 §, –underprisöverlåtelser i 23 kap. 18, 19 och 22–23 a §§, vinstandelslån i 24 kap. 6, vinstandelslån i 24 kap. 9, 10 och –avskattning av fastighet i 25 a kap. 25 §, –när en fastighet eller andel är lagertillgång i 27 kap.4–6 §§, –kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 27 §, –utskiftning vid ombildning av en ekonomisk förening tillaktiebolag i 42 kap. 20 §, –partiella fissioner i 48 kap. 18 c–18 e §§, –andelsbyten i 48 a kap. 8 a–8 c, 9, 13 och 16 §§, –avyttring av andelar i svenska handelsbolag i 50 kap. 7 § och 51 kap. 7 §, –pensionssparavdrag i 59 kap. 4, 10 och 15 §§, –familjebeskattning i 60 kap. 12–14 §§, och –grundavdrag i 63 kap. 5 §. 28Senaste lydelse 2013:1106. 29Senaste lydelse 2012:757. För juridiska personer är den statliga inkomstskatten av den beskattningsbara inkomst- en. Expansionsfondsskatten är av det belopp som dras av vid avsättning till expansions- fond enligt 34 kap. När avdraget återförs ska ett belopp som mot- svarar av minskningen av expansionsfonden tillgodoräk- nas vid debiteringen av slutlig skatt. Expansionsfondsskatten är av det belopp som dras av vid avsättning till expansions- fond enligt 34 kap. När avdraget återförs ska ett belopp som mot- svarar av minskningen av expansionsfonden tillgodoräk- nas vid debiteringen av slutlig skatt. 10 §30 För juridiska personer är den statliga inkomstskatten av den beskattningsbara inkomst- en. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 9 kap. 5 §, 14 kap. 4 §, 17 kap. 2 §, 18 kap. 7 §, 19 kap. 8 och 9 §§, 20 kap. 11 §, 20 a kap. 4 §, 24 kap. 2, 8, 13–31, 33, 34, 36–39 och 41–43 §§, 25 kap. 2 och 12 §§, 25 a kap. 23 och 23 a §, 30 kap. 5 och 6 a §§, 34 kap. 6, 18 och 20 §§, 39 kap. 8 a, 8 b, 14 och 23 §§, 48 kap. 27 §, 50 kap. 5 § och 65 kap. 8 och 10 § i sina nya lydelser tillämpas första gången för beskattningsår, eller i fråga om svenska handelsbolag räkenskapsår, som börjar efter . 3.Den nya bestämmelsen i 19 kap. 5 a § tillämpas för hyreshus som färdigställs . För hyreshus som färdig- ställs –får värdeminsknings- avdrag genom primäravdrag göras för den delen av femårsperioden från färdigställandet som återstår . 4.Det nya 20 b kap. ska tillämpas för finansiella leasingavtal som ingås efter . För finansiella leasingavtal som har ingåtts före ska bara bestämmelserna i 20 b kap. 13 och 15 §§ om beräkning och hantering av räntedelen av leasingavgifterna tillämpas. 5.De upphävda bestämmelserna i 24 kap. 10 a–10 f §§ gäller fort- farande för beskattningsår, eller i fråga om svenska handelsbolag räkenskapsår, som börjar före . 6.För beskattningsår som omfattar än och som börjar före men avslutas efter får ett negativt räntenetto enligt bestämmelserna i 24 kap. 25–31 §§ som belöper sig på perioden till och med utgången av det beskattningsåret, eller i fråga om svenska handelsbolag räkenskapsåret, inte dras av. 7.Vid tillämpning av 30 kap. 7, 8 och 10 a §§ ska avdrag för avsättning till periodiseringsfond som har gjorts vid beskattningsår som börjar före återföras av avdraget, om 30 Senaste lydelse 2012:757. återföringen görs av en juridisk person vid beskattningsår som börjar 8.Bestämmelserna i 33 kap. 8 och 16 §§ och 34 kap. 8 och 10 §§ i sina nya lydelser tillämpas första gången för beskattningsåret efter det be- skattningsår som börjar närmast efter . 9.För det första beskattningsåret som börjar närmast efter , ska samtliga kvarvarande avdrag för avsättning till expansionsfond som har gjorts enligt äldre bestämmelser anses återförda och genast åter- avsatta till expansionsfond . Vid återföringen tillämpas bestämmelserna i sina äldre lydelser och vid återavsättningen tillämpas bestämmelserna i sina nya lydelser. Vid bestämmande av det belopp som expansionsfonden högst får uppgå till tillämpas i fråga om återavsättningen 34 kap. 6 och 10 §§ i sina äldre lydelser och vid tillämpningen av 34 kap. 13 § tillämpas 50 kap. 5 § i sin äldre lydelse. Bestämmelsen i 34 kap. 13 § andra stycket tillämpas inte i fråga om återavsättning. 10.Företag med beskattningsår som börjar före men som avslutas efter får vid tillämpningen av 35 kap. under det beskattnings- året bara göra avdrag högst för koncernbidrag som har lämnats till företag med beskattningsår som börjar efter . 11.Ett skadeförsäkringsföretag som har en säkerhetsreserv vid ingång- en av det första beskattningsåret som börjar efter , ska ta upp en schablonintäkt. Intäkten ska beräknas till av säkerhets- reserven vid ingången av det beskattningsåret. Schablonintäkten ska tas upp med en sjättedel det beskattningsåret och med en sjättedel under de påföljande fem beskattningsåren eller med hela beloppet under det första beskattningsåret. En schablonintäkt som inte har tagits upp enligt första stycket i denna punkt ska tas upp om 1.företaget upphör att bedriva försäkringsrörelse, 2.skattskyldigheten för näringsverksamheten upphör, 3.näringsverksamheten inte längre ska beskattas i på grund av ett skatteavtal med en stat utanför Europeiska ekonomiska samarbets- området, 4.företaget upplöses genom fusion eller fission och annat inte följer av bestämmelserna i 37 kap. 17 §, eller 5.företaget försätts i konkurs. 12.Vid tillämpning av 40 kap. 2 § ska, i den utsträckning som det inte finns några begränsningar som avses i den paragrafen, en juridisk per- sons avdrag för ett underskott av näringsverksamheten som kvarstår från det föregående beskattningsåret beräknas till högst ett belopp som mot- svarar av överskottet av näringsverksamheten före avdraget – avdrag för negativt räntenetto enligt 24 kap. 26 §, och – avdrag för kvarstående räntenetto enligt 24 kap. 28 §, och – avdrag för avsättning till periodiseringsfond enligt 30 kap. 5 §, minskat med – återfört avdrag för avsättning till periodiseringsfond enligt 30 kap. Bestämmelsen tillämpas för beskattningsår som börjar efter 2018 och före . Om ett beskattningsår som bestämmelsen ska tillämpas för omfattar än , ska bestämmelsen dock tillämpas också för det därpå följande 2017/18:245 Bilaga 4 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) – förslag på en EBITDA-regel (alternativ 2) Härigenom föreskrivs1 i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)2 dels att 24 kap. 10 a–10 f §§ ska upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast efter 24 kap. 10 § och närmast före 24 kap. 10 a, 10 b och 10 d §§ ska utgå, dels att nuvarande 24 kap. 2–10 §§ ska betecknas 24 kap. 3–13 §§, att nuvarande 24 kap. 11–14 §§ ska betecknas 24 kap. 32–35 §§, att nuvarande 24 kap. 16–22 §§ ska betecknas 24 kap. 36–44 §§ och att nuvarande 39 kap. 8 a § ska betecknas 39 kap. 8 b §, dels att 2 kap. 1 och 15 §§, 9 kap. 5 §, 14 kap. 4 §, 17 kap. 2 §, 18 kap. 7 och 12 §§, 19 kap. 8, 9 och 15 §§, 20 kap. 11 och 13 §§, 20 a kap. 4 §, 24 kap. 1, 8, 13, 33, 34, 36–39 och 41–43 §§, 25 kap. 2 och 12 §§, 25 a kap. 23 och 23 a §§, 30 kap. 6 a §§, 33 kap. 8 och 16 §§, 34 kap. 6, 8, 10, 18 och 20 §§, 38 a kap. 23 §, 39 kap. 14 och 23 §§, 48 kap. 27 §, 50 kap. 5 §, 56 kap. 8 § och 65 kap. 8 och 10 §§ samt rubriken närmast före 2 kap. 15 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas 21 nya paragrafer, 19 kap. 5 a §, 24 kap. 2 och 14–31 §§ samt 39 kap. 8 a § av följande lydelse, dels att det närmast efter 24 kap. 13, 17 och 22 §§ samt närmast före 24 kap. 2, 14, 15, 18, 20, 23, 26, 28 och 30 §§ ska införas nya rubriker av följande lydelse, dels att det ska införas ett nytt kapitel, 20 b kap., av följande lydelse. I detta kapitel finns definitioner av vissa begrepp samt förklaringar till hur vissa termer och uttryck används i denna lag. Det finns definitioner och förklaringar också i andra kapitel. Bestämmelser om betydelsen av följande begrepp, termer och uttryck samt förklaringar till hur vissa termer och uttryck används finns i nedan angivna paragrafer: 1 Jfr rådets direktiv (EU) 2016/1164 av om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion och rådets direktiv (EU) 2017/952 av om ändring av direktiv (EU) 2016/1164 vad gäller hybrida missmatchningar med tredjeländer. 2 Lagen omtryckt 2008:803. 24 kap. 10 a–10 c och 10 f §§ 2012:757 24 kap. 10 d § 2016:1239 rubrikerna närmast efter 24 kap. 10 § och närmast före 24 kap. 10 a, 10 b och 10 d §§ 2012:757. 3 Lagrådsremiss , Lättnader i beskattningen av personaloptioner i aktiebaserad delägarrätt i 25 a kap. 4 § aktiebolag i 4 § aktiv näringsverksamhet i 23 § andelsbyte i 48 a kap. 2 § andelshus i 16 § artistisk och idrottslig verksamhet i 36 § barn i 21 § begränsat skattskyldig fysisk person i 3 kap. 17 § begränsat skattskyldig juridisk person i 6 kap. 7 § beskattningsår i 1 kap. 13–15 §§ och 37 kap. 19 § byggnadsinventarier i 19 kap. 19–21 §§ delägare i fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag i 56 kap. 6 § delägare i utländska juridiska personer med lågbeskattade inkomster i 39 a kap. 5 § delägarrätt i 48 kap. 2 § dödsbo i 4 kap., se också 3 § egenavgifter i 26 § ekonomisk förening i 4 b § europeisk ekonomisk intressegruppering (EEIG) i 5 kap. 2 § fast driftställe i 29 § fastighet i 6 § fastighetsägare i 7 § fission i 37 kap. 5 § fordringsrätt i 48 kap. 3 och 4 §§ fusion i 37 kap. 3 § fysisk person i 4 kap. 1 och 2 §§ fåmansföretag i 56 kap. 2, 3 och 5 §§ fåmanshandelsbolag i 56 kap. 4 och 5 §§ företagsledare i 56 kap. 6 § förvärvsinkomst i 1 kap. 5 § handelsbolag i 5 kap., se också 3 § hemortskommun i 65 kap. 3 § andra och tredje styckena hyreshusenhet i 15 § i utlandet delägarbeskattade juridiska personer i 5 kap. 2 a § ideell förening i 4 c § industrienhet i 15 § inventarier i 18 kap. 1 § investeringssparkonto i 42 kap. 35 § investmentföretag i 39 kap. 15 § juridisk person i 3 § kapitalförsäkring i 58 kap. 2 § kapitaltillgång i 25 kap. 3 § kapitalvinst och kapitalförlust i inkomstslaget kapital i 41 kap. 2 § kapitalvinst och kapitalförlust i inkomstslaget näringsverksamhet i 25 kap. 3–5 §§ koncern (svensk) i 5 § kooperativ förening i 39 kap. 21 § kvalificerad andel i 57 kap. 4–7 §§ kvalificerad fission i 37 kap. 6 § kvalificerad fusion i 37 kap. 4 § kvalificerad rederiverksamhet i 39 b kap. 3–5 §§ lagertillgång i 17 kap. 3 § lantbruksenhet i 15 § livförsäkringsföretag i 39 kap. 2 § lågbeskattade inkomster i 39 a kap. 5–8 §§ makar i 20 § markanläggning i 20 kap. 2 § markinventarier i 20 kap. 15 och 16 §§ marknadsvärdet i 61 kap. 2 § marknadsnoterad delägarrätt eller fordringsrätt i 48 kap. 5 § medlemsfrämjande förening i 39 kap. 21 a § näringsbetingad andel i 24 kap. näringsbetingad andel i 24 kap. näringsbidrag i 29 kap. 2 och 3 §§ näringsbostadsrätt i 19 § näringsfastighet i 14 § närstående i 22 § obegränsat skattskyldig fysisk person i 3 kap. 3–5 § obegränsat skattskyldig juridisk person i 6 kap. 3 § omkostnadsbelopp i 44 kap. 14 § option i 44 kap. 12 § partiell fission i 38 a kap. 2 § passiv näringsverksamhet i 23 § pension i 10 kap. 5 § pensionsförsäkring i 58 kap. 2 § pensionssparkonto i 58 kap. 21 § personaloption i 10 kap. 11 § prisbasbelopp i 27 § privatbostad i 8–12 §§ privatbostadsfastighet i 13 § privatbostadsföretag i 17 § privatbostadsrätt i 18 § rörelse i 24 § sambor i 20 § sjuk- eller olycksfallsförsäkring tecknad i samband med tjänst i 10 kap. 7 § sjöinkomst i 64 kap. 3 och 4 §§ skadeförsäkringsföretag i 39 kap. 2 § skatteavtal i 35 § skattemässigt värde i 31–33 §§ småhus i 15 § småhusenhet i 15 § statslåneräntan i 28 § svensk fordringsrätt i 48 kap. 3 § svensk koncern i 5 § i 30 § taxeringsenhet i 15 § taxeringsvärde i 15 § termin i 44 kap. 11 § underprisöverlåtelse i 23 kap. 3 § uppskovsgrundande andelsbyte i 49 kap. 2 § utländsk fordringsrätt i 48 kap. 4 § utländsk juridisk person i 6 kap. 8 § utländskt bolag i 5 a § uttagsbeskattning i 22 kap. 7 § verksamhetsavyttring i 38 kap. 2 § verksamhetsgren i 25 § vinstandelslån i 24 kap. 5 § vinstandelslån i 24 kap. 8 § återföring av avdrag i 34 § ägarlägenhet i 15 § ägarlägenhetsenhet i 15 §. ägarlägenhet, ägarlägenhetsenhet, avses hus, fastigheter och enheter av de slag som avses i fastighets- fastigheter och enheter av de slag taxeringslagen (1979:1152). taxeringslagen (1979:1152). Med taxeringsvärde avses det värde som fastställs enligt fastighetstaxeringslagen. Om en inkomst inte ska beskattas i på grund av ett skatteavtal eller sådan dispens som avses i 6 kap. 17 §, får inte heller utgifter för förvärv av inkomsten dras av. Första stycket gäller dock inte Första stycket gäller dock inte utgifter som avser utdelning från utgifter som avser utdelning från ett utländskt bolag till en svensk ett utländskt bolag till en svensk juridisk person och som inte ska juridisk person och som inte ska tas upp enligt 24 kap. 17 §. tas upp enligt 24 kap. 37 §. Om räkenskaper förs för näringsverksamheten, ska dessa läggas till grund för beräkningen av resultatet när det gäller beskattningstidpunkten. 4 Senaste lydelse 2009:107. Anskaffningsvärdet för inven- tarier är utgiften för förvärvet om de förvärvas genom köp, byte, egen tillverkning eller på liknande sätt. Om inventarierna förvärvas på annat sätt, anses marknadsvär- det vid förvärvet som anskaff- ningsvärde. Ränteutgifter som avses i 24 kap. 2 § ska dock inte räknas in i anskaffningsvärdet, oavsett hur inventarierna för- Reserv i lager och liknande ska beaktas bara vid tillämpning av 17 kap. 4 och 5 §§ samt 27 § andra stycket. 24 kap. 2 § ska inte räknas in i upparbetats i den egna närings- värde avses detsamma som enligt 4 kap. 3 § (1995:1554). Med anskaffningsvärde, nettoförsäljningsvärde och återanskaffnings- värde avses i detta kapitel detsamma som i 4 kap. 9 § andra-fjärde styckena årsredovisningslagen (1995:1554) eller i förekommande fall 4 kap. 5 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 4 kap. 4 § lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Vid tillämpning av första stycket Med verkligt värde avses i detta kapitel detsamma som i 4 kap. 14 a § andra stycket årsredovisningslagen. Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078), avses med anskaffningsvärde det värde som följer av god redovisningssed. 7 §6 Anskaffningsvärdet för inven- tarier är utgiften för förvärvet om de förvärvas genom köp, byte, egen tillverkning eller på liknande sätt. Om inventarierna förvärvas på annat sätt, anses marknadsvär- det vid förvärvet som anskaff- ningsvärde. 5 Senaste lydelse 2010:1528. 6 Senaste lydelse 2010:1528. Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078), avses med anskaffningsvärde det värde som följer av god redovisningssed. Särskilda bestämmelser om anskaffningsvärde för inventarier finns när det gäller – beskattningsinträde i 20 a kap., 20 b kap., –uttagsbeskattning i 22 kap. 8 §, –underprisöverlåtelser i 23 kap. 10 §, –näringsbidrag i 29 kap. 6 §, –ianspråktagande av ersättningsfond i 31 kap. 18 §, –kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 18 och 20 §§, –verksamhetsavyttringar i 38 kap. 14 §, –partiella fissioner i 38 a kap. 14 §, och –förvärv av tillgångar till underpris från delägare och närstående i 53 kap. 10 och 11 §§. För byggnad som indelas som hyreshus får värdeminsknings- avdrag även göras av byggnadens anskaffningsvärde från det att hyreshuset färdigställs (primär- avdrag). Värdeminskningsavdrag genom primäravdrag ska göras inom avskrivningsplanen och beräknas från den tidpunkt då hyreshuset färdigställs och fördelas från färdigställandet. Om en byggnad uppförs av den Om en byggnad uppförs av den det utgiften för att uppföra den. det utgiften för att uppföra den. Ränteutgifter som avses i 24 kap. dock inte räknas in i genom köp, byte eller på liknande genom köp, byte eller på liknande sätt, är anskaffningsvärdet utgiften sätt, är anskaffningsvärdet utgiften avses i 24 kap. 2 § ska dock inte räknas in i anskaffningsvärdet. I 18 § finns bestämmelser om förvärv av byggnad genom arv, gåva Särskilda bestämmelser om anskaffningsvärde för byggnader finns när – beskattningsinträde i 20 a kap., 20 b kap., –uttagsbeskattning i 22 kap. 8 §, –underprisöverlåtelser i 23 kap. 10 §, –näringsbidrag i 29 kap. 6 §, –ianspråktagande av ersättningsfond i 31 kap. 18 §, –kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 18 §, –verksamhetsavyttringar i 38 kap. 14 §, –partiella fissioner i 38 a kap. 14 §, och –förvärv av tillgångar till underpris från delägare och närstående i 53 kap. 10 och 11 §§. Anskaffningsvärdet för en mark- Anskaffningsvärdet för en mark- anläggning är den skattskyldiges anläggning är den skattskyldiges utgifter för att anskaffa eller för- utgifter för att anskaffa eller för- som avses i 24 kap. 2 § ska dock inte räknas in i anskaffnings- Som anskaffningsvärde räknas också sådant värde av nyttjanderätts- havares förbättringsutgifter som enligt 19 kap. 29 § ska tas upp som intäkt för fastighetsägaren. Särskilda bestämmelser om anskaffningsvärde för markanläggningar finns när det gäller – beskattningsinträde i 20 a kap., 20 b kap., –näringsbidrag i 29 kap. 6 §, –ianspråktagande av ersättningsfond i 31 kap. 18 §, –kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 18 §, –verksamhetsavyttringar i 38 kap. 14 §, och –partiella fissioner i 38 a kap. 14 §. Om utgiften för en tillgång ska dras av genom värdeminskningsavdrag, ska tillgången anses ha anskaffats för ett belopp som motsvarar anskaff- ningsutgiften ökad med förbättringsutgifter och minskad med beräknade värdeminskningsavdrag för varje innehavsår med –för inventarier, –för byggnader, –för täckdiken och skogsvägar, och –för andra markanläggningar. Anskaffningsvärdet får dock inte Anskaffningsvärdet får dock inte beräknas till högre belopp än beräknas till högre belopp än marknadsvärdet eller lägre belopp marknadsvärdet eller lägre belopp Ränteutgifter som avses i 24 kap. 2 § ska dock inte räknas in gäller för lager, inventarier enligt byggnader, markanläggningar och mark som omfattas av finansiella En leasetagare behöver inte tillämpa bestämmelserna i detta kapitel på rättigheter och skyldigheter enligt ett finansiellt leasingavtal om den sammanlagda skulden enligt 12 § som företaget, eller företag som ingår i samma intressegemenskap, har för finansiella leasingavtal är vid utgången av beskattningsåret. Om en leasetagare tillämpat första stycket på rättigheter och skyldigheter för ett visst finansiellt leasingavtal ska detta göras även under kommande beskattningsår oavsett om den sammanlagda leasingskulden då överstiger . Om en leasetagare vid något beskattningsår har behandlat rättigheter och skyldigheter för ett visst finansiellt leasingavtal som tillgång och skuld enligt 12 § ska detta göras även under kommande beskattningsår även om första stycket tillämpas på övriga finansiella leasingavtal. i intressegemenskap avses i detta kapitel –företag som med avdragsrätt kan lämna koncernbidrag till varandra, –i fråga om företag som, direkt eller indirekt, äger andel i ett svenskt handelsbolag, företaget och handelsbolaget, och –i fråga om företag som, direkt eller indirekt, äger andel i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person, företaget och den i utlandet delägarbeskattade juridiska personen. Med beskattningsår avses i detta kapitel för svenska handelsbolag räkenskapsåret. Med finansiellt leasingavtal av- ses ett avtal enligt vilket –en leasegivare ger en leasetagare rätt att använda en tillgång i utbyte mot betalning, och –de ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med att äga en tillgång uteslutande eller så gott som uteslutande överförs från leasegivaren till leasetagaren. Med minimileaseavgifter avses summan av –det som ska betalas av leasetagaren till leasegivaren , och –det restvärde som garanteras av leasetagaren eller av företag som ingår i samma intressegemenskap. Om leasingavgifterna innehåller en rörlig avgift som är jämförbar med en ränteutgift ingår denna rörliga avgift i minimilease- avgifterna enligt den räntesats som gäller vid avtalets början. Övriga rörliga avgifter, serviceutgifter och skatter ingår inte i minimileaseavgifterna. För leasegivaren ska även ett restvärde som har garanterats av en oberoende tredje part ingå i minimileaseavgifterna. Med rörlig avgift avses den del av leasingavgiften som inte är fast och som beräknas med utgångspunkt från andra faktorer än enbart att tid har gått. Med verkligt värde avses i detta kapitel detsamma som i 17 kap. 2 § tredje stycket. Med nuvärde avses det diskonterade värdet av framtida kassaflöden. Med det finansiella leasing- avtalets implicita ränta avses den diskonteringssats som för lease- givaren vid avtalets ingående resulterar i att summan av nu- värdet av minimileaseavgifterna och den del av den leasade till- gångens restvärde som inte är ga- ranterat av någon överensstämmer med summan av det verkliga värdet för den leasade tillgången och sådana direkta utgifter som uppkommer till följd av att avtalet ingås. Med marginell låneränta avses den räntesats som leasetagaren skulle ha betalat enligt ett likvärdigt finansiellt leasingavtal. Om denna räntesats inte kan fastställas, är den marginella låneräntan den räntesats som leasetagaren skulle ha betalat när det finansiella leasingavtalet ingicks för en finansiering genom lån och med motsvarande säkerhet. Med en sale-and-lease-back- transaktion avses att ett företag säljer en tillgång i syfte att företaget självt eller ett företag som ingår i samma intressegemenskap ska leasa tillbaka den genom ett finansiellt leasingavtal. En leasetagare ska behandla rättigheter och skyldigheter enligt ett finansiellt leasingavtal som tillgång och skuld. Tillgången och skulden ska uppgå till samma belopp när avtalet ingås. Tillgången ska behandlas på samma sätt som övriga tillgångar enligt 18–20 kap. Anskaffningsvärdet på till- gången ska vara det lägsta av tillgångens verkliga värde och nuvärdet av minimilease- avgifterna, fastställda vid avtalets ingående. Utgifter som direkt kan hänföras till ingående av avtalet ska läggas till anskaffningsvärdet. Vid beräkning av nuvärdet av minimileaseavgifterna ska avtalets implicita ränta användas. Om avtalets implicita ränta inte kan bestämmas, ska leasetagarens marginella låneränta användas. Minimileaseavgifterna ska fördelas på ränta respektive amortering av skulden. för varje beskattningsår beräknas med ett belopp som motsvarar en fast räntesats för skulden under respektive beskattningsår. Andra rörliga avgifter än sådana som ingår i minimilease- avgifterna enligt 3 § ska dras av som kostnad det beskattningsår de hänför sig till enligt god redovisningssed. Ränta enligt första stycket och avgifter enligt andra stycket som är jämförbara med ränta omfattas av bestämmelserna i 24 kap. 7–31 §§ om begränsningar i avdragsrätten för ränta. En leasegivare ska i stället för den leasade tillgången ta upp en fordran enligt ett finansiellt leasingavtal. Fordringens anskaffningsvärde ska motsvara nuvärdet av summan av –minimileaseavgifterna, och –den del av den leasade tillgångens restvärde som inte garanteras av någon och som tillfaller leasegivaren när avtalet upphör. Nuvärdet ska beräknas utifrån avtalets implicita ränta. En leasegivare ska fördela leasingavgifterna enligt ett finansiellt leasingavtal på ränta respektive amortering av fordringen enligt 13 §. Räntan ska för varje beskattningsår beräknas så att förräntning på fordringen blir jämn. Om den leasade tillgången är, eller har varit, lager hos företaget eller hos ett företag som ingår i samma intresse- gemenskap, ska leasegivaren ta upp en intäkt som uppgår dras av som kostnad. Den vinst eller förlust som uppkommer vid en sale-and-lease- back-transaktion ska tas upp respektive dras av linjärt över leasingperioden. 1 §7 I detta kapitel finns bestämmelser om –vad som avses med ränteutgift näringsverksamhet av vissa be- näringsverksamhet av vissa be- stämmelser i inkomstslaget kapital stämmelser i inkomstslaget kapital