prop · H503287 · 2018-08-28 00:00:00 — Möjligheten att öppna styrelse- och nämndsammanträdena är ett komplement till möjligheten att hålla särskilda informationsmöten dit allmänheten bjuds in. Av andra stycket framgår att styrelsesammanträden som avser myndighetsutövning eller rör sekretessbelagda uppgifter alltid ska hållas inom stängda dörrar. Av tredje stycket framgår att samma regler om offentlighet i första och andra stycket gäller för nämndsammanträden. 3 e § plenum får besluta om skäliga ekonomiska förmåner för ledamöter och ersättare. Paragrafen, som är ny, innehåller en bestämmelse om ekonomiska förmåner för förtroendevalda. Paragrafen behandlas i avsnitt 5. Paragrafen tydliggör att plenum får besluta om skäliga ekonomiska förmåner för förtroendevalda. Med ekonomiska förmåner avses bl.a. arvode, reseersättning och pension. Att den ekonomiska förmånen ska vara skälig betyder dels att ersättningen inte kan bestämmas till ett alltför lågt belopp, dels att en övre gräns sätts för hur stora ersättningar som får betalas. 4 § ska bland sina ledamöter utse en styrelse som består av högst sju ledamöter och lika många ersättare. ska bland styrelsens ledamöter välja en ordförande. Styrelsen ansvarar för verksamhet. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om , behandlas i avsnitt 4.4. Ändringarna i första stycket är redaktionella. I andra stycket slås fast att styrelsen ska ansvara för verksamhet. Det förutvarande andra stycket, som innehöll en uppräkning av uppgifter som ankom på styrelsen, har tagits bort. De uppräknade uppgifterna får 2017/18:287 anses rymmas inom begreppet verksamhet. Hur uppgifterna ska fördelas mellan styrelsen och kanslichefen kan beslutas av . 4 a § Vid ska det finnas ett kansli som leds av en kanslichef. Kanslichefen anställs av styrelsen. Kanslichefen ska sköta den löpande verksamheten enligt de direktiv och riktlinjer som styrelsen beslutar. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om och kanslichef. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3 och 4.4. Bestämmelser om att det vid ska finnas ett kansli som leds av en chef har tidigare funnits i 6 § förordningen (2009:1395) med instruktion för . Detta framgår nu i stället av denna bestämmelse i lagen. Frågan regleras i första stycket. Av andra stycket framgår att det är styrelsen som anställer kanslichef. Enligt tredje stycket ska kanslichefen sköta den löpande verksamheten enligt de direktiv och riktlinjer som styrelsen beslutar. 5 § ska tillsätta en valnämnd som ansvarar för uppgifter vid val till . kan därutöver tillsätta de nämnder som i övrigt behövs för verksamheten. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om nämnder, behandlas i avsnitt 4.4. Ändringen i första stycket är redaktionell. Ändringen i andra stycket innebär att ”beredning, förvaltning och verkställighet” har bytts ut mot ”verksamheten”. Beredning, förvaltning och verkställighet måste anses vara en del av verksamheten. 6 a § och nämnder beslutar i frågor som rör myndighetsutövning och i andra frågor som de enligt lag eller annan författning ska ha hand om. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om vilka frågor som och nämnder beslutar i, behandlas i avsnitt 4.4. Ändringen innebär att begreppet förvaltningen har mönstrats ut. Därmed avsågs enligt förarbetena till bestämmelsen frågor om den löpande verksamheten, se propositionen Ett ökat samiskt inflytande (prop. 2005/06:86 s. 80). Den löpande verksamheten ska i fortsättningen kanslichefen sköta (2 kap. 4 a § tredje stycket). 2 § För valet till utgör landet en valkrets. utser valförrättare och har i övrigt de uppgifter som framgår av detta kapitel. Uppgifter vid val till fullgörs även av den centrala valmyndigheten enligt vallagen (2005:837) och av i det län där har sitt säte. Paragrafen innehåller bestämmelser som rör valet till . Ändringen behandlas i avsnitt 11.5. En felaktig hänvisning till den förra vallagen (1997:157) ändrats till den Prop. 2017/18:287 nuvarande vallagen (2005:837). 8 § Den som har rösträtt till är valbar till om inte annat följer av 9 §. I paragrafen anges vem som är valbar till . Ändringen behandlas i avsnitt 11.1. Kravet på svenskt medborgarskap har tagits bort för den som vill kandidera till . Ändringen innebär att den som har rösträtt till också är valbar till . 10 § Den centrala valmyndigheten utfärdar valsedlar. På valsedlarna ska en grupp, ett parti eller en liknande sammanslutning anges samt minst tre kandidater för gruppen, partiet eller sammanslutningen. Kandidatnamnen ska förses med nummer och tas upp i nummerordning under varandra. Valsedlarna ska dessutom vara utformade så att väljarna kan lämna en särskild personröst och innehålla en upplysning om personvalets innebörd. För en registrerad grupp, ett parti eller en sammanslutning får det finnas valsedlar med olika kombinationer av kandidater. Paragrafen innehåller bestämmelser om valsedlar. Ändringen behandlas i avsnitt 11.2. I första stycket har det endast skett språkliga ändringar. I andra stycket första meningen har det skett en språklig ändring. I andra meningen har en ny bestämmelse tillkommit om att valsedlarna ska innehålla en upplysning om personvalets innebörd. Det innebär att personvalets innebörd ska framgå av information på valsedeln. Bestämmelsen har även ändrats språkligt och har utformats på samma sätt som motsvarande bestämmelse i vallagen (2005:837). I tredje stycket har det endast skett en språklig ändring. 15 § Vid röstning i vallokal lägger väljaren själv in sin valsedel i ett valkuvert och tillsluter det. Väljaren lämnar valkuvert och det ytterkuvert som också är röstkort till valförrättaren. Denne kontrollerar att väljaren ställt i ordning bara ett valkuvert och att kuvertet inte är försett med obehörig märkning. Därefter lägger valförrättaren i väljarens närvaro in valkuvertet i ytterkuvertet och tillsluter det. Valförrättaren tar slutligen hand om ytterkuvertet samt antecknar på en särskild förteckning väljarens namn. Den som saknar det ytterkuvert som också är röstkort får inte rösta. En väljare som inte är känd för röstmottagaren ska legitimera sig eller på annat sätt styrka sin identitet. Den som inte gör det får inte rösta. Paragrafen innehåller bestämmelser om röstning i en vallokal. Ändringen behandlas i avsnitt 11.3. I andra stycket andra meningen görs ett tillägg om att en väljare som är okänd för röstmottagaren även kan styrka sin identitet på annat sätt än genom att legitimera sig. Ändringen innebär alltså att det blir möjligt att styrka sin identitet på andra sätt än genom att legitimera sig. Innebörden av detta framgår av förarbetena till motsvarande bestämmelse i vallagen, som anger att det i praktiken kan ske genom att någon annan intygar förhållandet. Vidare framgår att röstmottagaren bör dokumentera hur 2017/18:287 väljarens identitet har kontrollerats (prop. 2004/05:163 s. 75). I övrigt har det skett en språklig ändring. 19 § Vid brevröstning lägger väljaren själv in sin valsedel i ett valkuvert och tillsluter det. I närvaro av två vittnen lägger väljaren sedan valkuvertet i det ytterkuvert som också är röstkort och tillsluter det. Därefter skriver väljaren på ytterkuvertet en försäkran på heder och samvete att han eller hon gjort på detta sätt. Vittnena intygar skriftligen att väljaren egenhändigt undertecknat försäkran och att de inte känner till något förhållande som strider mot de uppgifter väljaren lämnat på ytterkuvertet. Vittnenas adresser anges på ytterkuvertet. Vittnena ska ha fyllt . Sedan brevröstningsförsändelsen har gjorts i ordning enligt första stycket lägger väljaren in försändelsen i ett omslagskuvert och tillsluter detta. Därefter lämnas försändelsen för postbefordran till i det län där har sitt säte. En väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte kan avge sin röst i föreskriven ordning får vid röstningen anlita någon annan person som hjälper honom eller henne vid röstningen. Paragrafen reglerar förfarandet vid brevröstning. Ändringen behandlas i avsnitt 11.4. I första stycket har begränsningen att en väljares make eller barn inte får vara vittne tagits bort. Det betyder att det enda kravet som ställs på ett vittne är att vittnet ska ha fyllt . I övrigt har det skett en språklig ändring. I tredje stycket har uttrycket ”kroppsligt fel” ersatts med ”funktionsnedsättning eller liknande”. Med funktionsnedsättning eller liknande avses att en person har en nedsättning av funktionsförmågan. Den kan vara medfödd eller uppkomma efter t.ex. en sjukdom eller en olycka. Funktionsnedsättningen kan vara tillfällig eller permanent. Uttrycket anlita biträde har ersatts med ”anlita någon annan person som hjälper honom eller henne vid röstningen”. Dessa ändringar är inte avsedda att innebära någon ändring i sak. 1.Denna lag ska träda i kraft . 2.Ärenden som har inletts hos före ikraftträdandet men ännu inte har avgjorts handläggs enligt äldre föreskrifter. 3.Bestämmelsen i 2 kap. 3 e § tillämpas inte på förmåner som har intjänats före ikraftträdandet. Ikraftträdandet och övergångsbestämmelserna behandlas i avsnitt 12. Övergångsbestämmelsen i punkt 2 innebär att de ärenden som är öppna vid ikraftträdandet ska slutföras inom ramen för den fördelning av uppgifter mellan styrelse och kanslichef som gällde före ikraftträdandet. Av övergångsbestämmelsen i punkt 3 framgår att bestämmelsen om att får besluta om skäliga ekonomiska förmåner för ledamöter och ersättare inte avser att utgöra ett stöd för retroaktiv ekonomisk ersättning. Sammanfattning av rapporten av – Finansiering och intern styrning och kontroll (ESV 2017:6) 2017/18:287 Bilaga 1 () har haft regeringens uppdrag att analysera arbete med intern styrning och kontroll och hur myndigheten använder statliga medel. Analysen har även omfattat förutsättningarna för att verksamheten bedrivs effektivt utifrån gällande reglering och hur verksamheten kan effektiviseras. En bakgrund till uppdraget har varit att redovisat anslagsöverskridanden och att lämnat en revisionsberättelse med reservation för . är en unik konstruktion som både är ett folkvalt parlament och en förvaltningsmyndighet inom rennäringens område och för samisk kultur. Myndighetens ledningsform är ovanlig och påverkar arbete med intern styrning och kontroll. ESV:s analys visar att ansvaret för att fatta beslut i för myndigheten centrala frågor är uppdelat på olika funktioner, (plenum), styrelse, nämnder och kansli. Den fördelning av ansvar och befogenheter som görs i sametingslagen (1992:1433), instruktion och interna arbetsordningar följs dessutom inte alltid i praktiken. Av analysen framgår att det finns områden där arbetet med intern styrning och kontroll kan effektiviseras. uppgifter och verksamheter har successivt utökats sedan myndigheten bildades . disponerar fyra anslag med totalt åtta anslagsposter under tre olika utgiftsområden (totalt ). Myndighetens sammanlagda förvaltningskostnader är större än myndighetens förvaltningsanslag och det största av sakanslag, Främjande av rennäringen m.m., påverkas av externa faktorer som myndigheten har små möjligheter att påverka. Det delade ansvaret och de ibland oklara ansvarsförhållandena inom bidrar till att myndigheten har svårt att uppnå en tillfredsställande intern styrning och kontroll. ESV:s slutsats är därför att det finns grund för ändringar i ansvarsfördelningen. ESV:s övergripande bedömning är att myndighetsförordningen (2007:515) i större utsträckning bör tillämpas för . Det är ESV:s bedömning att styrelsen bör vara myndighetens ledning och att kanslichefen bör vara myndighetens chef. Vidare bör styrelsen ansvara för verksamheten, medan kanslichefen bör sköta den löpande förvaltningen. ESV gör vidare bedömningen att styrelsen ensam bör ansvara för den ekonomiska förvaltningen, medan (plenum) involveras i beslut om mål och övergripande prioriteringar. I styrelsens uppgifter bör även ingå att besluta om arbetsordning och verksamhetsplan för förvaltningen, liksom att fatta beslut som rör internrevision. ESV bedömer också att regeringen i likhet med förvaltningsmyndigheterna med ledningsformen 2017/18:287 Bilaga 1 styrelse bör anställa myndighetschefen inom . ESV drar vidare slutsatsen att ett titelbyte på (plenums) ordförande till talman kan underlätta för styrelsen i sitt arbete med intern styrning och kontroll. ESV:s analys visar även att stora delar av förvaltningskostnader redovisas mot sakanslag. Det har inneburit att de sakanslag där det redovisas förvaltningskostnader inte kompenserats. En slutsats är att i praktiken successivt fått en minskad anslagstilldelning på sakanslagen. Det finns också otydligheter i regleringsbrev kring vilka, och hur stora, förvaltningskostnader som får belasta myndighetens olika sakanslag. ESV redovisar två olika alternativ till hur redovisningen av förvaltningskostnader kan renodlas. ESV konstaterar också att det finns behov av en långsiktig lösning för att ge bättre förutsättningar att planera och genomföra verksamheten när det gäller sakanslaget Främjande av rennäringen m.m. ESV har identifierat fyra alternativa lösningar för att förbättra situationen: 1.Anslagskredit som motsvarar osäkerheten i omvärldsfaktorer och de sena underlagen. 2.Mindre verksamhet genomförs under anslaget. 3.Rovdjurersättningar betalas ut tidigt nästföljande år för att möjliggöra att åtgärder kan vidtas . ESV gör bedömningen att alternativet med en tillräckligt stor anslagskredit är det alternativ som borde vara enklast att genomföra. ESV föreslår regeländringar som innebär: 1.att myndigheten leds av en styrelse och att kanslichefen är myndighetens chef, 2.att det är styrelsen som ansvarar för verksamheten och ser till att kraven på verksamheten uppfylls, 3.att kanslichefen ska sköta den löpande förvaltningen enligt de direktiv och riktlinjer som styrelsen beslutar, och att kanslichefen och/eller den som denne utser deltar i styrelsens och nämndernas möten utan rösträtt att styrelsen beslutar om arbetsordning för förvaltningen och om verksamhetsplan för förvaltningen, 4.att (plenums) ordförande benämns talman, att regeringen upphör med att förordna (plenums) ordförande (talman), samt att regeringen, efter förslag från , anställer kanslichef, 5.att ska fastställa riktlinjer för arbetet med att verka för och främja en levande samisk kultur. ESV föreslår även: 1.att , när ledamöterna sammanträder till sameting (plenum), beslutar om prioritering av medel inom verksamhetens Därefter bör styrelsen, utifrån plenums ramar och regeringens regleringsbrev, besluta om detaljbudget, 2.att utvecklar sin redovisning av insatser för att säkerställa en effektiv intern styrning och kontroll genom att inkludera fler uppgifter i redovisningen, 3.att styrelsen börjar besluta riktlinjer och revisionsplan för internrevisionen samt om åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer från internrevisionen, 4.att förtroendevalda i plenum, styrelse och nämnder erbjuds anpassade utbildningar. 2017/18:287 Bilaga 1 2017/18:287 Bilaga 2 Lagförslaget i rapporten av – Finansiering och intern styrning och kontroll ska verka för en levande samisk kultur och ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. Till uppgifter hör särskilt att 1.besluta om fördelningen av statens bidrag och av medel ur Samefonden till samisk kultur och samiska organisationer samt av andra medel som ställs till samernas gemensamma förfogande, 2.utse ledamöterna i , 3. fastställa mål för och leda det 3. fastställa riktlinjer för arbetet med att verka för och främja en levande samisk kultur, 4.medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas, däribland rennäringens intressen vid utnyttjande av mark och vatten, 5.informera om samiska förhållanden, och 6.utföra de övriga uppgifter som ankommer på enligt lag eller annan författning. skall bestå av 31 ledamöter, utsedda genom val. För ledamöterna skall det utses ersättare. I fråga om antalet ersättare och hur de skall utses gäller bestämmelserna i 14 kap. 15 § vallagen (2005:837) om val till . Ledamöterna skall vara svenska förordnar regeringen ordförande i väljer en eller flera vice väljer en eller flera vice Senaste lydelse 2010:868. Senaste lydelse 2006:803. Sammanfattning av departementspromemorian Reglering av ekonomiska förmåner för förtroendevalda i (Ds 2017:63) 2017/18:287 Bilaga 3 Promemorian innehåller förslag till ändringar i sametingslagen (1992:1433). Förslaget rör förutsättningarna för att bevilja ledamöter förmåner och då särskilt pension. I promemorian föreslås att det i sametingslagen införs en särskild bestämmelse om att har rätt att besluta om skäliga ekonomiska förmåner för ledamöter och ersättare i . Promemorian innehåller vidare en redogörelse för praktiska förutsättningar och kostnader förknippade med en pensionslösning för förtroendevalda i som fullgör uppdrag på heltid eller betydande del av heltid. Lagändringen föreslås träda i kraft . 2017/18:287 Bilaga 4 Lagförslaget i promemorian Reglering av ekonomiska förmåner för förtroendevalda i Förslag till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) Härigenom föreskrivs att det i sametingslagen (1992:1433) ska införas en ny paragraf, 3 b § av följande lydelse. får besluta om skäliga ekonomiska förmåner för ledamöter och ersättare. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas inte på förmåner som har intjänats före ikraftträdandet. Sammanfattning av departementspromemorian Säkerhetshöjande åtgärder vid sammanträden (Ds 2017:65) finns i sametingsordningen, som är en arbetsordning för arbetet i plenum, bestämmelser om att plenum ska vara offentliga (4 §). får dock besluta att överläggningen i ett visst ärende ska hållas inom stängda dörrar. Vidare finns bestämmelser om att ordföranden kan utvisa den som uppträder störande och inte rättar sig efter tillsägelse (49 §). Uppstår oordning som ordföranden inte kan avstyra, får ordföranden upplösa plenum (50 §). I arbetsordningen för och nämnder föreskrivs i 28 § att sammanträden ska hållas inom stängda dörrar. Styrelsen/nämnden får dock besluta att sammanträde eller del därav ska vara offentligt. Sammanträden ska dock alltid hållas inom stängda dörrar i ärenden som avser myndighetsutövning, eller i vilka det förekommer uppgifter som omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). har hos regeringen () hemställt att lagen (2010:294) om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden i kommuner och landsting också ska omfatta offentliga sammanträden i . I departementspromemorian föreslås att bestämmelser om offentlighet vid sammanträden ska tas in i sametingslagen (1992:1433). Att ordföranden ansvarar för ordningen vid sammanträden i plenum och också har rätt att visa ut den som uppträder störande och inte rättar sig efter tillsägelse föreslås också bli reglerat i sametingslagen. Vidare föreslås en särskild lag om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden i . Den omfattar både plenum samt sammanträden i styrelsen och i nämnderna. Den är uppbyggd på samma sätt som lagen (2010:294) om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden i kommuner och landsting. Slutligen föreslås en komplettering i lagen (1980:578) om ordningsvakter så att det även av den lagen framgår att ordningsvakter får förordnas att tjänstgöra vid säkerhetskontroller i . Författningsändringarna föreslås träda i kraft . 2017/18:287 Bilaga 5 2017/18:287 Bilaga 6 Lagförslaget i promemorian Säkerhetshöjande åtgärder vid sammanträden Förslag till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) Härigenom föreskrivs i fråga om sametingslagen (1992:1433) dels att nuvarande 2 kap. 3 a § ska betecknas 2 kap. 3 d §, dels att det ska införas tre nya paragrafer, 2 kap. 3 § a–c §§ av följande lydelse. sammanträden i plenum är offentliga. får dock besluta att överläggningen i ett visst ärende ska hållas inom stängda dörrar. Ersättarna får närvara vid en sådan överläggning, även när de inte tjänstgör. Ordföranden leder sammanträden i plenum och ansvarar för ordningen vid sammanträdena. Ordföranden får visa ut den som uppträder störande och inte rättar sig efter tillsägelse. Styrelsens sammanträden ska hållas inom stängda dörrar. Styrelsen får dock besluta att dess sammanträden ska vara offentliga, om har medgett det. Styrelsens sammanträden ska dock alltid hållas inom stängda dörrar i ärenden 1. som avser myndighetsutövning, eller 2. i vilka det förekommer uppgifter som omfattas av sekretess. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om säkerhetskontroll vid offentliga Härigenom föreskrivs följande. 1 § Säkerhetskontroll får genomföras vid inpassering till eller i lokaler som disponeras för ett sammanträde som i enlighet med regleringen i sametingslagen (1992:1433) är offentligt, om det finns anledning att befara att det vid sammanträdet kan komma att förövas brott som innebär en allvarlig fara för någons liv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse av egendom. 2 § Beslut om säkerhetskontroll ska avse ett visst sammanträde och får utöver sammanträdeslokalen och entréutrymmen endast omfatta de angränsande lokaler som behöver utnyttjas för att besökare ska kunna följa I ett beslut om säkerhetskontroll ska det anges vilket sammanträde och vilka lokaler som omfattas av beslutet. Beslut om säkerhetskontroll fattas av den som är eller ska vara ordförande vid sammanträdet. Innan säkerhetskontroll beslutas ska samråd ske med . Kontrollens omfattning och utformning 3 § Säkerhetskontrollen omfattar besökare till det sammanträde och de lokaler som anges i beslutet om säkerhetskontroll. inte ledamöter och ersättare vid sammanträdet, eller andra som på grund av lag eller särskilt uppdrag närvarar vid sammanträdet. Den som är eller ska vara ordförande vid sammanträdet får undanta även andra personer Identiteten får kontrolleras endast för att fastställa om en person som uppger sig inte omfattas av säkerhetskontrollen ska undantas från den. 4 § Vid säkerhetskontrollen ska vapen och andra föremål som är ägnade att komma till användning vid brott som avses i 1 § eftersökas. ändamål får kroppsvisitation utföras och väskor och andra föremål som påträffas i lokaler som anges i beslutet om säkerhetskontroll undersökas. Säkerhetskontrollen genomförs efter närmare av en polisman eller, efter förordnande, av en ordningsvakt under ledning av en polisman. annat sätt om det finns särskilda skäl. I så fall ska den utföras av en polisman eller av en ordningsvakt som har godkänt för uppgiften. Kroppsvisitation som är av mera väsentlig omfattning ska utföras i ett avskilt utrymme och om möjligt i vittnes närvaro. Kroppsvisitation får utföras eller bevittnas endast av någon som är av samma kön som den som visiteras, om undersökningen inte görs med metalldetektor eller liknande anordning eller avser föremål som den som visiteras har med sig. 7 § Påträffas vid säkerhetskontrollen något sådant föremål som avses i 4 §första meningen, ska den som föremålet påträffas hos uppmanas att lämna det ifrån sig för förvaring, om det inte tas i beslag enligt bestämmelserna i . Finns inte någon känd innehavare till ett påträffat föremål får det omhändertas. 8 § Besökare som inte underkastar sig beslutad säkerhetskontroll och inte kan styrka någon behörighet att enligt 3 § ändå vistas i sammanträdeslokalen får vägras tillträde till sammanträdet och de lokaler som omfattas av beslutet om säkerhetskontroll och avvisas eller avlägsnas från dessa lokaler. Samma åtgärder får vidtas mot den som inte följer en uppmaning enligt 7 § att lämna föremål ifrån sig. 9 § Föremål som har lämnats till förvaring eller omhändertagits enligt denna lag ska förvaras på ett betryggande sätt. Om det begärs, ska ett bevis om att ett föremål har lämnats till förvaring utfärdas. Föremålet ska återlämnas till den som har lämnat det till förvaring när denne lämnar de lokaler som omfattas av beslutet om säkerhetskontroll. 10 § Beslut enligt denna lag får inte överklagas. Denna lag träder i kraft . 2017/18:287 Bilaga 6