prop · H50387 · 2018-01-30 00:00:00 — bör därför godkänna att ett mark- och vattenområdet i enlighet med det som framgår av den bilagda kartan (bilaga 2) förklaras som nationalpark. Justering av nationalparkers namn Regeringens förslag: ska ha namnet Sonfjäl- lets nationalpark och Trestickla nationalpark ska ha namnet Trestick- Skälen för regeringens förslag: godkände nationalpark (prop. Enligt ett beslut av Lant- mäteriet har ortnamnet stavningsändrats till (dnr 504-2007/2241). ma med ortnamnet. godkände att Trestickla nationalpark skulle bildas (prop. 1994/95:162, bet. 1995/96:JoU1, rskr. 1995/96:10). Det område som omfattar heter Tresticklan. kens namn bör överensstämma med områdesnamnet. Hela det område som omfattas av den föreslagna ägs av staten (). De åtgärder som föreslås i skötselplanen ska finansieras av anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur inom utgiftsområde 20. hanteras genom ordinarie hantering av bidrag för förvaltning av skyddade områden i länet. således i sin ordinarie ansökan om bidrag till förvaltning av skyddade områden i länet också ansöka om bidrag till förvaltningen av Åsnens Länsstyrelsernas insats i övrigt ska rymmas inom ramen för Åtgärder kan även komma att bekostas genom projektmedel och av Förslaget innebär inget nytt krav på kommunerna. föringen av förväntas bidra till en positiv utveckling av sysselsättning och offentlig service i regionen. Åsnens nationalpark bidrar till att nå de miljökvalitetsmål som framför allt rör biologisk mångfald, sjöar och vattendrag, våtmarker, skogar, skyddade områden och friluftsliv. Ett representativt, variationsrikt och biologiskt värdefullt sydsvenskt skogs- och sjölandskap med dess växt- och djurliv ska bevaras i väsentligen orört skick. De främst berörda mil- jökvalitetsmålen är Levande sjöar och vattendrag, Myllrande våtmarker, Ett rikt växt- och djurliv och Levande skogar. Förslaget att bilda bidrar till att öka takten i arbetet med att nå flera miljömål, främst genom att de värdefulla naturområdena som finns i parken får ett starkt skydd. Bildandet av parken bidrar särskilt till etappmål om skydd av landområden, sötvattensområden och om- råden (dnr M2014/00593/Nm). av land- och sötvattensområden och minst av områden bidra till att nå nationella och internationella mål för biologisk mångfald. nalparken bidrar till att uppfylla andelen formellt skydd i etappmålet. områden som inte redan hade ett skydd bidrar till arealmålet i etapp- Detta ska ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald eller ekosystemtjänster. Bevarandet ska ske med ekologiskt representativa och väl förbundna sys- tem där reservat, andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder eller miljöanpassat brukande ingår. Systemen ska vara väl integrerade i om- givande landskap och förvaltas på ett effektivt och inkluderande sätt. Skyddet av sjöar och vattendrag ska ha ökat till . 2017/18:87 Genom förbättras motiven och möjligheterna att uppnå miljökvalitetsnormen för vatten för (WA22747419) enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön samt området (SE0320040) i enlighet med EU:s art- och habitatdirektiv. Förslaget bidrar till flera av friluftslivspolitikens mål, främst målen Skyddade områden som en resurs för friluftslivet, Tillgänglig natur för alla, Hållbar regional tillväxt och landsbygdsutveckling och Friluftsliv för god folkhälsa. En nationalpark i Åsnenområdet bidrar till att säkra ytterligare tillgång till skyddad natur och att tillgängliggöra värdefull natur för olika besökskategorier. Stor tyngd läggs på tillgänglighetsaspekter, som är viktiga även från folkhälsosynpunkt. Enligt det nationella målet för kulturmiljöarbetet ska det statliga kulturmiljöarbetet bl.a. främja ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas och en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. Förslaget till att bilda Åsnens nationalpark bidrar till detta. arbetar tillsammans med lokala entreprenörer för att utveckla besöksnäringen i hela Åsnenområdet. Genom att erbjuda upplevelser och produkter som präglas av god kvalitet under det samlande namnet Åsnen skapas både nya och bättre förutsättningar för besökare. Detta ger företagen möjlighet till ökad lönsamhet men även bättre service och infrastruktur för lokalbefolkningen. När bildas kommer området att marknadsföras bättre genom att omfattas av det gemensamma varumärket nationalparker. Antalet besökare i området bedöms därför öka, vilket kan få positiva effekter för näringslivet och bidra till ökad sysselsättning, särskilt för besöks- och upplevelsenäringen, samt offentlig och kommersiell service i regionen. Effekterna för små företag bedöms vara övervägande positiva. AB Destination , kommun, Destination Åsnen, , Försvarsmakten, Havs- och vattenmyndigheten, , , , , , , i , , i , , Region , , , geologiska undersökning SGU, , , , , kommuner och Landsting SKL, , –BirdLife , , , fågelklubb, kommun, , Transportstyrelsen, Visita, Världsnaturfonden WWF, kommun, och Åsnens fiskevårdsområde. Därutöver har ett antal privatpersoner yttrat sig. Karta över Åsnens nationalpark Livsmiljötyper i Åsnens nationalpark I förordningen (1998:1252) om områdesskydd enligt m.m. finns en förteckning över naturtyper som är sådana livsmiljötyper att de enligt har ett sådant unionsintresse att särskilda bevarandeområden behöver utses. I denna tabell anges de livsmiljötyper som förekommer i den del av Åsnens nationalpark som utgör ett särskilt bevarandeområde. Öppna mossar & kärr * = Särskilt prioriterad naturtyp inom Natura 2000. Fridlysta eller rödlistade arter i Åsnens nationalpark I artskyddsförordningen (2007:845) finns en förteckning över fridlysta arter. Därutöver har Artdatabanken en förteckning över arter som är sällsynta eller hotade och därför behöver skyddas, den s.k. rödlistan. I denna tabell anges de fridlysta eller rödlistade arter som förekommer i Åsnens nationalpark. Fridlysta arter anges med bokstaven F i kolumnen F. För rödlistade arter anges rödlistekategorin i kolumnen RK med följande betydelser: AH = akut hotad, SH = starkt hotad, S = sårbar, M = missgynnad, RU = regionalt utrotad. I artskyddsförordningen (2007:845) finns en förteckning över arter som ska skyddas enligt EU-rättsliga förpliktelser. I tabellen anges dessa arter med en asterisk (*) efter det svenska namnet. Lo* ……………………… Lynx lynx ………………………………. utter* …………………… Lutra lutra …………………………….. F mård* …………………... …………………………. hasselmus* …………........ Muscardinus avellanarius …………......... F nordfladdermus* ………… Eptesicus nilssonii …………………….. F tajgafladdermus* ………... Myotis brandtii ………………………… F vattenfladdermus* ………. Myotis daubentonii …………………… större brunfladdermus* ….. Nyctalus noctula ………………………. trollpipistrell* …………… Pipistrellus nathusii …………………… dvärgpipistrell …………… Pipistrellus pygmaeus …………………. brunlångöra* ……………. Plecotus auritus ……………………….. höstlekande siklöja* ……... Coregonus albula morphotype albula …… lake …………………….. Lota lota ………………………………. ål ………………………. ………………………. ängsmetallvinge ………… Adscita statices ……………………….. skiktdynemott …………… Apomyelois bistriatella …………………. klocksäckspinnare ………. Bacotia claustrella …………………….. ligusterfly ………………. Craniophora ligustri ……………………. silverfläckspraktmal …….. Denisia stroemella ……………………… korkmusslingsmal ……….. Nemapogon fungivorellus ……………….. jättesvampmal ………….. Scardia boletella ……………………….. hålträdssvampmal ………. Triaxomasia caprimulgella ……………… rördrom* ………………… Botaurus stellaris ……………………… F brun kärrhök* ……………. Circus aeruginosus …………………….. F mindre hackspett ………… Dendrocopos minor …………………….. F spillkråka* ………………. Dryocopus …………………....... F mindre flugsnappare* ……. Ficedula parva ………………………… storlom* ………………… Gavia arctica ………………………….. F sparvuggla* ……………... Glaucidium passerinum ………………... F trana* ……………….….. grus ……………………………... F havsörn* ………………… Haliaeetus albicilla ……………………. orre* ……………………. Lyrurus tetrix ………………………….. F röd glada* ………………. Milvus milvus …………………………. nötkråka ………………… Nucifraga caryocatactes ……………….. F fiskgjuse* ………………. Pandion haliaetus ……………………... F bivråk* …………………. Pernis apivorus ………………………... F gröngöling ……………… Picus viridis …………………………… F fisktärna* ………………. Sterna hirundo ………………………… F stare …………………… Sturnus vulgaris ……………………….. F tjäder* …………………. Tetrao urogallus ……………………….. F mindre vattensalamander ... Lissotriton vulgaris …………………….. F vanlig snok ……………... Natrix natrix …………………………… F åkergroda* ………………. arvalis …………………………... F vanlig groda* ……………. temporaria ……………………….. F skogsödla ………………. Zootoca vivipara ……………………….. F sjötåtel …………………. Deschampsia setacea ………………….. klockgentiana …………… pneumonanthe ……………….. F mattlummer* ……………. Lycopodium clavatum ………………….. F rödlånke ………………... Lythrum portula ……………………….. skogsalm ……………….. Ulmus glabra ………………………….. garnlav ………………… Alectoria sarmentosa …………………... orangepudrad klotterlav …. Alyxoria ochrocheila ……………………. dalmatinerfläck ………… Arthonia arthonioides …………………... savlundlav ……………… Bacidia incompta ……………………… rosa lundlav …………….. Bacidia ………………………… liten lundlav …………..… Bacidina phacodes …………………….. liten sönderfallslav ……… Bactrospora corticola …………………... stor sönderfallslav ………. Bactrospora dryina …………………….. tät korallorangelav ……… Blastenia coralliza …………………….. blyertslav ………………. Buellia violaceofusca ……………........... ekspik ………………….. Calicium quercinum …………………… skuggorangelav ………… Caloplaca lucifuga …………………….. kraterorangelav …………. Caloplaca ulcerosa …………………….. kolflarnlav ……………… Carbonicola anthracophila ……………... parknål …………………. Chaenotheca hispidula ………………… dvärgbägarlav …………... Cladonia parasítica ……………………. grå renlav* …………….... Cladonia rangiferina …………………... parasitsotlav ……………. Cyphelium sessile …………………….... blek kraterlav …………… Gyalecta flotowii ……………………….. almlav ………………….. Gyalecta ulmi ………………………….. ekpricklav ………………. Inoderma byssaceum …………………... gammelekslav …………... Lecanographa amylacea ……………….. bokkantlav ……………… Lecanora glabrata ……………………… blå halmlav ……………... Lecanora sublivescens …………………. lunglav ………………… Lobaria pulmonaria ……………………. ädellav …………………. Megalaria grossa ………………………. liten ädellav …………….. Megalaria laureri ………………………. kortskaftad ärgspik ……... Microcalicium ahlneri ………………….. stiftklotterlav …………… Opegrapha vermicellifera ………………. grynig filtlav ……………. Peltigera collina ……………………….. bokvårtlav ……………… Pyrenula nitida ………………………… hjälmbrosklav …………… Ramalina baltica ………………………. rosa skärelav ……………. Schismatomma pericleum ……………… sydlig blekspik ………….. Sclerophora amabilis …………………... rödbrun blekspik ……….. Sclerophora coniophaea ………………... liten blekspik …………… Sclerophora peronella ………………….. rosettgelélav …………… Scytinium fragrans …………………….. liten parasitspik ………… Sphinctrina leucopoda …………………. kortskaftad parasitspik ….. Sphinctrina turbinata ………………….. hårklomossa* …………… Dichelyma capillaceum ………………… F blåmossa* ……………… Leucobryum glaucum …………………... bokfjädermossa …………. Neckera pumila ………………………... kornknutmossa ………….. Odontoschisma denudatum …………….. flaggvitmossa* …………. Sphagnum balticum …………………… tallvitmossa* …………… Sphagnum capillifolium ………………... praktvitmossa* ………… Sphagnum magellanicum ……………… sotvitmossa* ……………. Sphagnum papillosum …………………. rubinvitmossa* ………….. Sphagnum rubellum …………………… ullvitmossa* ……………. Sphagnum tenellum …………………… Atomaria badia ………………………... Carphacis striatus …………………….. Cis fusciclavis ………………………… trubbtandad lövknäppare … Crepidophorus mutilatus ……………….. bredkantad dykare* …….... Dytiscus latissimus…………………….. mulmknäppare ………….. Elater ferrugineus ……………………... Euthiconus conicicollis ………………… bred paljettdykare* ……... Graphoderus bilineatus ………………… F matt blombagge ………… Ischnomera cinerascens ………………... tiofläckig vedsvampbagge .. Mycetophagus decempunctatus ………… Phloeophagus thomsoni ………………... Plegaderus dissectus …………………... Ptenidium gressneri ……………………. Saulcyella schmidtii …………………… Stereocorynes truncorum ……………….. bokblombock …………… Stictoleptura scutellata ………………... Triplax rufipes …………………………. större sågsvartbagge ……. Uloma culinaris ………………………... bred kärrtrollslända* …… Leucorrhinia caudalis ………………….. F kärrtrollslända* …………. Leucorrhinia pectoralis ………………… bryngökbi ……………….. Nomada opaca ………………………… hålträdsklokrypare* ……… Anthrenochernes stellae ………………... ekskinn …………………. Aleurodiscus disciformis ……………….. veckticka ……………….. Antrodia pulvinascens …………………. grentaggsvamp …………. Climacodon septentrionalis …………….. cinnoberspindling ………. Cortinarius cinnabarinus ………………. skinntagging …………… Dentipellis fragilis ……………………... oxtungssvamp ………….. Fistulina hepatica ……………………… korallticka ……………… Grifola frondosa ……………………….. blekticka ……………….. Haploporus tuberculosus ……………….. koralltaggsvamp ………... Hericium coralloides ……………………. igelkottstaggsvamp ……… Hericium erinaceus …………………….. F balsamvaxskivling ………. Hygrophorus poëtarum …………………. skillerticka ……………… Inonotus cuticularis ……………………. sydlig sotticka ………...… Ischnoderma resinosum …………...…… spinnfingersvamp ………. Lentaria byssiseda …………………….. vit vedfingersvamp ……… Lentaria epichnoa ……………………… brödmärgsticka …………. Perenniporia medulla-panis …………….. tallticka ………………… Phellinus pini ………………………….. svart taggsvamp ………… Phellodon niger ………………………... gropticka ……………….. Postia guttulata ……………………….. brandticka ……………… Pycnoporellus fulgens ………………….. grålila fingersvamp ……… Ramaria fumigata ……………………… solkremla ……………….. Russula solaris ………………………… silkesslidskivling ………... Volvariella bombycina ………………….. grå vedslidskivling ………. Volvariella caesiotincta ………………… rutskinn ………………... Xylobolus frustulatus …………………... jordhumlefluga ………….. Pocota personata ………………………. gulbrokig barkfluga ……… Xylomya maculata ……………………... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , , , , Hellmark , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , Regeringen beslutar proposition Åsnens nationalpark Tryck: , 2018