prop · H503130 · 2018-05-29 00:00:00 — – Ökning av investeringar i gröna- och sociala obligationer (uppgick till miljarder , jämfört med miljarder ). –Påbörjade implementering av rapportering i enlighet med TCFD58:s rekommendationer. innebär att fonden bland annat ger information om hur klimatfrågor hanteras av fondens ledning och styrelse, vilka mätetal och mål som används, vad fonden har för strategi kring klimatförändringar och omställningen till ett koldioxidsnålt samhälle samt kring fondens klimatrisker. –Introduktion av kombinerad årsredovisning och hållbarhetsredovisning. ■Under 2017 bildades den nya enheten Verksamhetsutveckling, som syftar till ökat fokus på projekt inom effektivisering och digitalisering. ■Fonden anställde en ny chefsstrateg och en IT-chef rekryterades (anställning fr.o.m. ). Fondens totala kapital har ökat från miljarder till miljarder. Fondens avkastning efter kostnader 2017 var , jämfört . Sedan starten har Andra AP-fonden avkastat i genomsnitt (Bild 18). Detta innebär att fonden har uppnått sina avkastningsmål på både kort- och lång sikt. Fondens avkastning efter kostnader har varit högre än inkomstindex för samtliga perioder. 58Task Force on Climate-related Financial Disclosures, en förening som utvecklar frivilliga klimatrelaterade finansiella rapporter för företag att dela till sina intressenter. Andra AP-fondens totala avkastning 2001 –2017 Total nominell avkastning efter kostnader; Procent Avkastning 20011–2017 -1,5 -2,1 -15,5 -24,1 Riskjusterad avkastning (sharpekvot4) 20011–2017 20011 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 (anges annualiserad avkastning) 2 Andra AP-fondens genomsnittliga målsättning. 2006-2014 var målsättningen i real avkastning. sänktes målsättningen till i real avkastning. Likvidportföljen inkluderar noterade tillgångsslag inkl. svenska och globala aktier, räntebärande tillgångar, samt overlaymandat Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar. Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel för 2001-10, 2-årig svensk statsobligation för 2011-13, 1-årsnod på svenska staten-kurvan (YCGT0021) för 2014-17, samt antagande Provisions- och rörelsekostnad som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) Avviker från redovisad sharpekvot på 2,4 då fonden använt en annan riskfri ränta Avviker från redovisad sharpekvot på 2,6 för totalportfölj Avviker från redovisad sharpekvot på 1,9 för totalportfölj då endast tagit hänsyn till veckodagar vid beräkning av standardavvikelse KÄLLA: Andra AP-fonden; ; SCB; McKinsey-analys Totalportföljens genomsnittliga årliga riskjusterade avkastning, mätt med en så kallad sharpekvot, var 0,6 –2017, 0,6 –2017, 1,7 –2017 samt 2,9 . Fondens totala årliga kostnader60 –uppgick i genomsnitt till av fondens kapital. Fondens kostnader uppgick till av fondens kapital, vilket är i linje med 2016 (0,). Förvaltningskostnaderna bör dock inte analyseras isolerat, utan sättas i relation till den avkastning som fonderna skapar61. Till fondens totala avkastning 2017 om (före kostnader) bidrog framförallt aktier och alternativa investeringar med + 5,7 respektive + (Bild 19). Inom alternativa investeringar kom bidraget framförallt från konventionella fastigheter62 och investeringar i onoterade bolag. Övriga tillgångsslag bidrog positivt till fondens totala avkastning (+ ), framförallt drivet av fondens positiva resultat från valutasäkringar. Värt att notera är att för Andra AP-fonden så inkluderar respektive 61En högre kostnad för till exempel provisioner till externa förvaltare bör anses motiverad om det genererar en meravkastning som överstiger den ökade kostnaden (allt annat lika). 62Fondens fastighetsinvesteringar exklusive skogs- och jordbruksfastigheter. tillgångsslags avkastning valutaeffekter, och resultatet från valutasäkringarna motsvarar resultatet för fondens valutahedge för likvidportföljen. För övriga AP-fonderna redovisas tillgångsslagens avkastning exklusive valutaeffekter. Andra AP-fondens kostnader uppgick till -0,av fondens kapital, varför avkastningen efter kostnader uppgick till . Andra AP-fondens avkastningsbidrag per tillgångsslag 2017 Avkastning före kostnader; Procent kostnader, SEK miljarder Avkastning före kostnader 2017, per tillgångsslag, % -0,6 1 Av fonden redovisad avkastning per tillgångsslag 2 Består av Absolutavkastnade strategier, overlay samt valutasäkring KÄLLA: Andra AP-fonden Andra AP-fonden har –2017 i sin faktiska portfölj främst ökat andelen alternativa tillgångar och aktier i tillväxtmarknader, och minskat andelen utländska aktier i mogna marknader och svenska aktier (Bild 20). ökade fonden den faktiska allokeringen till aktier i tillväxtmarknader (till 11 %63) och minskade allokeringen till svenska aktier -(till ). Värt att notera i bilden nedan är att års utvärdering allokeras terminer om från Övrigt (TAA etc.) till de andra tillgångsslagen. Detta innebär att allokeringsskillnaden mot 2015 är mindre än illustrerad. Andra AP-fondens faktiska tillgångsallokering 20011–2017 % av totala tillgångar Andra AP-fonden2,3; = SEK miljarder 20011–17 2016–17 (TAA etc.) 1 Avser ; 2 Faktisk allokering 3 Tillgångsfördelning 2001-2015 kan avvika från den redovisade fördelningen då terminsexponeringen summeras separat och ej som en del av tillgångsslagens marknadsvärden, är terminer allokerade över resterande tillgångsklasser 4 I alternativa tillgångar ingår kinesiska A-aktier KÄLLA: Andra AP-fonden; McKinsey-analys ANDRA AP-FONDENS AKTIVA AVKASTNING 2001–2017 Andra AP-fonden definierar aktiv avkastning som avkastning från aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exklusive alternativa investeringar) samt avkastning från 63 Termerna summerar inte jämt på grund av avrundning. Allokeringen till aktier i tillväxtmarknader ökade från till . overlaymandat (ej allokeringseffekter). 2001–2008 användes en annan definition för aktiv avkastning64. Enligt ovan nämnda definition var fondens aktiva avkastning 2017 (motsvarande miljarder) jämfört med -0,(0,8 miljarder). Sedan starten har Andra AP-fonden haft en genomsnittlig aktiv avkastning om (Bild 21). bidrog framför allt svenska aktier (+0,) och utländska aktier (+0,) till den aktiva avkastningen. Kapitallösa mandat hade negativ påverkan på den aktiva avkastningen (-0,). Detta innebär att fonden ej uppnått sitt mål för aktiv avkastning på , , eller sedan start. Andra AP-fondens aktiva avkastning 20011–2017 Årlig aktiv avkastning före kostnader; Procent2 Utveckling aktiv avkastning 20011– 2017 -0,4 -0,5 -0,6 -0,4 -0,2 -0,3 -1,8 Aktiv avkastning per tillgångsslag 2017 -0,1 -0,2 Definition av aktiv avkastning AP2 ▪Aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl. alternativa investeringar) ▪Allokeringseffekter (inkl. implementeringseffekter) ▪Aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl. alternativa investeringar) 2Beräknas mot likvidportföljen som bas 3Medelvärde (aritmetiskt) av den årliga aktiva avkastningen 4Från 2009 och framåt redovisas aktiv avkastning endast på årsbasis (tidigare beräknades aktiv avkastning på dagsbasis) 5Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett. Annualiserad informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande 6Fonden redovisar relativ avkastning, beräknat som den aktiva avkastning från förvaltningen justerat för implementeringseffekter, vilket inkluderar effekter från avvikelser mot den strategiska portföljen, avvikelser i allokering mellan olika index inom tillgångsslag, resultat från valutaderivat samt likviditet som ej speglas i jämförelseindex KÄLLA: Andra AP-fonden; McKinsey-analys 64 – 2008 definierades aktiv avkastning som aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exklusive alternativa investeringar), avkastning från overlaymandat, samt allokeringseffekter (inklusive implementeringseffekter). 6.Grundläggande utvärdering av Tredje AP- fonden I det här kapitlet presenteras resultaten från den grundläggande utvärderingen av Tredje AP-fondens verksamhet 2017. Den grundläggande utvärderingen fokuserar på att beskriva fondens förvaltningsmodell, nyckelhändelser 2017, den totala avkastningen och allokeringsförändringar, samt resultat från den aktiva förvaltningen . TREDJE AP-FONDENS FÖRVALTNINGSMODELL OCH Tredje AP-fonden är en av fem buffertfonder i det svenska inkomstpensionssystemet. har satt målsättningen att långsiktigt i genomsnitt uppnå en real avkastning om . Vid utgången av 2017 hade organisationen 57 anställda, samma nivå som vid slutet av 2016. Inom kapitalförvaltningen ökade antalet anställda från 31 vid slutet av 2016 till 32 vid utgången av 2017. Investeringsverksamheten är uppdelad på fem enheter: Portföljstrategi, , , Extern förvaltning och Alternativa investeringar (Bild 22). Beskrivning av Tredje AP-fonden ▪Förvalta fondkapitalet till största möjliga nytta för pensionssystemet genom att skapa en hög avkastning till en låg risknivå ▪Inte ta någon närings- eller ekonomipolitisk hänsyn ▪Ta miljö- och etikhänsyn i placeringsverksamheten, dock utan att ge avkall på det övergripande målet om hög avkastning ▪Långsiktig real avkastning om samt kostnadseffektiv förvaltning ▪Fokus på totalportföljens förväntade avkastning och risk på absolutnivå, ingen uppdelning på statisk jämviktsportfölj och medelfristiga relativa avvikelser ▪Totalportföljens förväntade avkastning och risk anpassas dynamiskt till det övergripande avkastningsmålet, utifrån både långsiktiga och medelfristiga prognoser ▪Allokering till riskklasser istället för tillgångsklasser ▪Investering i absolutavkastande strategier helt separerad från beta- risk genom investering i kapitallösa mandat i overlay-strukturer ▪25 % extern förvaltning (2016) ▪57 (2016: 57) anställda varav 32 arbetar direkt med förvaltningen (2016: 31) Vice VD / CIO 1 Inom övrig exponering ingår upparbetade resultat från valutaexponering, indexlänkade tillgångar, konvertibler, divergerande- och makrostrategier KÄLLA: Tredje AP-fonden Tredje AP-fondens nuvarande förvaltningsmodell introducerades och bygger på en investeringsfilosofi där risktagande, riskspridning, prognosförmåga, tidsdiversifiering och hållbarhet är ledord och implementeras genom dynamisk allokering (DAA66). Syftet med modellen är att öka sannolikheten för att uppnå fondens övergripande målsättning genom att minska risken för stora negativa utfall (Bild 23). Allokeringsprocessen inkluderar både lång- och medelfristiga beslut och fokus ligger på totalportföljens avkastning och risk. Till skillnad från de andra buffertfonderna fokuserar Tredje AP-fonden på allokering i riskklasser istället för tillgångsslag (till exempel aktie- eller inflationsrisk) (Bild 24). ▪Risktagande på de finansiella marknaderna ger en positiv avkastning ▪Med hjälp av strukturerad analys kan avkastning och risk på olika finansiella tillgångar prognosticeras ▪Genom att diversifiera risktagandet kan den riskjusterade avkastningen höjas ▪Genom att kombinera investeringsbeslut med lång, medellång respektive kort placeringshorisont, erhålls en högre, riskjusterad avkastning ▪Välskötta bolag leder till högre avkastning och lägre risk för investeraren Långfristiga beslut (beta) Absolut- avkastande strategier (<1 år) Extern vs, intern förvaltning ▪Dynamisk allokeringsprocess (DAA) som inkluderar både lång- och medelfristiga beslut med löpande anpassning av totalportföljens förväntade avkastning och risk till det övergripande avkastningsmålet ▪Beslut implementeras genom investering i riskklasser ▪Beslut baseras på långsiktiga prognoser på olika riskklassers avkastnings- potential och risk, tillsammans med medelfristiga prognoser baserade på makroekonomisk analys samt marknadens värdering och riskaptit/sentiment ▪VD ges mandat att implementera och förvalta portföljens risk inom av styrelsen givet mandat uttryckt i exponeringsintervall per riskklass ▪Tre sätt att genomföra både långsiktiga och medelfristiga beslut beroende på vad som bedöms som mest effektivt –Placering i faktiska tillgångar inom betaförvaltningen (påverkar även betaförvaltningens jämförelseindex) och alternativa investeringar –Kapitallösa mandat genom overlay-strukturer inom dynamisk allokering –Placering i faktiska tillgångar inom dynamisk allokering ▪Aktiva kortfristiga investeringsstrategier (< ) genom externa hedgefonder, interna riskmandat, försäkringsrelaterade investeringar samt övriga riskpremiestrategier (t.ex. volatilitet) ▪25 % av kapitalet förvaltades via externa förvaltare per (2016) ▪Styrelsen ger fonden mandat uttryckt som risk- och exponeringsintervall per riskklass som rapporteras löpande till styrelsen ▪Ny integrerad utvärderingsmodell av den dynamiska portföljen uppdelad i fyra delar togs i bruk 2012 –Fondens långsiktiga mål om real avkastning i snitt –Kostnadseffektivitetsanalys genomförd med hjälp av –Kostnadsfri långsiktig statisk portfölj över en konjunkturcykel –Intern kvalitativ utvärdering av allokeringsbeslut 1 Enhanced beta (förvaltningsstil som med små avvikelser från index (liten aktiv risk) försöker överträffa index-avkastning) KÄLLA: Tredje AP-fonden En av grundtankarna bakom Tredje AP-fondens förvaltningsmodell är att göra allokeringen mer dynamisk och flexibel. Styrelsen fattar beslut om exponeringsintervall för olika riskklasser. Därefter har VD mandat att implementera och förvalta portföljens risk inom de beslutade exponeringsintervallen. Implementering sker främst genom fondens betaportfölj och alternativa investeringar, men även inom kapitallösa mandat genom overlaystrukturer och placering i faktiska tillgångar inom dynamisk allokering. Översikt över Tredje AP-fondens riskklasstruktur KÄLLA: Tredje AP-fonden Fonden verkar även genom kortsiktiga aktiva strategier (absolutavkastande strategier) med en tidshorisont som understiger . Förvaltningen sker genom externa hedgefonder, interna riskmandat, försäkringsrelaterade investeringar samt övriga riskpremiestrategier (till exempel investeringar i riskpremier som volatilitet). Per förvaltades av det totala kapitalet av externa förvaltare jämfört vid slutet av 2016. Följande viktiga förändringar genomfördes av Tredje AP-fonden : ■Tredje AP-fonden genomförde inga förändringar av exponeringsintervallen för den långsiktiga strategin . Däremot skedde ett fåtal skiften inom den faktiska allokeringen67, drivet av både nyinvesteringar och värdeförändringar inom respektive riskklass. Bland annat minskade fondens allokering till krediter med -(från till 5 %68), till förmån för räntor och övrig exponering vardera (från till räntor respektive från till övrig exponering, den senare framförallt driven av valuta). Inom aktieportföljen skedde ett skifte mot noterade småbolag som ökade med . minskade räntekänsligheten samt exponeringen mot USD (drivet av en tro på att SEK kommer att förstärkas över ). ■Fonden fortsatte att utveckla sitt hållbarhetsarbete. Till exempel skickade fonden ut en hållbarhetsenkät till portföljbolag och förvaltare för att förmedla fondens hållbarhetsengagemang och sätta press på bolagen och fondens leverantörer (enkäten skickades till cirka 300 noterade bolag där svarade, samt till fondens leverantörer inom alternativa tillgångar och externa förvaltare (55 bolag där 51 svarade)). I tillägg arbetade fonden fortsatt för att uppnå sina hållbarhetsmål. Hållbarhetsmålen sattes för perioden –2018 enligt nedan: –Noterade aktiers och krediters CO2-avtryck ska ha halverats jämfört med fondens nivå 2014. Fonden hade till utgången av 2017 minskat CO2-avtrycket med -jämfört med . –Allokeringen till gröna obligationer ska ha ökat från miljarder till miljarder SEK vid utgången av 2018. Fonden hade vid utgången av 2017 allokerat miljarder gröna obligationer. –Fondens hållbarhetsinvesteringar (till exempel i infrastruktur för vattenrening) ska öka från miljarder till miljarder . Fonden hade vid utgången av 2017 investerat miljarder investerat i hållbarhetsinvesteringar (miljarder ). –Gröna fastigheter: ska leda utvecklingen av hållbarhetsarbete inom fastighetssektorn i . ägnade 2017 särskilt fokus kring att minska matavfallet. I tillägg har bolaget halverat sin energiförbrukning , och all inköpt energi är nu antingen förnyelsebar eller klimatneutral. 67Baserat på marknadsvärde. 68Termerna summerar inte jämt på grund av avrundning. Allokeringen till krediter minskade från till . ■Tredje AP-fonden ökade graden av digitalisering i investeringsprocessen för alternativa tillgångar samt uppgraderade sitt portföljsystem. I tillägg har fonden utvecklat en förbättrad resultatuppföljning samt risk- och scenarioanalys69. ■ Rörelse- och provisionskostnaderna sjönk till miljoner (0,av totalt kapital) jämfört med miljoner 2016 (0,av totalt kapital). De lägre kostnaderna är främst ett resultat av fondens fortsatta arbete med att öka andelen intern förvaltning (från 2017). Fonden flyttade även till nya, mer ändamålsenliga och kostnadseffektiva lokaler. Kostnadsfördelar från detta förväntas dock ha större effekt , då resultatet 2017 belastades av engångskostnader hänförliga till flytten. Fondens totala kapital har ökat från miljarder till miljarder. Fondens avkastning efter kostnader 2017 var , jämfört . Sedan starten har Tredje AP-fonden avkastat i genomsnitt (Bild 25). Detta innebär att fonden har uppnått sina avkastningsmål på både kort- och lång sikt. Fondens avkastning efter kostnader har även varit högre än inkomstindex för samtliga perioder. 69Nya analysverktyg som underlättar förståelsen för hur strategiska investeringar jämför sig med jämförelseindex på en mer granulär nivå, samt möjliggör simulering av portföljavkastning vid olika marknadsscenarion. Tredje AP-fondens totala avkastning 2001 –2017 Total nominell avkastning efter kostnader; Procent Avkastning 20011–2017 -2,1 -2,5 -12,6 -19,8 Riskjusterad avkastning (sharpekvot6) 2001–2017 2 Målsättning på i real avkastning, Den genomsnittliga årliga inflationen under 2001-15 har varit ~1,baserat på inflationstakt mätt från SCB 3 Provisions- och rörelsekostnad som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) 4 Likvidportföljen exkluderar investeringar i onoterade aktier, fastigheter, jordbruk, skog, infrastruktur, konvertibler, divergerande strategier samt makro 5 Nominell avkastning sedan fondens start (2001-2017), (2008-2017) samt (2013-2017) 6 Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar. Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel för 2001-10, 2-årig svensk statsobligation för 2011-13, 1-årsnod på svenska staten-kurvan (YCGT0021) för 2014-16 samt antagande 7 Beräknad sharpekvot avviker från redovisat värde på 2,8 för totalportföljen då fonden använder en annan riskfri ränta 8 Inkomstindex från första KÄLLA: Tredje AP-fonden; ; SCB; McKinsey-analys Totalportföljens genomsnittliga årliga riskjusterade avkastning, mätt med en så kallad sharpekvot, var 0,6 –2017 samt 2,8 (högre än sharpekvot om 1,6). Fondens årliga kostnader71 –uppgick till i genomsnitt av fondens kapital. Fondens kostnader uppgick till av fondens kapital, lägre än kostnaderna som uppgick till av totalt kapital. Förvaltningskostnaderna bör dock inte analyseras isolerat, utan sättas i relation till den avkastning som fonderna skapar72. Till fondens totala avkastning 2017 om (före kostnader) bidrog framförallt riskklassen aktier och inflation (+ 7,8 respektive + ) (Bild 26). Bidraget från aktier kom både från svenska och globala aktier. Avkastningsbidraget från inflation drevs framförallt av hög avkastning från fastigheter. Räntor, krediter och valuta bidrog negativt till fondens avkastning, framförallt drivet av att SEK förstärktes jämfört med 72En högre kostnad för till exempel provisioner till externa förvaltare bör anses motiverad om det genererar en meravkastning som överstiger den ökade kostnaden (allt annat lika). flera större valutor (till exempel USD). Fondens kostnader uppgick till -0,av fondens kapital, varför avkastningen efter kostnader uppgick till . Tredje AP-fondens avkastningsbidrag per riskklass 2017 Avkastning före kostnader; Procent kostnader, SEK miljarder Avkastning före kostnader 2017, per riskklass, % -0,3 -0,6 -3,2 Av fonden redovisad avkastning per riskklass Består av Svenska samt utländska aktier och investeringar i riskkapital fonder Består av Fastigheter, Infrastruktur och Skog KÄLLA: Tredje AP-fonden Tredje AP-fondens allokering till riskklasser baserat på marknadsvärde ändrades framförallt genom att fonden ökade allokeringen till räntor och till övrig exponering med vardera (till respektive till ) och minskade allokeringen till krediter med cirka -(till )73. En jämförelse av fondens allokering över blir indikativ, givet att fonden baserar sin allokering på riskklasser istället för tillgångsslag. Fondens allokering till riskklasser baserade på marknadsvärde skiljer sig mot fondens redovisade exponering mot riskklasser vilken hittas i fondens årsredovisning. 73 Termerna summerar inte jämt på grund av avrundning. Allokeringen till krediter minskade från till . I denna analys görs en approximativ översättning från riskklassallokering till tillgångsslagsallokering (Bild 27). I årets utvärdering har denna översättning uppdaterats då definitionen på alternativa tillgångar har ändrats74. Enligt den uppdaterade definitionen har andelen alternativa tillgångar justerats ned något och andelen övrigt (TAA etc.) justerats upp något75. Ändringen har genomförts –2017. Tredje AP-fondens faktiska tillgångsallokering 20011–2017 % av totala tillgångar Tredje AP-fonden2; = SEK miljarder Marknadsvärde baserad på tillgångsslag Marknadsvärde baserad på riskklasser (TAA etc.) (exkl, tillväxt- -14,5 -8,4 -5,1 1 ; 2 2010 skedde en övergång från tillgångsallokering till allokering enligt riskklass; 3 Allokering baserad på riskklass enligt förvaltningsmodell; 4 Inom övrig exponering ingår upparbetade resultat från valutaexponering, indexlänkade tillgångar, konvertibler, divergerande- och makrostrategier; 5 Inflation utgörs av realränteobligationer samt investeringar i skog, jordbruk, infrastruktur och fastigheter; 6 Uppdelningen mellan räntor och krediter fastställdes , Krediter består huvudsakligen av bostads- och företagsobligationer, redovisas därför den sammanlagda allokeringen och och framåt visas den uppdelade ; 7 Tillgångsallokeringen för 2010-2017 är indikativ då en exakt konvertering av riskklasser till tillgångsklasser ej kan göras ; 8 Alternativa investeringar (20,) består av fastigheter och skog (12,), private equity och infrastruktur (6,) samt nya strategier (0,) som i sin tur består av Life Science, Hedge, , Volatilitet och Riskpremiestrategier och övrig exponering;9 Allokering till aktier 1 p.e. högre än rapporterat på grund av inkludering av valutahedge om miljarder, detta påverkar således även allokering till valuta med -1 p.e. KÄLLA: Tredje AP-fonden; McKinsey-analys TREDJE AP-FONDENS AKTIVA AVKASTNING Tredje AP-fonden mäter den aktiva avkastningen som meravkastning från totalportföljen jämfört med sin jämförelseportfölj, en långsiktig statisk portfölj bestående av noterade 74En valutaportfölj som till majoriteten består av kassa avsedd för att finansiera fondens absolutavkastande strategier har i denna analys tidigare klassificerats som alternativa investeringar. I denna rapport allokeras denna portfölj till övrigt (vilket inkluderar absolutavkastande strategier). Portföljen utgjorde per av Tredje AP-fondens totala förvaltade kapital. 75Enligt den tidigare definitionen uppgick tillgångsslaget Övrigt (TAA etc.) till av det förvaltade kapitalet –2017. Allokeringen till alternativa investeringar hade enligt den gamla definitionen uppgått till av det förvaltade kapital , , , , , , samt . aktier och räntor77. Denna definition har i denna rapport använts för beräkningar av aktiv avkastning .