prop · H50376 · 2018-02-07 00:00:00 — Generellt hittas sämre arbetsmarknadsutfall för individer som deltar i Förberedande insatser jämfört med individer som är öppet arbetslösa. För ett av åren, 2006, lyfts deltagarna i FUB ut från gruppen som deltagit i Förberedande insatser, och effekten av att delta i FUB studeras. Resultaten visar på en svag positiv effekt på sannolikheten att få ett arbete jämfört med att istället vara öppet arbetslös. Både vad avser och (2004) och (2008) finns dock skäl att vara skeptiskt till att analyserna fångar kausala orsakssamband.9 De m.fl. (2008) undersöker effekten av yrkesinriktad Arbetsmarknadsutbildning – 2004. inkluderades FUB bland arbetsmarknadsutbildningarna, men genom att identifiera och sedan exkludera deltagarna i FUB från analysen dras slutsatsen att effekten av att delta i yrkesinriktad Arbetsmarknadsutbildning är bättre än effekten av att delta i FUB. Det vill säga, resultatet visar att det går fortare för deltagarna att hitta ett jobb när deltagarna i FUB exkluderas från analysen. och (2015) studerar effekten av att delta i Folkhögskolesatsningen, som är en insats inom programmet Förberedande insatser. Resultaten visar att deltagarna i högre grad påbörja studier men i lägre Arbetsförmedlingen (2014b, 2014c, 2014d, 2015a, 2015b, 2015c, 2016a, 2016b, 2016c, 2017a, 2017b, 2017c). 9Se även de m.fl. (2008) för liknande värdering av resultaten i (2008). R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING grad hittar ett jobb, jämfört med arbetssökande som inte deltog i insatsen.10 Sammantaget kan konstateras att det finns få studier som försöker analysera effekten av att delta i FUB, och de studier som finns är också begränsade vad avser tidsperiod och tillvägagångssätt. 10Jämförelsegruppen är personer som är inskrivna på AF, som är berättigade till insatsen och som inte har deltagit i insatsen och månaden. De ska inte heller ha deltagit i insatsen framåt. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4 Metod och data Data som används i granskningen kommer från AF:s databas och från (). Deltagare i FUB 2006–2011 studeras, och deltagarnas arbetsmarknadsutfall följs . Data och metod beskrivs mer utförligt i bilaga 2. Det övergripande syftet med arbetsmarknadspolitiska insatser är att öka deltagarnas möjligheter att få ett arbete. Det är därför naturligt att studera deltagarnas arbetsmarknadsutfall. De huvudsakliga arbetsmarknadsutfall som används i analysen är individernas arbetsinkomst två och efter påbörjad insats. Arbetsinkomst fångar information både om hur mycket individen arbetar och lönen. Andra utfall som studeras är om individerna har en positiv inkomst, om de har ekonomiskt bistånd och om de är kvar i arbetskraften. FUB ingår ofta som ett första steg i en kedja av insatser på vägen till ett arbete. Detta innebär att det kan ta tid innan deltagarna etablerar sig på arbetsmarknaden, och utfallet behöver därmed studeras tillräckligt efter påbörjad insats. Utfallen studeras upp till efter påbörjad insats.11 För att kunna utvärdera effekten av FUB krävs en jämförelsegrupp, vars arbetsmarknasutfall kan antas representera vad deltagarnas utfall skulle ha blivit om de inte deltagit i FUB. Effekten mäts som skillnaden i arbetsmarknadsutfall mellan de som deltar i FUB och de som ingår i jämförelsegruppen. Svårigheterna ligger i att skapa en jämförelsegrupp som är så lik deltagarna att eventuella skillnader i arbetsmarknadsutfall mellan grupperna enbart kan förklaras av deltagande i insatsen. Den metod som används för att skapa relevanta jämförelsegrupper är matchning.12 Metoden innebär att vi med hjälp av information i registerdata identifierar en grupp av arbetssökande som inte deltagit i FUB, men som i alla andra avseenden liknar deltagarna. Vid matchning kan hänsyn enbart tas till information som finns i data, och det finns därmed en risk att grupperna skiljer sig åt vad gäller faktorer som inte går att observera – så som exempelvis personers motivation och förmåga. Detta skulle t.ex. kunna uppstå om arbetssökande som är mer motiverade i högre utsträckning deltar i FUB, antingen för att de själva tar initiativ till att delta eller för att arbetsförmedlaren bedömer att mer motiverade personer är mer lämpliga för insatsen. 11Ett utfall som inte undersöks är om deltagarna övergår till reguljär utbildning, trots att ett av syftena med FUB är just att deltagarna ska påbörja utbildning. Dock är uppföljningshorisonten lång och övergångar i reguljär utbildning på kort sikt bör återspeglas i arbetsinkomsterna på . 12En kombination av propensity score matching (PSM) och coarsened exact matching () tillämpas. Se t.ex. och (1983), Caliendo och Kopeinig (2008), samt Blackwell m.fl. (2009). R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING motivation också påverkar arbetsmarknadsutfallet riskerar de skattade effekterna att vara missvisande, dvs. de fångar både effekten av att delta i FUB och av att vara motiverad. Dock visar Caliendo m.fl. (2017) att matchning, när det finns tillgång till rik registerinformation om individers bakgrund och historiska arbetsmarknadsanknytning, i hög grad fångar upp skillnader mellan individer som inte kan observeras i data.13 För att få ökad förståelse för hur resultaten från registeranalysen kan tolkas beskrivs i nästa avsnitt hur arbetssökande väljs ut till att delta i FUB. 4.1Anvisning till Förberedande och orienterande utbildning I det här avsnittet beskrivs dels kort de riktlinjer som finns för arbetsförmedlarnas arbete med anvisningar, dels presenteras resultatet från den enkät som genomförts inom ramen för granskningen. Notera att enkäten har genomförts , medan deltagande i FUB studeras 2006–2011. Det har skett vissa förändringar, bl.a. vad avser regeringens styrning av AF, vilket kan påverka hur förmedlarna jobbar med anvisningar.14 Sammantaget krävs viss försiktighet när resultaten från enkäten ska kopplas till den period som studeras i granskningen. I avsnitt 4.2 relateras resultaten från enkäten till möjligheterna att hitta relevanta jämförelsegrupper. 4.1.1 Riktlinjer vid anvisning Det är arbetsförmedlaren som beslutar om att en anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program ska genomföras. Arbetsförmedlarens arbetsmarknadspolitiska bedömning utgör grunden för vilka aktiviteter som ska genomföras, av myndigheten samt av den arbetssökande, för att individen ska få ett arbete. Bedömningen ska göras utifrån den arbetssökandes förutsättningar, arbetsmarknadens krav och det arbetsmarknadspolitiska uppdraget. I förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program beskrivs målgruppen för FUB, och på AF:s intranät finns riktlinjer och stödmaterial som gäller generellt för en arbetsförmedlares arbete.15 I dessa framgår t.ex. att FUB ska anpassas efter individens behov så att målet med insatsen kan uppnås, men det är inte anpassat för att hjälpa till i val mellan olika slags FUB eller liknande överväganden. Det är således den enskilda arbetsförmedlaren som avgör vilken arbetssökande som ska ta del av vilken FUB. 13Caliendo m.fl. (2017) har använt en enkät för att karakterisera individers personlighetsdrag. 14Se (2016) för en diskussion om styrningen . 15Se (2016) för en mer utförlig beskrivning. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (2016) visar att anvisningar till FUB kan påverkas av formella krav på aktivitetsnivå16, och att det för arbetsförmedlaren kan vara svårt att veta vilka utbildningar som finns tillgängliga att anvisa arbetssökande till. En konsekvens kan bli att anvisningen riskerar att inte alltid utgå från den arbetssökandes förutsättningar och behov. 4.1.2 Viktiga faktorer och avvägningar vid anvisning Här redovisas ett urval av resultaten från enkäten; fullständiga resultat samt bortfallsanalys redovisas i bilaga 3. Arbetsförmedlarna som har besvarat enkäten uppger att de faktorer som är viktigast för att en anvisning till FUB genomförs är deras bedömning av den arbetssökandes nytta av att delta i insatsen, den arbetssökandens vilja/motivation, arbetsmarknadens efterfrågan och den arbetssökandes utbildningsbakgrund (tabell 14a, bilaga 3). De minst viktiga faktorerna är de arbetssökandes ålder och formella krav på aktivitetsnivå som gäller inom AF. Dock finns det en stor spridning i vilka faktorer förmedlarna tycker är viktiga. Resultaten visar också att arbetsförmedlare som uppger att individens motivation är en viktig faktor vid anvisning till FUB även uppger att individens utbildningsbakgrund och inskrivningstid är viktiga faktorer, och vice versa (se tabell 26, bilaga 3). Vid sin senaste anvisning till FUB övervägde av arbetsförmedlarna att i stället anvisa till en annan FUB eller en annan insats (tabell 16, bilaga 3). Vanligast var att anvisning till APR eller Stöd och matchning övervägdes (se tabell 17–19, bilaga 3). Vad avser arbetssökande som deltar i olika FUB och i olika insatser finns variation i hur nära arbetsförmedlarna bedömer att deltagarna står arbetsmarknaden (se tabell 25, bilaga 3). Exempelvis bedöms deltagarna i FUB i genomsnitt stå något längre från arbetsmarknaden jämfört med deltagarna i APR, men bedömningen varierar mycket beroende på inriktning av FUB. Det händer att en anvisning inte genomförs trots att arbetsförmedlaren bedömer att den arbetssökande har behov av en FUB (tabell 22, bilaga 3). Den vanligaste orsaken är enligt arbetsförmedlarna att det inte finns tillgängliga platser (tabell 21, bilaga 3). Vidare förekommer det att en anvisning inte genomförs på grund av att den arbetssökande inte vill/kan delta (tabell 24, bilaga 3). De vanligaste orsakerna som de arbetssökande – enligt arbetsförmedlarna – uppger är bristande motivation, hälsoskäl eller praktiska hinder (tabell 23, bilaga 3). 16Det har exempelvis funnits krav på aktivitetsnivå inom garantiprogrammen och inom Etableringsuppdraget. Det innebär att arbetssökande ska delta i aktivitet till minst en given andel (t.ex. ) av sitt arbetsutbud. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING Arbetsmarknadsutfallet för deltagarna i FUB jämförs med arbetsmarknadsutfallet för de som var öppet arbetslösa eller deltog i APR. Således identifieras dels en jämförelsegrupp bland arbetssökande som inte deltar i något program, dvs. som är öppet arbetslösa. Fördelen är att det finns ett mycket stort urval av potentiella jämförelsepersoner att matcha mot. Vidare identifieras en jämförelsegrupp bland arbetssökande som deltar i APR. APR är det program förmedlarna uppger att de oftast överväger som alternativ till att anvisa till FUB, dessutom är det ett program med många deltagare.17 En annan fördel med att använda deltagarna i APR som jämförelsegrupp är att individer som deltar i (olika) program kan vara mer lika än individer som deltar respektive inte deltar i program.18 Huvudsyftet med APR är att stärka individens möjligheter att få ett arbete. I detta syfte kan praktik på en arbetsplats användas för att ge individen yrkesorientering, yrkespraktik, arbetslivserfarenhet eller för att behålla och stärka yrkeskompetensen. APR kan även, under handledning, användas vid förberedelser inför start av näringsverksamhet.19 Tidigare studier visar att APR har positiva effekter på deltagarnas arbetsmarknadsutfall.20 Resultaten från enkäten visar att det kan finnas skillnader mellan deltagare i FUB och de arbetssökande som ingår i jämförelsegrupperna vad gäller egenskaper som inte är dokumenterade i data. Exempelvis bedömer arbetsförmedlarna att arbetssökande som anvisas till FUB i genomsnitt står längre från arbetsmarknaden jämfört med arbetssökande som anvisas till APR, och en anledning till att arbetssökande inte vill/kan delta i FUB är bristande motivation. Dock visar Caliendo m.fl. (2017), som tidigare nämnts, att matchning där det finns en rik tillgång till registerinformation om individers bakgrund såsom utbildning, inkomster, sociala ersättningar och arbetslöshetshistorik i mycket hög grad fångar upp skillnader mellan individer som inte kan observeras i data.21 De data som används i granskningen är rik på sådan information. Enkäten visar dessutom att arbetsförmedlare som lägger stor vikt vid den arbetssökandes motivation vid anvisning till FUB, också uppger att den arbetssökandes utbildningsbakgrund och inskrivningstid är viktiga faktorer. Detta indikerar att information som finns i data om den arbetssökandes utbildningsbakgrund och inskrivningstid även skulle kunna fånga information om den arbetssökandes motivation. 1764 300 personer deltog i APR (Arbetsförmedlingen 2017a). 18Se m.fl. (2013) för ett liknande resonemang. 19Arbetsförmedlingens intranät (Vis), hämtad . Arbetsförmedlingen (2017b). 21I studien kombineras registerdata med data insamlat via intervjuer och enkäter. Genom enkäten får personerna svara på ett antal frågor som används för att karakterisera deras personlighetsdrag. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Ytterligare en förutsättning för möjligheten att identifiera en relevant jämförelsegrupp är att det bland arbetssökande som inte deltar i FUB finns personer med likvärdiga behov och förutsättningar som deltagarna, men som av någon orsak (som inte påverkar arbetsmarknadsutfallet) kommit att göra något annat i stället. Resultaten från enkäten stärker att så skulle kunna vara fallet – exempelvis beror anvisningen till FUB på om det vid den aktuella tidpunkten finns tillgängliga platser. Vidare visar (2016) att anvisningar till FUB på grund av krav på aktivitetsnivå som gällt under vissa perioder och bristfällig information riskerar att inte alltid utgå från de arbetssökandes behov och förutsättningar. Sammantaget är vår bedömning att det finnas goda förutsättningar att hitta relevanta jämförelsegrupper bland arbetssökande som är öppet arbetslösa eller deltar i APR. Olika förberedande och orienterande utbildningar Utöver att undersöka effekten av att delta i FUB, oaktat vilken inriktning den arbetssökande deltar i, jämför vi effekten av att delta i olika FUB. Det finns dock, som nämnts, svårigheter med att på ett bra sätt och som är konsistent identifiera deltagare i olika FUB. Exempelvis kan arbetssökande som deltagit i samma specifika FUB vara registrerade som deltagare i olika inriktningar av FUB (se 2016). När vi jämför effekten av att delta i olika FUB avgränsas därför analysen till de övergripande inriktningarna med flest antal deltagare.22 Dessa är Nivåtest respektive Yrkesorientering. Vidare slås deltagarna i Yrkesorientering ihop med deltagarna i Allmänteori, då dessa i hög grad överlappar vad gäller innehåll. Nivåtest syftar till att ge information om, samt testa och bedöma lämpligheten inför en specifik yrkesinriktad Arbetsmarknadsutbildning. Yrkesorientering syftar till att vara informerande och orienterande inför yrkesval, Arbetsmarknadsutbildning eller reguljära studier.23 Det finns dock betydande överlappningar vad gäller vilka specifika utbildningar som ingår i respektive övergripande inriktning (figur 2, se även tabell 1 i bilaga 1). Sammantaget domineras Nivåtest av yrkesförberedande utbildningar/utbildningar som förbereder för AUB och Allmänteori/Yrkesorientering domineras av Allmänförberedande utbildning. I sammanhanget kan noteras att Allmänförberedande utbildningar inte längre upphandlas av AF.24 22Givet våra restriktioner och i genomsnitt vi studerar. Exempelvis ska programmet, enligt våra restriktioner, utgöra det första programmet i individens arbetslöshetsperiod. 23Se (2016) för en mer utförlig beskrivning av olika FUB. 24I Arbetsförmedlingen (2017c) framgår att när det inkom en överprövning av upphandlingen av Allmänförberedande utbildning beslutade Arbetsförmedlingen att avbryta upphandlingen utan att genomgå en rättslig process i syfte att spara tid och samhällsresurser för alla berörda. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING Figur 2 Fördelning av olika FUB inom de övergripande inriktningarna Allmänteori, Yrkesorientering och Nivåtest. Samtliga deltagare 2006–2013 Allmänteori (X1) Yrkesorientering (X2) Nivåtest (X6) Yrkesförberedande/förb. Källa: (2016) 4.2.1 Matchning och balans Deltagarna i FUB skiljer sig från de arbetssökande som ingår i jämförelsegrupperna vad gäller information som är dokumenterad i data (bilaga 2). Sammantaget har deltagarna i FUB egenskaper som innebär att de har svårare att få ett jobb jämfört med de som är öppet arbetslösa eller deltar i APR. På motsvarande sätt består deltagarna i Allmänteori/Yrkesorientering i högre grad av personer som står längre från arbetsmarknaden jämfört med deltagarna i Nivåtest. För att ta hänsyn till dessa skillnader matchas deltagare och jämförelsepersoner exakt på tid i arbetslöshet och tidpunkt för programstart. Grupperna matchas även exakt på några ytterligare viktiga egenskaper såsom kön, ålder (<25 år), om de är berättigade till arbetslöshetsersättning, om de bor i en storstadsregion, om de hade en positiv arbetsinkomst före påbörjad insats, om de är utomeuropeiskt födda och om de har en eftergymnasial utbildning.25 Utöver den exakta matchningen har grupperna matchats på sannolikheten att vara deltagare, s.k. propensity score matchning. Det går dock inte att avgöra om deltagare och jämförelsepersoner är lika i alla avseenden som påverkar sannolikheten att delta i insatsen och deras möjligheter att få ett jobb. Det vi kan göra är att jämföra observerbara egenskaper som kan förväntas ha betydelse för deltagarnas 25Med eftergymnasial utbildning avses eftergymnasial utbildning kortare respektive längre än , samt forskarutbildning. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N möjligheter att få ett jobb. Om dessa egenskaper är fördelade lika mellan grupperna är förhoppningen att även faktorer som inte är dokumenterade i data är fördelade lika mellan grupperna. Vilka variabler som ingår i matchningen, antal individer som är inkluderade och matchningsmetod beskrivs mer utförligt i bilaga 2. Efter matchningen är skillnaden mellan deltagare och jämförelsegrupper mycket små (se tabell 1–3, bilaga 4), vilket visar på att matchningen skapat likande grupper baserat på den information som finns i data. Exempelvis har deltagare och jämförelsepersoner historiskt mycket likartad arbetsmarknadsanknytning i form av tidigare arbetslöshet och arbetsinkomster. Den historiska arbetsmarknadsanknytningen kan antas fånga viktig information som även har stor betydelse för personernas framtida arbetsmarknadsutfall. Det finns heller ingen skillnad mellan grupperna vad avser utbildningsbakgrund och inskrivningstid. Som tidigare nämnts, kan den här typen av information också antas fånga skillnader mellan de arbetssökande vad gäller faktorer som inte finns dokumenterad i data. Det går dock inte att statistiskt testa om förutsättningarna är tillräckliga för att eventuella skillnader i arbetsmarknadsutfall mellan deltagare och jämförelsegrupper ska kunna tolkas som kausala effekter, utan analysen bygger på antagandet att eventuella icke-observerbara systematiska skillnader mellan grupperna fångas av tillgänglig information i registerdata. För att ytterligare undersöka trovärdigheten och stabiliteten i resultaten genomförs bl.a. ett antal känslighetsanalyser. Dessa redovisas i bilaga 2, och diskuteras i kort i avsnitt 5.5. Jämförelsepersonerna deltar inte i Förberedande och orienterande utbildning En viktig fråga för tolkningen av resultaten är om individerna i jämförelsegrupperna deltar i FUB . När vi väljer ut jämförelsepersonerna kan vi inte ta hänsyn till detta. I jämförelsegruppen öppet arbetslösa är det som deltar i FUB , och bland deltagarna i APR är det (tabell 2).26 När vi jämför deltagare i Nivåtest med deltagare i Allmänteori/Yrkesorientering är det av deltagarna i den senare kategorin som deltagit i Nivåtest . Sammantaget är det alltså ovanligt att personerna i jämförelsegruppen deltar i den insats som vi vill mäta effekten av. 26Deltagandet undersöks mellan tillfället då jämförelsegruppen väljs ut och upp till (inom samma inskrivningsperiod). R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING Tabell 2 Andel i jämförelsegruppen som deltagit i samma insats som deltagargruppen senare i inskrivningsperioden Not: Vad gäller Allmänteori/Yrkesorientering anges hur stor andel som deltagit i Nivåtest. Deltagandet avser deltagande . Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager. 4.2.2 Beskrivning av deltagarna i urvalet För det urval av deltagare i FUB som ingår i analysen redovisas antalet deltagare, deltagarsammansättningen och vilka olika inriktningar av FUB de deltar i. En mer utförlig beskrivning av vilka restriktioner som har tillämpats och hur dessa påverkar urvalet av deltagare finns i bilaga 2. Den restriktion som har störst påverkan på urvalet är att enbart arbetssökande som deltar i FUB som första insats i sin inskrivningsperiod inkluderas.27 Detta är en vanlig restriktion i tidigare studier, och anledningen till denna restriktion är att det kan vara svårt att för arbetssökande som har deltagit i något annat program innan de deltar i FUB särskilja effekten av att delta i FUB från effekten av att delta i det andra programmet.28 Denna restriktion innebär att den effekt som undersöks i granskningen är effekten av att delta i FUB som första program i inskrivningsperioden. Sammansättningen av deltagare påverkas dock i begränsad utsträckning av restriktionen, vilket talar för att resultaten kan vara generaliserbara även till övriga deltagare. Antalet deltagare i FUB har varierat . Antalet deltagare var som lägst 2007- 2008, och ökade i samband med att arbetslösheten ökade (figur 3). De inriktningar av FUB som, sett till hela tidsperioden, har haft flest deltagare är Yrkesorientering, Nivåtest och Motivationshöjande insatser (figur 4). Under senare delen av perioden har andelen deltagare i Yrkessvenska ökat. Deltagarna i FUB har i högre grad kommit att bestå av personer som har högst en förgymnasial utbildning eller som är utomeuropeiskt födda, har andelen deltagare med arbetslöshetsersättning minskat (figur 5). Se tabell 4 i bilaga 4 för en mer utförlig beskrivning av deltagarna.29 27En inskrivningsperiod påbörjas när den sökande registreras hos AF, och avslutas då den sökande lämnar AF. Om individen lämnar AF och sedan återkommer, påbörjas en ny period. 28Detta är en vanlig avgränsning i tidigare studier, se t.ex. Liljeberg (2016) och de m.fl. (2008). 29Se tabell 17 i bilaga 6 för utvecklingen av deltagarsammansättningen när APR används som jämförelsegrupp. Deltagarna är i stort desamma, därmed är också sammansättningen likartad. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Förändringar i antal deltagare, konjunktur och sammansättningen av inriktningar samt deltagare kan påverka hur väl FUB fungerar. Med andra ord, dessa faktorer kan potentiellt förklara eventuell variation i de skattade effekterna . Dock undersöks inte orsaker till att effekten kan variera närmre inom ramen för granskningen. Figur 3 Antal deltagare i det urval som analyseras och arbetslöshet i procent Not: Antalet deltagare avser deltagare i FUB när öppet arbetslösa används som jämförelsegrupp. Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager samt uppgifter om arbetslöshet från SCB. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING Figur 4 Inriktningen på de FUB som deltagarna i urvalet deltar i Not: Fördelning av inriktningar när öppet arbetslösa används som jämförelsegrupp. Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager.