prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — Planering, stöd och myndighetsutövning Summa anslag utveckling av statens Utfallet för anslaget 1:1 Utveckling av statens Det är 2 700 miljoner kronor (13,3 procent) högre än 2016. De största utgifterna under anslaget är större järnvägsinvesteringar enligt nationell plan. Dessa utgifter uppgick till , en ökning med (15,). Exempel på stora banprojekt som ingår i den nationella planen och som hade störst utgifter är: S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 –Ökad kapacitet avseende sträckan –(). –Västsvenska paketet i . grund av att antalet stödberättigade fartyg var mindre . Totalt fick 94 fartyg sjöfartsstöd, vilket är 7 färre än föregående år. –Ostlänken, en ny dubbelspårig höghastighetsjärnväg mellan – Beställningsbemyndiganden . Utgifterna för större väginvesteringar enligt nationell plan uppgick till , vilket är en ökning med (17,). Exempel på vägprojekt som ingår i den nationella planen och som pågick är: –Västsvenska paketet i . –E22 Hurva– Tabell 2.99 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Drift och underhåll av vägar Bärighet och tjälsäkring av vägar Drift, underhåll och trafikledning på Bidrag för drift av enskild väg Summa anslag vidmakthållande av statens Utfallet för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur blev , det är en ökning med (2,). Drift och underhålls- utgifterna för det statliga vägnätet och tillhörande gång- och cykelvägar uppgick till , vilket är (0,) högre än 2016. Utgifterna för drift, underhåll och trafikledning på järnväg ökade med (9,) och uppgick till 2017. Utfallet för anslaget 1:15 Sjöfartsstöd uppgick till , vilket är (9,) lägre än anvisat. Stödet möjliggör en nedsättning av skatt och arbetsgivaravgift för anställda sjömän till noll kronor. Utgifterna blev lägre än beräknat på Tabell 2.100 UO 22 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till transportinfrastruktur och 1:11 Trängselskatt i . För anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur uppgår skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden till . Avvikelsen beror främst på järnvägsinvesteringar och förklaras av att tecknade av avtal för investeringsprojekt har förskjutits till kommande år. Det projekt som visar störst förskjutning är Västlänken (järnvägstunnel under centrala ). Två andra projekt som bidrar till avvikelsen är Flackarp– (utbyggnad till fyrspårig järnväg) och hamnbana (utbyggnad till dubbelspår). För anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur är skillnaden . Avvikelsen förklaras av att tecknande av avtal för basunderhåll har förskjutits till 2018, att avtal har kunnat tecknas till ett lägre pris än vad som tidigare prognostiserats och att optioner utlösts i vissa basunderhållskontrakt i stället för upphandling av nya avtal. För anslaget 1:11 Trängselskatt i är skillnaden och beror på att avtal inte har tecknats enligt tidigare planering avseende projekt förbifart . Tabell 2.101 UO 22 Utlåning 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 1993/94:436. 2009/10:1, bet. 2009/10:TU1, rskr. 2009/10:117. Låneramen för är exklusive räntor och mervärdesskatt. Inom utgiftsområdet har beslutat om låneramar på för utlåning. Utestående lån vid utgången av 2017 var . Lånet till (), får enligt beslut uppgå till priser och därutöver mervärdesskatt och ränta. Lånet uppgick vid utgången av 2017 till . Enligt uppgick mervärdesskatten till och räntan till i löpande priser, fram till . Utnyttjad ram exklusive dessa poster var därmed i löpande priser, vilket motsvarades av priser. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.102 UO 22 Garantier (inkl. efterborgen), 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379. 1995/96:65, bet 1995/96:TU5, rskr. 1995/96:97. 1992/93:100; bet. 1994/95:TU2, rskr. 1994/95:50 . 4I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . 5Den beslutade garantiramen (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU36, rskr. 1992/93:116) uppgår endast till 33 600 000 CHF. Resterande åtagande om 8 000 000schweizerfranc uppstod i samband med emissionen 1997 då aktierna förvaltades av affärsverket . 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282. Tabell 2.103 UO 22 Inomstatliga lån kortfristiga lån i eller utanför AB) för fortsatt utbyggnad av lån i och utanför S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 har fattat beslut om låneramar på . Utestående lån vid utgången av 2017 var . RiR 2017:8 underhåll av vägar har granskat underhåll av belagda vägar. Regeringen har i skrivelsen om underhåll av vägar (skr. 2017/18:13) redovisat vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2017/18:TU1, rskr. 2017/18:104). RiR 2017:27 Väg- och järnvägsinvesteringar i – saknas ett EU-perspektiv? har granskat hur regeringen och beaktat EU-perspektivet i planeringen av nationella väg- och järnvägs- investeringar. Regeringen har i skrivelsen om väg- och järnvägsinvesteringar i (skr. 2017/18:189) redovisat vilka åt- gärder som har vidtagits med anledning av rapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2017:13 Bredband i världsklass? – Regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet har granskat regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet. Regeringen har i skrivelsen om regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet (skr. 2017/18:54) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2017/18:TU9, rskr. 2017/18:209). S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Tabell 2.104 UO 23 Anslag -11,0 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar -0,1 Intervention för jordbruksprodukter m.m. -2,9 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske -89,4 -42,5 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur -10,0 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur -5,4 -0,8 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd och jakt samt rennäring och samefrågor. Utfallet uppgick till och är därmed (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna inom om- rådet med (8,). Högre utgifter för gårdsstöd Utfallet för anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. blev , vilket är (12,) högre än anvisat i statens budget. Det beror främst på att en större del av gårdsstödet betalades ut , i stället för de som regeringen ursprungligen beräknade. Vidare påverkades utfallet av utbetalningar som gjordes men som avsåg gårdsstödet för . Det högre utfallet beror även på att kronans värde i förhållande till euron blev svagare än vad som beräknades i budgeten. Stödrätternas värde är bestämda i euro men betalas ut i kronor. För att finansiera de högre utgifterna beslutade i enlighet med propositionen Höständringsbudget om ändringar i statens budget och anvisade ytterligare . Jämfört med 2016 blev utfallet (15,) högre. Förseningar i Landsbygdsprogrammet –2020 men högre utfall än föregående år Utfallet för anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur uppgick till . Det är (10,) lägre än anvisat i statens budget. Utfallet för anslaget 1:18 Från EU- budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur blev , vilket är (5,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2016 är utfallet för anslagen 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur (12,) respektive (19,) högre. Det beror på ökad handläggnings- och utbetalningstakt jämfört med . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.105 UO 23 Beställningsbemyndiganden miljö, areella näringar Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och var främst hänförlig till anslagen 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Huvuddelen av bemyndigandena för dessa två anslag avser ekonomiska åtaganden som planeras inom ramen för Landsbygdsprogram för 2014– 2020. Det låga utnyttjandet av bemyndigandena beror dels på att de avser hela programperioden dels på en svårighet att förutse utbetalningstakten. Tabell 2.106 UO 23 Övriga krediter iakttagelser – årlig revision har fått en revisions- berättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. har tagit ut avgifter vid försäljning av djurfoder utan uttrycklig rätt att göra det vilket är i strid med 3 § avgiftsförordningen (1992:191) som anger att myndigheter endast får ta ut avgifter för varor och tjänster som den tillhandahåller om det följer av en lag eller förordning eller av ett särskilt beslut av regeringen. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.107 UO 24 Anslag Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling -1,1 -2,6 Kapitalinsatser i statliga bolag -3,1 -3,5 -0,6 Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, politik för utrikeshandel samt politik för handels- och investeringsfrämjande. Utfallet uppgick till , vilket är (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2016 blev utfallet (8,) högre. Inget kapitaltillskott till Postnord Det blev inget utfall för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga bolag. anvisade anslaget i statens budget. anvisade ytterligare för anslaget i enlighet med regeringens förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Kapitaltillskott till (prop. 2017/18:39). bemyndigade därigenom regeringen att besluta om kapitaltillskott till på högst , förutsatt att Europeiska kommissionen godkänner den del av danska statens kapitaltillskott som är föremål för kommissionens prövning. Eftersom kommiss- ionen inte meddelade något beslut i ärendet blev det inte heller något utfall för anslaget. Utfallet för anslaget 1:19 Finansiering av rättegångskostnader blev vilket är (106,) högre än vad som anvisades i statens budget. Regeringen medgav i beslut 2017 att anslaget fick överskridas med (N2017/07538/SUN, N2017/07375/SUN (delvis)). Anslaget hade en anslagskredit på och hela det medgivna överskridandet utnyttjades. Ökade utgifter för forskning och utveckling jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling blev (8,) högre än 2016. Det är framför allt utgifterna för strategiska innovationsområden som blev högre. Strategiska innovationsområden är satsningar där aktörer från näringsliv, akademi och offentlig sektor samverkar kring innovation inom fem samverkansprogram: Nästa generations resor och transporter, Smarta städer, Cirkulär och biobaserad ekonomi, Life Science samt Uppkopplad industri och nya material. I betänkandet Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar (SOU 2015:16) föreslog utredningen om immaterialrättens roll i innovationssystemet att den offentligrättsliga delen av Patent- och registreringsverkets verk- samhet bör finansieras med anslag i stället för avgifter. beslutade i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen att Patent- och registreringsverkets förvaltningsutgifter ska finansieras med anslag. Därför uppfördes anslaget 1:21 på statens budget 2017. finansierades myndigheten med avgifter och S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 påverkade därmed inte något anslag i statens budget. Tabell 2.108 UO 24 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Tabell 2.109 UO 24 Utlåning AB Svensk Exportkredits lån i 2007/08:1, bet. 2007/08:FiU11, rskr. 2007/08: Inom utgiftsområdet uppgick låneramen som beslutat om till . Utestående lån vid utgången av 2017 var för lån till civila flygutvecklingsprojekt. Tabell 2.110 UO 24 Garantier Fonden för den mindre (f.d. Postgirot)3 efterborgen), Svenska efterborgen), Teracom3 1Lagen (1980:1097) om svenska . 2003/04:128, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:273 . 3I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, bet. 1991/92:FiU31, rskr. 1991/92:350). Åtaganden avser pensionsskuld per . Tabell 2.111 UO 24 Övriga krediter 1Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). RiR 2017:1 Statens bolagsinnehav – Aktualiteten i det statliga bolagsinnehavet har granskat om regeringens förvaltning av de statligt ägda bolagen säkerställer att motiven till ägandet är aktuella och tydligt formulerade samt om regeringens rapportering till är ändamålsenlig i detta avseende. Regeringen har i skrivelsen om statens bolagsinnehav (skr. 2016/17:184.) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17:NU4, rskr. 2017/18:67). RiR 2017:34 Omvandlingen av och – bristande underlag hos regeringen och har granskat regeringens och planering av investeringen i nya gruvnivåer som leder till en samhällsomvandling i och . Ärendet bereds inom , och regeringen kommer att återkomma till med en skrivelse. RiR 2017:35 Avskaffandet av revisionsplikten för små aktiebolag – en reform som kostar mer än den smakar har granskat konsekvenserna av den inskränkning av revisionsplikten för aktiebolag som trädde i kraft . Regeringen har i skrivelsen om avskaffandet av revisionsplikten för små aktiebolag (skr. 2017/18:201) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 RiR 2017:37 Statligt ägda bolag med samhällsuppdrag – regeringens styrning har granskat ändamålsenligheten i regeringens styrning av bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag och om möjligheter skapas för att uppnå de samhällsnyttor som uttalat sig om. Ärendet bereds inom , och regeringen kommer att återkomma till med en skrivelse. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Tabell 2.112 UO 25 Anslag Bidrag till kommunalekonomiska organisationer -4,6 Stöd med anledning av flyktingsituationen Utgiftsområdet omfattar hälften av statens bidrag till kommuner och landsting. Resterande bidrag från staten till kommunerna redovisas under andra utgiftsområden (se bilaga 5). Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (13,). Ökade resurser till välfärden Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning fördelas enligt systemet för kommunal- ekonomisk utjämning. Systemet finansieras i huvudsak med statliga medel men också med avgifter från vissa kommuner och landsting. Utjämningssystemet regleras i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och för- ordningen (2004:881) om kommunal- ekonomiskutjämning. Systemets syfte är att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Utgifterna för anslaget uppgick till , det är högre än 2016. Totalt uppgick bidragen till kommunerna till , en ökning med (4,). (8,). För att skapa möjligheter för kommuner och landsting att bl.a. anställa fler och stärka vården, skolan och omsorgen tillfördes anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning 2017 som en del av de s.k. välfärds- miljarderna. Kommunerna fick och landstingen . Kompensation för nedsättning av socialavgifter för unga fick kommunerna och landstingen ytterligare för avskaffandet av nedsättningen av socialavgifterna för unga, eftersom många unga är anställda i kommun- sektorn. Nedsättningen av socialavgifterna för unga minskades gradvis fr.o.m. . För att stärka sjukvården i vid bemärkelse kompenserades landstingen med . Landstingen kompenserades också för bortfallet av vårdavgifter inom öppen hälso- och sjukvård och som ingår i det nationella högkostnadsskyddet genom en ökning av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med . infördes avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre. Avgiftsfri tandvård till och med 21 år Landstingen kompenserades också med för att åldersgränsen för avgiftsfri tandvård höjts till att gälla för unga t.o.m. det år de fyller . Alla kvinnor mellan erbjuds kostnadsfri mammografi fr.o.m. . För att kompensera landstingen för de till- kommande kostnaderna för detta ökades anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med ytterligare , utöver det permanenta tillskott om som tillfördes 2016. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Alla vuxna ska få läsa på komvux infördes en rättighet för alla vuxna att läsa på komvux i syfte att uppnå behörighet till högskola, universitet eller yrkes- högskola. För att kompensera kommunerna för de ökade kostnaderna ökades anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med . Matematik i har utökats med motsvarande för årskurserna 4–6, med början . Kommunerna kompenserades med för de kostnadsökningar som den utökade undervisningstiden i matematik medförde. Höjd beloppsgräns för reseavdrag ger högre skatteintäkter höjdes beloppsgränsen för att dra av kostnader för resor till och från arbetet från till . Det medför att kommunerna får högre skatteintäkter. Med anledning av detta minskades anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med . Anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS- kostnader används för att jämna ut kostnaderna mellan kommuner för verksamhet de utför enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, som redovisas på budgetens inkomstsida (inkomsttitel Utjämnings- avgift för LSS-kostnader). Nytt anslag till följd av flyktingsituationen Det nya anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen uppfördes i statens budget 2017. Kommunerna har fått och landstingen i kommunerna fått totalt , de s.k. välfärdsmiljarderna. Dessa har till största delen fördelats efter kommunernas mottagande och resterande del efter befolkning. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Tabell 2.113 UO 26 Anslag -35,6 -55,7 -35,8 Utgiftsområdet omfattar främst räntor på statsskulden, men också provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. I utgiftsområdet ingår även ett särskilt anslag för oförutsedda utgifter. Utgifts- området ingår inte under utgiftstaket för staten. Regeringen får, enligt 3 kap. 9 § budgetlagen (2011:203), besluta att anslag för räntor på statsskulden samt andra utgifter för upplåning och skuldförvaltning får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalnings- (35,8 vad som anvisades i statens budget. Utgifterna blev (506,) högre än 2016. Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. De påverkas också av tekniska faktorer till följd av uppl- ånings- och skuldförvaltningsteknik. Anslaget belastas enligt utgiftsmässiga principer. Redovisningen är ett netto av inkomster och utgifter i upplånings- verksamhet. Därmed påverkas anslaget av rea- liserade valutakursdifferenser, men inte orealiserade. Anslaget påverkas inte av nettoutlåning eftersom anslaget nettoredovisas. Högre ränteutgifter som beror på att statsskulden ökar till följd av större nettoutlåning motsvaras av en lika stor ökning av ränteinkomsterna. Inkomsterna redovisas under posten Räntor på in- och utlåning. Ränteutgifterna blev lägre än budgeterat Utfallet för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden (35,) i statens budget. genomsnittsräntorna för både sexmånaders statsskuldväxlar och femåriga statsobligationer 2017 blev negativa. I budgetpropositionen antogs genomsnittsräntorna bli högre. Den största skillnaden från beräkningen i budgeten är inkomster av överkurser vid emitterar en obligation med en kupongränta som är högre än marknadsräntan uppstår en överkurs, vilket innebär att får den diskonterade mellanskillnaden mellan marknadsräntan och kupongräntan av köparen. När emitterar obligationer med överkurs betraktas det som en ränteinkomst. I budgetpropositionen beräknades kursförlusterna uppgå till , är 4 519 miljoner kronor högre än beräknat. Kursförluster uppstår vid förtidsinlösen av lån som har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköps- tillfället. Kursvinster uppstår vid motsatt förhållande. Räntor på lån i svenska kronor beräknades i budgetpropositionen till för . Utfallet blev vilket är lägre än beräknat. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.114 Räntor på statsskulden –2017, fördelning på anslagets komponenter Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta1 Över- (-)/underkurser (+) vid emission Räntor på in- och utlåning1 Valutakursförluster (+)/vinster (-) Kursförluster (+)/vinster (-) Anm.: Anvisade medel på statens budget är . Budgetvärden på komponentnivå finns endast som avrundade belopp. 1 Räntor på lån till och på lån till andra länder (2017) är bruttoredovisade, till skillnad fr ån i statens budget och i årsredovisning. Tabell 2.115 Räntor och valutakurser –2017 årsgenomsnitt -0,23 -0,06 -0,31 -0,64 -0,27 -0,70 1 Växelkurs, kronindex KIX. provisionsutgifter blev lägre än budget och föregående år Utgifterna för anslag 1:3 provisionsutgifter blev vilket är (55,) lägre än anvisat i statens budget. Utfallet för anslaget blev (14,) lägre än 2016. betalar ut provisioner till olika marknadsaktörer för att de upprätthåller infrastrukturen i marknaden genom att sälja, marknadsföra och lösa in produkter. Dessutom betalas provision till de externa förvaltare som arbetar på uppdrag. De externa för- valtarna får både en fast och en rörlig provision där den senare baseras på deras resultat. De lägre utgifterna jämfört med beror framför allt på att de rörliga provisionerna till externa förvaltare minskade. Även försäljnings- provisionerna var lägre då inga nya premie- obligationer såldes . Överkurser vid emission bidrog till högre utgifter jämfört med Utgifterna för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev (529,) högre än 2016. Det beror främst på lägre inkomster av överkurser vid emission av statsobligationer. Överkurserna är lägre då , i större utsträckning än , emitterat (1,) 1:2 Oförutsedda utgifter. I statens budget anvisades . Anslaget är avsett för oförutsedda utgifter inklusive utgifter för ersättningar till enskilda för skador av statlig verksamhet enligt dom som fått laga kraft eller efter uppgörelse som är så brådskande att ärendet inte hinner underställas som utgifterna inte lämpligen kan täckas av andra anslagsändamål. Regeringen beslutar i varje enskilt fall om medel från anslaget ska tas i anspråk. Finansiering av utgifter från anslaget ska ske genom motsvarande indragning från annat anslag. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Tabell 2.116 UO 27 Anslag Avgiften till Europeiska unionen -18,1 -18,1 Utgifterna inom utgiftsområdet utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen för EU-budgeten. Europeiska unionens allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram. EU-budgetens utgifter och inkomster ska balansera. Eftersom EU-budgetens inkomster huvudsakligen utgörs av avgifter från medlemsstaterna styr EU-budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning utgiftsnivån inom utgifts- området. avgift kan förändras och avvika från beräkningen i statens budget beroende på ett flertal faktorer, såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, revideringar av medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI), revideringar av baser för mervärdesskatt, utfallet av EU- budgeten och ändringsbudgetar på unionsnivå. Lägre utfall för EU-avgiften än beräknat 2017 kronor (18,1 vad som anvisades i statens budget.