prop · H503183 · 2018-03-20 00:00:00 — Rätten att fullfölja utbildningen gäller även efter ett studieuppehåll på högst för studier utomlands. I paragrafen finns bestämmelser om rätten att fullfölja utbildningen på ett introduktionsprogram. Ändringen i första stycket innebär att elevens rätt att fullfölja en utbild- ning på ett introduktionsprogram kopplas, inte bara till utbildnings- planen, utan också till elevens individuella studieplan. Det är dessa planer, som båda regleras i 7 §, som utgör ramen för elevens rätt att full- följa utbildningen. Eleven har även rätt att fullfölja sin gymnasieutbild- ning på ett annat introduktionsprogram som eleven senare byter till, en- ligt en ny individuell studieplan. I andra stycket finns bestämmelser om att en elev har rätt att fullfölja en påbörjad utbildning på ett introduktionsprogram även om eleven flyt- tar till en annan kommun. Ändringen innebär att för en elev som flyttar blir ramen för utbildningen inte bara den nya hemkommunens utbild- ningsplan utan även den nya individuella studieplan som upprättas för eleven i kommunen. Eleven har även i vissa fall rätt att fullfölja utbild- ningen på ett introduktionsprogram hos en huvudman för en fristående gymnasieskola. Även denna rätt kopplas, förutom till utbildningsplanen, till elevens individuella studieplan. I tredje stycket anges att om eleven har medgett att den individuella studieplanen ändras, har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade planen. Ändringen av stycket innebär att elevens medgivande till ändring och elevens rätt att fullfölja utbildningen enligt en ändring ska avse en ändring av elevens individuella studieplan, i stället för huvud- mannens utbildningsplan. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5. 16 § Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i hemkommunen erbjuds programinriktat val, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språk- introduktion. Erbjudandet om programinriktat val ska avse utbildningar som är inriktade mot ett allsidigt urval av de nationella program som kommunen anord- nar eller erbjuder genom samverkansavtal. Utöver det som följer av första stycket ansvarar hemkommunen för att elever från grundsärskolan erbjuds yrkesintroduktion och individuellt alternativ, om de önskar sådan utbildning. Hemkommunen behöver dock inte erbjuda sådan utbild- ning om det med hänsyn till elevens bästa finns synnerliga skäl att inte göra det. Hemkommunen får erbjuda språkintroduktion enligt 12 § till elever som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp. Paragrafen innehåller bestämmelser om hemkommunens ansvar för att ungdomar erbjuds vissa introduktionsprogram. Ändringen i första stycket innebär att introduktionsprogrammet prepa- randutbildning ersätts av introduktionsprogrammet programinriktat val. Hemkommunen ska alltså ansvara för att alla behöriga ungdomar i kom- munen erbjuds programinriktat val. Erbjudandet ska avse olika utbild- ningar som är inriktade mot ett allsidigt urval av de nationella program som kommunen anordnar själv eller erbjuder genom samverkansavtal. Ändringen i tredje stycket är redaktionell. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 17 § Ett landsting som anordnar ett nationellt program får anordna program- inriktat val som är inriktat mot det nationella programmet. Av paragrafen framgår att kommuner och landsting får anordna introduk- tionsprogrammet programinriktat val. Ändringen, som bl.a. innebär att kommunerna inte nämns i paragrafen, är delvis en följd av att hemkommunen blir skyldig att erbjuda pro- graminriktat val enligt 16 §. Möjligheten för ett landsting att anordna programinriktat val regleras dock fortfarande i paragrafen. Möjligheten är knuten till att anordnar det nationella yrkesprogram som eleverna på det programinriktade individuella valet ska bli behöriga till (jfr prop. 2009/10:165 s. 810). Eftersom programinriktat val enligt en ändring i 3 § även ska kunna inriktas mot högskoleförberedande program ändras bestämmelsen på så sätt att det i paragrafen anges att ett landsting som anordnar ett nationellt program får anordna programinriktat val som är inriktat mot det nationella programmet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 19 § En kommun eller ett landsting som anordnar programinriktat val som har utformats för en grupp elever eller yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever ska ta emot alla de behöriga sökande till utbildningen som hör hemma i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen. En elev som vistas i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen på grund av placering i ett sådant hem för vård eller boende som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) ska vid beslut om mottagande enligt första stycket jämställas med den som är hemmahörande i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen. Om det finns platser över på utbildningen, sedan alla sökande som ska tas emot enligt första och andra styckena har antagits, får kommunen eller ta emot andra behöriga sökande till utbildningen. I paragrafen finns särskilda bestämmelser om mottagande till utbild- ningar på introduktionsprogram som har utformats för en grupp elever vid en gymnasieskola med offentlig huvudman. Vad som menas med att en utbildning har utformats för en grupp elever förklaras i kommentaren till 4 §. Ändringen i första stycket är en följd av att introduktionsprogrammet programinriktat val dels byter benämning till programinriktat val, dels inte bara ska kunna utformas för en grupp elever utan även för en enskild elev. Ändringen innebär att det endast är programinriktat val som har ut- formats för en grupp elever som omfattas av paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 20 § får för programinriktat val som har utformats för en grupp elever vid en gymnasieskola med offentlig huvudman besluta att utbildningen ska stå öppen för sökande från hela landet (riksrekrytering). Beslut om riksrekrytering ska ange beslutet ska gälla och hur många platser utbildningen får omfatta. Av paragrafen framgår att får besluta att introduktionspro- grammet programinriktat individuellt val ska vara en riksrekryterande utbildning. Eftersom programinriktat individuellt val dels byter benämning till programinriktat val, dels inte bara ska kunna utformas för en grupp ele- ver utan även för en enskild elev, preciseras i första stycket att bara kan besluta om riksrekrytering för programinriktat val som har ut- formats för en grupp elever. Att en utbildning har utformats för en grupp elever innebär enligt kommentaren till 4 § att den blir vad som brukar kallas sökbar. Som framgår av kommentaren till 4 § inrättas en utbild- ning för en enskild elev på ett introduktionsprogram däremot inte i för- väg och något ansökningsförfarande är inte aktuellt när det gäller en så- dan utbildning. Det förtydligas också att paragrafen avser programinriktat val vid en gymnasieskola med en offentlig huvudman. 2017/18:183 Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 21 § En kommun som anordnar programinriktat val som har utformats för en enskild elev, yrkesintroduktion som har utformats för en enskild elev, individuellt alternativ eller språkintroduktion får ta emot ungdomar som uppfyller behörig- hetsvillkoren för respektive utbildning även om de inte kommer från kommunen. Även ett landsting som anordnar programinriktat val som har utformats för en enskild elev, yrkesintroduktion som har utformats för en enskild elev eller individuellt alternativ, får ta emot behöriga ungdomar till utbildningen oberoende av vilken kommun de kommer från. Paragrafen innehåller bestämmelser om mottagande till utbildningar på introduktionsprogram som har utformats för en enskild elev vid en gym- nasieskola med en offentlig huvudman. Utbildningar som har utformats för enskilda elever är, till skillnad från utbildningar som har utformats för en grupp av elever (se 19 och 20 §§), inte sökbara, se kommentaren till Ändringarna innebär att introduktionsprogrammet preparandutbildning tas bort och att programinriktat val som har utformats för en enskild elev läggs till. Programinriktat val kan genom en ändring i 4 § utformas även för en enskild elev och inte bara, som tidigare, för en grupp elever. Dess- utom har språkliga ändringar gjorts. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 23 § En kommun som på programinriktat val har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av dennes hemkommun (inter- ersättning). Första stycket gäller även ett landsting som på programinriktat val antagit en elev som inte är hemmahörande i samverkansområdet för utbildningen. Om inte den anordnande huvudmannen och hemkommunen kommer överens om annat, ska den interkommunala ersättningen beräknas enligt 24–27 §§. Paragrafen reglerar den interkommunala ersättningen vid utbildning på introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val. Ändringen är en följd av att introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val byter namn till programinriktat val. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 24 § Den interkommunala ersättningen vid programinriktat val består av 1.ersättning för den del av utbildningen som motsvarar det nationella program som det programinriktade individuella valet är inriktat mot, och 2.ersättning för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet för det nationella programmet. Ersättning enligt första stycket 2 ska lämnas under högst . I paragrafen finns närmare bestämmelser om interkommunal ersättning vid programinriktat individuellt val. Ändringen i första stycket är en följd av att programinriktat individuellt val dels byter benämning till programinriktat val, dels ska syfta till att eleverna får en utbildning som är inriktad mot ett visst nationellt pro- gram, i stället för en utbildning som är riktad mot ett yrkesprogram. Den sista meningen i första stycket har flyttats till ett nytt andra stycke. Ändringen är redaktionell. Dessutom har en språklig ändring gjorts. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 25 § Om hemkommunen inte erbjuder det aktuella nationella programmet, ska ersättningen enligt 24 § 1 motsvara anordnarens självkostnad. Om hemkommunen erbjuder det aktuella nationella programmet, ska ersättningen enligt 24 § 1 högst uppgå till den kostnad som hemkommunen själv har för motsvarande utbildning. Är anordnarens kostnad lägre, ska ersättningen i stället uppgå till den lägre kostnaden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den ersättning som avses i 24 § 2. Paragrafen handlar om storleken av den interkommunala ersättningen när det är fråga om introduktionsprogrammet programinriktat val. Ändringarna är en följd av ändringen i 3 §, som innebär att programin- riktat val ska syfta till att eleverna får en utbildning som är inriktad mot ett visst nationellt program, i stället för en utbildning som är inriktad mot ett yrkesprogram. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 26 a § En kommun eller ett landsting som enligt 19 § andra stycket har tagit emot en elev på programinriktat val som har utformats för en grupp elever eller yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun. Detsamma gäller den kommun eller det landsting som enligt 21 a § har tagit emot en elev på programinriktat val som har utformats för en enskild elev, yrkesintroduktion som har utformats för en enskild elev, individuellt alternativ eller språkintroduktion. Om den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun inte kommer överens om annat ska ersättningen för utbildningen motsvara anordnarens själv- kostnad. Paragrafen innehåller bestämmelser om interkommunal ersättning för introduktionsprogram för elever som är placerade i särskilda hem för vård eller boende. Ändringarna i paragrafen är en följd dels av att introduktionsprogram- met preparandutbildning inte längre ska anordnas, dels av att introduk- tionsprogrammet programinriktat individuellt val byter benämning till programinriktat val och inte bara ska kunna utformas för en grupp elever utan även för en enskild elev (se ändringarna i bl.a. 2–4 §§). Dessutom har det gjorts en språklig ändring i paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 28 § En fristående gymnasieskola som anordnar ett nationellt program får an- ordna programinriktat val som är inriktat mot det nationella programmet, indi- viduellt alternativ och språkintroduktion. En fristående gymnasieskola som anordnar ett yrkesprogram får anordna yrkesintroduktion. I paragrafen anges under vilka förutsättningar som en fristående skola får anordna introduktionsprogram. Ändringarna är en följd av att introduktionsprogrammet preparandut- bildning tas bort och att introduktionsprogrammet programinriktat indivi- duellt val dels byter benämning till programinriktat val, dels ska syfta till att eleverna får en utbildning som är inriktad mot ett visst nationellt pro- gram i stället för mot ett yrkesprogram (se bl.a. 2 och 3 §§). Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 29 § Huvudmannen för en fristående gymnasieskola är skyldig att ta emot en elev till yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion bara om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det bidrag som kommunen ska betala till huvudmannen för utbildningen. Huvudmannen för en fristående gymnasieskola är skyldig att ta emot en elev till programinriktat val som har utformats för en enskild elev bara om huvud- mannen och elevens hemkommun har kommit överens om det. Bidraget ska be- stämmas enligt 35 §. Paragrafen inskränker skyldigheten enligt 15 kap. 33 § för fristående gymnasieskolor att ta emot alla behöriga sökande. Inskränkningen avser, förutom introduktionsprogrammet yrkesintroduktion, endast introduk- tionsprogram som har utformats för enskilda elever. Utbildningar som har utformats för enskilda elever är, till skillnad från utbildningar som har utformats för en grupp elever (se 19 och 20 §§), inte sökbara, se kommentaren till 4 §. Det nya andra stycket införs med anledning av att programinriktat val numera kan utformas även för en enskild elev och inte bara, som tidigare, för en grupp elever. I stycket anges att huvudmannen för en fristående gymnasieskola är skyldig att ta emot en elev till programinriktat val som har utformats för en enskild elev bara om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det. Utan en sådan överens- kommelse med hemkommunen är huvudmannen för en fristående skola alltså inte skyldig att ta emot en elev till programinriktat val som ut- formats för en enskild elev. Bidraget som hemkommunen ska ge vid en sådan överenskommelse ska bestämmas på samma sätt som bidraget bestäms för programinriktat val som utformats för en grupp elever. Hur bidraget bestäms regleras i 35 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 30 § Av 15 kap. 33 § framgår när huvudmannen för en fristående skola som anordnar programinriktat val som har utformats för en grupp elever är skyldig att ta emot behöriga sökande till utbildningen. Vad som gäller för urval bland mottagna sökande och antagning till utbildningen följer av 15 kap. 12–14 §§. I paragrafen hänvisas till vad som enligt 15 kap. gäller för mottagande och antagning av sökande till introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val vid en fristående gymnasieskola samt vid urval. Ändringen i första stycket är en följd dels av att introduktionspro- grammet programinriktat individuellt val byter benämning till program- inriktat val (se bl.a. 2 och 3 §§), dels av att programmet enligt 4 § inte längre bara ska kunna utformas för en grupp elever utan även för en enskild elev. Bestämmelser om när en huvudman för en fristående gym- nasieskola är skyldig att ta emot en sökande till programinriktat val som utformas för en enskild elev finns i 29 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 35 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på programinriktat val vid skolenheten som var behörig för utbildningen när denna påbörjades. 1.bidrag för den del av utbildningen som motsvarar det nationella program som det programinriktade valet är inriktat mot, och 2.bidrag för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet för det nationella programmet. Bidrag enligt första stycket 2 ska lämnas under högst . Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Paragrafen innehåller bestämmelser om det kommunala bidraget till en fristående gymnasieskola för introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val. Ändringen i första stycket är föranledd av att programinriktat indivi- duellt val har bytt benämning till programinriktat val. Ändringen i andra stycket är en följd av ändringen i 3 §, som innebär att programinriktat val ska syfta till att eleverna får en utbildning som är inriktad mot ett visst nationellt program, i stället för en utbildning som är riktad mot ett yrkesprogram. Den sista meningen i andra stycket har flyttats till ett nytt tredje stycke. Ändringen är redaktionell. Dessutom har en språklig ändring gjorts. Det tidigare tredje stycket blir ett nytt fjärde stycke. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 1§ I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–20 §§), –bestämmelser om betyg (21–26 a §§), –bestämmelser om gymnasiesärskola med offentlig huvudman (27–33 §§), – bestämmelser om fristående gymnasiesärskola (34–37 §§). Paragrafen anger kapitlets innehåll. Ändringen i den andra strecksatsen föranleds av att det införs en ny bestämmelse under mellanrubriken betyg. I den tredje strecksatsen läggs det till ett parentestecken. 14 § I 17 kap. 16 § andra och tredje styckena finns bestämmelser om erbjudande av utbildning i gymnasieskolan för vissa elever från grundsärskolan och elever som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp. Paragrafen upplyser om att det i 17 kap., som handlar om introduktions- program i gymnasieskolan, finns bestämmelser om erbjudande av utbild- ning i gymnasieskolan för vissa elever från grundsärskolan. Ändringen innebär att det förtydligas att de elever som de aktuella bestämmelserna i 17 kap. avser är såväl elever från grundsärskolan som elever som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.2. 16 § En elev i gymnasiesärskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Om en elev i gymnasiesärskolan utan giltigt skäl uteblir från den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras . Vid upprepad eller längre frånvaro ska rektorn, oavsett om det är fråga om giltig eller ogiltig frånvaro, se till att frånvaron skyndsamt utreds om det inte är obehövligt. Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 3 kap. 8 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas. I paragrafen finns bestämmelser om en elevs närvaro i gymnasie- särskolan och om rektorns anmälningsskyldighet vid frånvaro. Tredje stycket är nytt. Av stycket framgår att rektorn, om en elev är frånvarande upprepade gånger eller , ska se till att från- varon utreds. Som framgår av andra stycket har rektorn även en an- mälningsskyldighet i förhållande till vårdnadshavaren vid frånvaro. Om en elev går i en skola som elevens hemkommun inte är huvudman för framgår det av 15 § att skolans huvudman ska meddela hemkom- munen om en elev som inte fyllt utan giltigt skäl är frånvarande i betydande utsträckning. Det påpekas i lagtexten att denna skyldighet inte påverkar huvudmannens ansvar att ge stöd eller särskilt stöd till eleven. Av 26 § framgår också att elevens frånvaro kan leda till att eleven inte får något betyg. I 12 kap. 1 och 2 §§ gymnasieförordningen (2010:2039) finns det be- stämmelser som handlar om anmälningsskyldighet vid frånvaro och om ledighet. Utredningsskyldigheten enligt förevarande paragrafs tredje stycke vid upprepad eller längre frånvaro gäller oavsett om det är fråga om giltig eller ogiltig frånvaro. Detta beror på att frånvaro, som visser- ligen anmälts men som egentligen borde betraktas som ogiltig, kan mis- sas om rektorns utredningsansvar begränsas till att endast omfatta ogiltig frånvaro. En omfattande frånvaro har vidare negativ inverkan på elevens kunskapsutveckling oavsett orsak och kan ytterst leda till att eleven inte får betyg. Av lagtexten framgår dock att en utredning inte behöver göras om det är obehövligt. Det kan t.ex. gälla vid en beviljad längre ledighet eller om rektorn redan har kännedom om återkommande behov av vård- besök. I sista meningen i tredje stycket förtydligas att om det vid utredningen av frånvaro kan konstateras att förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 3 kap. 8 § är uppfyllda ska rektorn besluta att även en sådan utredning ska inledas. För att dubbelarbete inte ska utföras bör utredningsarbetet i de båda utredningarna samordnas i den utsträckning som bedöms möjligt och lämpligt i det enskilda fallet. Paragrafen behandlas avsnitt 4.6. 19 a § Varje elev ska ha en som ska följa elevens kunskapsutveckling och studiesituation med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet. Mentorn ska särskilt uppmärksamma tecken på att eleven kan behöva stöd och i så fall skyndsamt informera berörd skolpersonal. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om att varje elev i gym- Prop. 2017/18:183 nasiesärskolan ska ha en . Motsvarande bestämmelse för gymna- sieskolan finns i 15 kap. 19 a §, se kommentaren till den paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.4. 22 § På de nationella programmen ska betyg sättas på varje avslutad kurs och efter genomfört gymnasiesärskolearbete. Om en elev på ett individuellt program har läst en kurs i ett ämne enligt 19 kap. 15 §, ska betyg sättas när kursen är avslutad. Om en elev har läst en kurs enligt gymnasieskolans ämnesplan ska, i stället för vad som föreskrivs i 23–26 §§, betyg sättas enligt bestämmelserna i 15 kap. 22– 27 §§ om betygssättning i gymnasieskolan. Regeringen får meddela föreskrifter om hur betygssättningen ska gå till. Föreskrifterna får innebära undantag från bestämmelsen i 3 kap. 16 § om vem som beslutar om betyg. Paragrafen innehåller bestämmelser om när betyg ska sättas. Ändringen innebär att första meningen i andra stycket har flyttats till en ny paragraf, 26 a §. Av stycket framgår nu att för de elever på individuellt program som har läst en kurs i ett ämne ska betyg sättas när kursen är avslutad. Bestämmelser om hur betygen sätts finns i 23–26 §§. Ändringen är re- daktionell. 26 a § Betyg ska inte sättas på ämnesområden. För ämnesområdena ska det finnas kravnivåer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § meddela föreskrifter om kravnivåer. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om vad som gäller i fråga om betygssättning på ämnesområden. I första stycket anges att betyg inte ska sättas på ämnesområden, vilket tidigare reglerades i 22 §. Andra meningen är ny och innebär att det nu i lagen anges att det för ämnesområden ska finnas kravnivåer. Begreppet förekommer redan i 1 kap. 5 a § andra stycket gymnasieförordningen (2010:2039) där det anges att det av ämnesområdesplanen ska framgå ämnesområdets kravnivåer. Enligt 19 kap. 22 § skollagen ska det för varje ämnesområde i gymnasiesärskolan finnas en ämnesområdesplan. Ändringen i förevarande paragraf har samband med att begreppet kravnivåer har förts in i 3 kap. 3, 5 a och 8 §§ vid sidan av begreppet kunskapskrav, för att tydliggöra att bestämmelserna om stöd i 3 kap. gäller även för elever på det individuella programmet i gymnasiesär- skolan. I andra stycket finns en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om kravnivåer på förordningsnivå. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3.