prop · H503230 · 2018-04-12 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2017/18:230 Strategi för Levande städer – politik för Regeringen överlämnar denna skrivelse till . (Miljö- och ) I denna strategi presenteras regeringens nya politik för en hållbar stadsutveckling. Strategin innehåller övergripande mål för hållbara städer och nya etappmål i miljömålssystemet tillsammans med prioriteringar och nya insatser med tyngdpunkt på miljömässigt hållbar stadsutveckling. Strategin bidrar till att nå de nationella miljömålen liksom nationella mål inom andra politikområden. Den bidrar även till att nå FN:s hållbarhetsmål Agenda 2030, särskilt till mål 11 om hållbara städer, samt till FN:s New och agenda. Regeringen vill stärka kommunernas förutsättningar för att utveckla gröna, hälsosamma och trygga städer där människor möts och innovationer skapas. Städer behöver utvecklas så att alla dimensioner av hållbar utveckling – miljömässiga, ekonomiska och sociala – tas till vara. I städerna finns möjligheter att klara många av klimat- och miljöutmaningarna, och arbetet för en hållbar stadsutveckling är viktigt för att uppnå miljömålen. Politik för levande städer .................................................................. Mål för en hållbar stadsutveckling.................................................... Övergripande mål för hållbara städer................................. 2.2Nya etappmål i miljömålssystemet för en hållbar Nya etappmål har beslutats................................ Underlag för ytterligare etappmål...................... Regeringens nya insatser för en hållbar stadsutveckling................... Rådet för hållbara städer..................................................... Insatser för hållbara transporter.......................................... Hållbara och effektiva persontransporter i Insatser för ökad och säker cykling................. Hållbara och effektiva godstransporter i Användning av tunga fordon i Bättre luftkvalitet och hälsa.............................................. Etappmål för att öka gång-, cykel- och Vägledning för flexibla parkeringstal och Styrmedel för att minska sjöfartens utsläpp i anslutning till tätorter........................ Underlag för ett nytt etappmål för Ekonomiska styrmedel för minskad påverkan på luftkvaliteten av småskalig Insatser för stadsplanering och grönska ........................... Etappmål för stadsgrönska .............................. Bidrag för grönare städer................................. Stöd för innovativt och hållbart byggande....... Samordning för ökat och hållbart Underlag för etappmål för Arkitektur, form och design för hållbara gestaltade Långsiktigt reformprogram mot segregation................... 4 Regeringens pågående arbete för en hållbar stadsutveckling......... Behov av smarta och innovativa lösningar...................... Samverkansprogrammet Smarta städer .......... Forskning och utveckling ............................... Friluftsliv och turism...................................... generations resor och transporter.................... Samordning av omställningen av transportsektorn till fossilfrihet (SOFT)......... Minskad klimatpåverkan och luftvård............................. Planering, förtätning och byggande................ Satsningar för fler och mer hållbara Buller i stadsmiljö........................................... Efterbehandling av förorenade områden......... Åtgärder för att minska problemen med plast i miljön................................................... Jämlik och inkluderande stad .......................................... Den fysiska miljön i städer är viktig för tillgänglighet, trygghet och inkludering ......... 5 Politiken i den svenska och internationella kontexten ................... Utblick – globalt, inom EU och .......................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1Politik för levande städer Regeringen vill stärka kommunernas förutsättningar att utveckla gröna, hälsosamma och trygga städer där människor möts och innovationer skapas. Det ökade bostadsbyggandet innebär stora möjligheter att ställa om till ett klimatsmart, attraktivt samhälle med människan i centrum. Många lösningar finns lokalt och regeringens roll är att stödja kommunerna att växla upp takten i omställningsarbetet. En hållbar stadsutveckling utgår från en helhetssyn på hur städer ska omfatta både miljömässiga, sociala och ekonomiska dimensioner. Det handlar om att åstadkomma goda livsmiljöer, dvs. väl fungerande och robusta städer som utformas så att de är till för alla. Den fysiska miljöns utformning kan bidra till att minska segregation, öka den sociala sammanhållningen och ge förutsättningar för att nå nationella klimat- och miljömål. Framför allt i städer gör närhet och tillgänglighet till olika funktioner det möjligt för fler att klara sin vardag utan egen bil och därmed är det möjligt att öka andelen transporter som sker med kollektivtrafik, gång och cykel. Trafikplanering, avseende såväl personsom godstransporter, är därför en central del av en nationell politik för hållbar stadsutveckling. Den behöver i större utsträckning skapa förutsättningar för effektiva och miljövänliga transporter, inklusive hållbar pendling och samordnade varutransporter. God samhällsplanering ökar möjligheten till transporteffektiva städer som kan underlätta för resenärer att välja kapacitetsstark kollektivtrafik, gång och cykel i stället för personbil. Stadsmiljöavtalen är ett viktigt stöd för att utveckla kollektivtrafik och andra lösningar för hållbara transporter. För att ge bättre förutsättningar att minska luftföroreningar och skapa en hälsosam miljö i städerna avser regeringen att ge kommunerna möjlighet att inrätta miljözoner även för lätta fordon samt ytterligare en miljözon för tunga fordon. I de allt tätare städerna finns en stor konkurrens om mark. Människor och grönska ska prioriteras. Den stadsnära naturen och parkerna bidrar till livskvalitet och kan förbättra folkhälsan. Stadsgrönskan är också en viktig förutsättning för ekosystemtjänster, dvs. de tjänster och produkter som naturens ekosystem ger oss människor. Det kan handla om förmågan att rena luft, sänka temperaturer, ta hand om dagvatten och erbjuda rekreativa och hälsosamma miljöer. En hållbar stad har goda kopplingar till kringliggande regioner och landsbygder och det är viktigt att utveckla och stärka länkar för utbyte av bl.a. idéer, varor, tjänster och kompetenser som bidrar till hållbar stadsutveckling i ett större regionalt sammanhang. Med hjälp av en god gestaltning samt innovationer, digitalisering och miljö- och klimatteknik finns möjligheter att möta dagens samhällsutmaningar på ett effektivt och hållbart sätt. Digitaliseringen ger också nya möjligheter till delaktighet och medskapande. En hållbar stad är inkluderande och jämlik. Gaturummet ska erbjuda trygga offentliga rum i hela staden med god tillgänglighet och ett pulseran- de stadsliv där närbutiker, uteserveringar och kultur samsas. Ur ett demo- Skr. 2017/18:230 kratiskt perspektiv är det viktigt att staden även erbjuder icke-kommer- siella rum där alla kan mötas på lika villkor. En hållbar stadsutveckling ska inkludera hela staden med alla dess invånare och områden och motverka segregationsprocesser. ska ha en ledande roll internationellt inom hållbar stadsutveckling, både som exempel och för att svensk kompetens ska komma till nytta internationellt. FN:s globala hållbarhetsmål Agenda 2030 och målen i New är centrala. Vi ska ställa om från fossila drivmedel till förnybart och ska bli världens första fossilfria välfärdsland. har beslutat att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. 2Mål för en hållbar stadsutveckling I städerna finns stora möjligheter att bidra till en hållbar utveckling. Politiken för hållbar stadsutveckling tar ett helhetsgrepp om hur staden kan och bör utvecklas och bli socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar. Hållbar stadsutveckling omfattar frågor om bl.a. fysisk planering, bebyggelse och bostäder, transporter och infrastruktur, tillgänglighet och användbarhet, regional tillväxt och utveckling, miljö- och klimatfrågor, energifrågor, arkitektur, kulturmiljö, teknikutveckling, sociala frågor som jämställdhet, jämlikhet, segregation och folkhälsa samt forskning, utveckling och innovationer. Det finns flera befintliga mål inom olika politikområden som är relevanta för en hållbar stadsutveckling bl. a. de nationella miljökvalitetsmålen, friluftslivsmålen, folkhälsomålen, de bostadspolitiska målen, mål för arkitektur, form och design, de nationella kulturmiljömålen, de transportpolitiska målen, nationella mål inom funktionshinderspolitiken samt de globala hållbarhetsmålen Agenda 2030, särskilt mål 11, samt för genomförandet av regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation 2017–2025. 2.1Övergripande mål för hållbara städer Hållbara städer är inkluderande och tillgängliga stadsmiljöer som erbjuder alla människor en attraktiv och grön livsmiljö. Närhet gör att det är enkelt att leva sitt vardagsliv och ta sig fram med hållbara transporter, som t.ex. gång och cykel. Helhetssyn i planeringen tillsammans med smarta lösningar bidrar till städer där människor kan leva klimatsmart, hälsosamt och tryggt. Det nya övergripande målet för hållbara städer fastställdes i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, utg.omr. 18, avsnitt 3.5.2.) Regeringen återkommer i budgetpropositionen med resultatindikatorer för målet. 2.2Nya etappmål i miljömålssystemet för en hållbar stadsutveckling har beslutat om Generationsmålet och 16 miljökvalitetsmål varav fem är särskilt relevanta för en hållbar stadsutveckling. Dessa mål är God bebyggd miljö, Begränsad klimatpåverkan, luft, Giftfri miljö och Ett rikt växt- och djurliv. Miljökvalitetsmålen har lagt grunden för det som vi kallar miljömålssystemet. Syftet är att ge en tydlig struktur för det miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. Syftet är också att ge struktur för en systematisk uppföljning av miljöpolitiken. Uppföljningen ger grunden för ett strategiskt åtgärdsarbete. Etappmålen i miljömålssystemet identifierar en önskad samhällsomställning. De är steg på vägen för att nå Generationsmålet och ett eller flera miljökvalitetsmål. De visar vad kan göra och tydliggör var insatser bör sättas in. 2.2.1Nya etappmål har beslutats Regeringen har beslutat om tre nya etappmål i miljömålssystemet som är viktiga för en miljömässigt hållbar stadsutveckling: etappmål för att öka andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik etappmål om metod för stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer etappmål om integrering av stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer. Etappmålet för att öka andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik är att andelen persontransporter med kollektivtrafik, cykel och gång i ska vara 2025, uttryckt i personkilometer, i riktning mot att fördubbla andelen för gång-, cykel- och kollektivtrafik. Etappmålet om metod för stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer är att kommunerna ska ha tillgång till en utvecklad metod för att ta tillvara och integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. Etappmålet om integrering av stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer är att en majoritet av kommunerna ska ta tillvara och integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. 2.2.2Underlag för ytterligare etappmål Regeringen har beslutat om myndighetsuppdrag för att ta fram ytterligare etappmål: etappmål för småskalig vedeldning etappmål för dagvattenhantering. Regeringen har gett i uppdrag att senast den 15 feb- Skr. 2017/18:230 ruari 2019 ge ett underlag med ett förslag till ett nytt etappmål inriktat på begränsade utsläpp från småskalig vedeldning. Regeringen har gett i uppdrag att lämna förslag till etappmål, styrmedel och åtgärder om dagvatten för att minska den negativa påverkan på vattenkvaliteten. Regeringen avser att fortsatt utreda behov av ytterligare etappmål med anknytning till en hållbar stadsutveckling där bl.a. målen inom Agenda 2030 är en utgångspunkt. 3Regeringens nya insatser för en hållbar stadsutveckling I det här kapitlet redovisar regeringen sin politik för en hållbar stadsutveckling, och nya insatser för framför allt följande områden: ett råd för hållbara städer arkitektur, form och design för hållbara gestaltade livsmiljöer långsiktigt reformprogram mot segregation. De insatser och åtgärder som presenteras är bl.a. en beskrivning av de nya etappmålen, ett råd för hållbara städer och aviseringar om ytterligare etappmål. I kapitlet redogörs även för nya satsningar i form av uppdrag till myndigheter. Flertalet av åtgärderna kan omfattas av , vilket kan påverka möjligheterna att genomföra åtgärderna alternativt hur åtgärderna utformas. 3.1 Rådet för hållbara städer Regeringen har inrättat Rådet för hållbara städer för att bidra till en långsiktigt hållbar stadsutveckling. Regeringen har inrättat ett råd för hållbara städer. Rådet ska verka för att genomföra regeringens politik för hållbar stadsutveckling. ett forum för myndighetscheferna vid de myndigheter som är strategiskt viktiga för det långsiktiga arbetet med en hållbar stadsutveckling. förande leder arbetet i rådet. En representant för kommunerna ingår i rådet. Ett expertnätverk knyts till rådet. Rådet ska verka till och dess arbete ska vara att samverka om åtgärder som bidrar till utvecklingen av Rådet ska redovisa en samlad åtgärdslista av genomförda och planerade åtgärder för myndigheterna som främjar en hållbar stads- Åtgärdslistan ska publiceras på webb- Därefter ska listan publiceras följ- 2017/18:230 Rådet ska dessutom till regeringen redovisa förslag till konsekvensbeskrivna åtgärder som rådet anser är strategiskt viktiga för arbetet med hållbara städer men som helt eller delvis ligger utanför de deltagande myndigheternas ansvarsområden. Rådet ska även lämna förslag på eventuella frågor som behöver utredas. Dessa förslag ska redovisas till och följande år den1 mars. Rådet ska slutredovisa arbetet till . Regeringen har också beslutat att det uppdrag som regeringen gav 2014 om att upprätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling inte längre ska gälla. 3.2Insatser för hållbara transporter 3.2.1Hållbara och effektiva persontransporter i städer Stadsplaneringen ska styra mot hållbara stadsstrukturer med en effektiv markanvändning. Gång, cykling och kollektivtrafik ska främjas framför personbilstrafik och vara viktiga utgångspunkter för den framtida planeringen av städer. I städer och tätorter är det angeläget att i ökad utsträckning prioritera en samhällsstruktur med goda möjligheter att gå och cykla samt resa med kollektivtrafik i stället för med personbil. I städerna ska människor enkelt kunna välja miljövänliga och energieffektiva transportsätt för att nå skolor, arbetsplatser, grönområden och andra viktiga målpunkter. En säker och trygg trafikmiljö är viktig för att både barn och äldre i ökad utsträckning ska kunna gå och cykla. Gång, cykling och kollektivtrafik är yteffektiva transportsätt som kommer att bli alltmer nödvändiga för att undvika kapacitetsbrist och trängsel i städerna. Med en överflyttning av resor från personbil till gång, cykel och kollektivtrafik minskas resandets miljö- och klimatpåverkan. har i Förslag till strategi för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (rapport 2014:32) redovisat att tillsammans med ska verka för att gång, cykling och kollektivtrafik ska vara normgivande i den transportplaneringen. Det blir lägre utsläpp av växthusgaser, partiklar och andra luftföroreningar samt mindre buller om fler människor i städerna går, cyklar och åker kollektivt, som framkomligheten ökar. Därmed ökar möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen God bebyggd miljö, luft och Begränsad klimatpåverkan samt de transportpolitiska målen som det gagnar folkhälsan. Dagens gång- och cykelresor beräknas förhindra cirka 3 500 dödsfall och 15 000 kroniska sjukdomsfall i (årsredovisning 2016). I grupper med lägre inkomster är det färre kvinnor och män som har tillgång till bil. Grupper med lägre inkomster använder i större utsträckning kollektivtrafiken och ett välutvecklat kollektivtrafiksystem är också en bra investering för jämställdheten och jämlikheten. Det finns både statliga, kommunala och enskilda väghållare som har ansvar för gång- och cykelvägar. Samtliga aktörer på respektive nivå måste verka för att förbättra förutsättningarna för att välja gång och cykel. Insatser för att främja gång-, cykel-, och kollektivtrafik 8kopplar främst till delmål 11.2 i Agenda (se även delmål 11.6). Bilen har i stor utsträckning utgjort en norm för städernas transportsystem och för lokaliseringen av verksamheter och bostäder. Framkomlighet och tillgänglighet med bil har varit en prioriterad utgångspunkt. som bilen har medfört fördelar för människors möjligheter till rörlighet har utvecklingen skapat stora problem. Gator, vägar, parkeringsplatser och spåranläggningar tar en betydande andel av städernas begränsade utrymme i anspråk. Infrastrukturen skapar barriäreffekter, splittrar städer och motverkar en sammanhållen och hållbar samhällsstruktur. På grund av miljöpåverkan och trafikstörningar i omgivningen så begränsar infrastrukturens utformning användbarheten av stora områden. Regeringen bedömer att med fler boende i städerna är det nödvändigt att hushålla med de begränsade markarealerna och använda dem på ett mer ändamålsenligt sätt. Intelligenta transportsystem kan t.ex. bidra till att gaturummet utnyttjas på ett mer effektivt sätt med minskad klimatpåverkan. Genom ökad funktionsblandning och förbättrad tillgänglighet med gång-, cykel- och kollektivtrafik, större andel elfordon och andra fordon med låga utsläpp samt effektivare och mer samordnade godstransporter kan trivseln i städerna öka som negativa effekter på hälsa och miljö minskar. kan en hållbar stadsplanering med effektiv kollektivtrafik som binder ihop olika delar av staden också bidra till att minska de sociala klyftorna i staden och bidra till minskad segregation. Såväl geografisk tillgänglighet som ekonomisk överkomlighet är viktiga faktorer för att kollektivtrafiken ska vara tillgänglig för stadens invånare. Stadsplaneringen behöver inriktas mot hållbara samhällsstrukturer inklusive transportsystem som underlättar för människor att gå, cykla och resa kollektivt i stället för att åka bil. En funktionsblandad bebyggelsestruktur bidrar till att människors behov i högre grad kan tillgodoses i deras närområde och dämpar därmed behovet av resor. Stadsplaneringen behöver även beakta hur distribution av varor och gods ska ske på ett samordnat och hållbart sätt. Hållbar stadsplanering omfattar även strukturer för hållbar pendling och hållbara godstransporter ut och in i städerna. Bebyggelsen bör utföras med kvalitativ och medveten arkitektur och form. Utformningen av gaturummet behöver utgå från de gående, olika grupper av cyklister och kollektivtrafikresenärer så att framkomlighet, trygghet och tillgänglighet för dessa trafikantgrupper förbättras. Regeringen anser att kommuner och landsting, inom ramen för det kommunala självstyret, har ett stort ansvar för att inom transport- och bostadssektorn bidra till en minskad klimatpåverkan och förbättrad luftkvalitet. Stadsmiljöavtalen ger kommuner och landsting möjlighet att söka stöd för investeringar i anläggningar för kollektivtrafik och för cykeltrafik. Det är viktigt att transportinfrastrukturen planeras så att en fungerande grön infrastruktur som binder ihop stadens naturområden bibehålls. Det är också viktigt att bebyggelseutvecklingen planeras så att goda förutsättningar för hållbara transporter skapas. Regeringen delar Miljömålsberedningens bedömning (SOU 2016:47) att ytterligare styrmedel och åtgärder bör övervägas för att gång, cykling och kollektivtrafik ska främjas i stadsplaneringen. Regeringen avser därför att ge berörda myndigheter i uppdrag att utreda och lämna konkreta förslag för att främja en sådan utveckling. Regeringen har förlängt och utökat satsningen på Stadsmiljöavtalen (prop. 2017/18:01). Stadsmiljöavtalen omfattar –2029 och ingår i den nationella transportinfrastrukturplanen. Det är angeläget att samhällsplaneringen generellt och i ökad utsträckning främjar en samhällsstruktur som ger goda livsmiljöer genom att underlätta gång, cykling och kollektivtrafikresande. Regeringen stödjer denna utveckling genom ett ramverk för Stadsmiljöavtalen med fokus på hållbara persontransporter i tätorter . För att öka möjligheterna för mer genomarbetade förslag som det ges möjlighet till att genomföra mer tidskrävande åtgärder och motprestationer har Stadsmiljöavtalen förlängts. är Stadsmiljöavtalen en del av den ekonomiska ramen för utvecklingen av transportsystemet och beräknas omfatta –2029. Stödet innebär möjligheter för kommuner och landsting att få i statlig medfinansiering till infrastruktur för kollektivtrafik och även för cykling. Syftet är att främja hållbara stadsmiljöer med energieffektiva lösningar som ger låga utsläpp av växthusgaser och bidrar bl.a. till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö och delmål 11.2 i Agenda . Stödet ska främja innovativa, kapacitetsstarka och resurseffektiva lösningar för kollektivtrafik respektive cykel. Kommuner och landsting ska också genomföra motprestationer som bidrar till ökad andel hållbara transporter eller ökat bostadsbyggande. Regeringen avser att även inkludera insatser för hållbara godstransportlösningar i stadsmiljö som samlastning, samordnad citylogistik och gods på cykel, som minskar klimat- och miljöpåverkan i Stadsmiljöavtalen. har genomfört fyra ansökningsomgångar och totalt fattat beslut om stöd på till åtgärder för kollektivtrafik och cykel. Stöd har bl.a. beviljats till BRT-åtgärder (Bus Rapid Transit), laddstationer för elbussar, elbusskoncept, spårvägslinjer, sändarutrustning för bussar, realtidsinformation, signalprioriteringar, nya bussgator, kollektivtrafikfält, hållplatser och plattformar samt plattformsbarriärer som personskydd i tunnelbanan. I den fjärde omgången dominerar cykelåtgärder som exempelvis cykelvägar, cykelbanor, cykelparkeringar, cykelgarage, cykelpumpar, laddstolpar för elcyklar, lådcykelprojekt, lånecykelprojekt etc. Som motprestationer genomför kommuner och landsting exempelvis detaljplaner för bostadsbyggande, parkeringsstrategier, nya parkeringsnormer, hastighetsplaner, stadsutvecklingsprojekt, snabbcykelleder, åtgärdsprogram för omgivningsbuller, fotgängarprogram, gång- och cykelvägar, cykelparkeringar, hyrcykelsystem och laddhybridbussar. En femte ansökningsomgång för Stadsmiljöavtalen startade pågick fram till . Beslut planeras till . Det är även viktigt att få fler ansökningar relaterat till sjöfart inom ramen för Stadsmiljöavtalen då endast ett fåtal ansökningar har gällt sjöfart. Det kan handla om stöd till investeringar i kajer för lokal och regional bör förtydliga dessa möjligheter till stöd för Skr. 2017/18:230 berörda aktörer. Regeringen införde 2017 en premie för elfordon för att fler privatpersoner ska få tillgång till eldrivna cyklar, mopeder eller motorcyklar. För att på ett kraftfullt sätt förbättra förutsättningarna att pendla och transportera sig klimatvänligt med cykel har regeringen avsatt –2020 till en elfordonspremie för privatpersoners köp av elcykel, elmoped eller elmotorcykel. På så sätt kommer stora grupper av tänkbara cykelpendlare att kunna få tillgång till eldrivna fordon och använda dessa i pendling till arbete eller . Bidragsnivån är av inköpskostnaden och bidragsbeloppet högst . prövar frågor om bidrag. Insatser för ökad och säker cykling Regeringen vill främja ett ökat och säkert cyklande. därför beslutat om en nationell cykelstrategi för ökad och Strategin är en plattform för det fortsatta gemensamma arbetet och ska både följas upp och vidareutvecklas. Regeringen vill främja ett ökat och säkert cyklande, bl.a. i städerna.