prop · H50380 · 2018-01-30 00:00:00 — aktuella bostaden” och att personen med funktionsnedsättning ändå kan känna sig trygg i att dennes behov kommer att tillgodoses på lämpligast påpekar att bostadsanpassningsåtgärder ofta innebär ett fysiskt ingrepp i bostaden, som exempelvis borttagande eller uppsättande av väggar, utbyte av fast inredning eller tillförande av nya anordningar. Därtill kommer att äganderätten till bostadsanpassningsåtgärden till- kommer den sökande. Ett byte av bidragstagarkrets skulle således inne- bära att sökande som inte själva äger eller innehar nyttjanderätt av sin bostad måste ha bostadsägarens eller nyttjanderättsinnehavarens och Vidare lyfter fram att vissa bostadsanpassningsåtgärder kan kräva t.ex. bygglov, och vara av sådan omfattning att de höjer värdet på bostaden. ningen att det är mer lämpligt att ansökningar om bostadsanpassnings- bidrag ska göras av bostadsägaren eller nyttjanderättshavaren. För att förtydliga regleringen kring situationen som beskrivs ovan föreslog i stället ett tillägg i lagtexten som innebär att en bostadsägare eller nyttjanderättshavare har möjlighet att söka och ta emot bidrag för en hushållsmedlems räkning. Regeringen medger att det ligger något i de argument som anför, men delar inte bedömning. Regeringen anser att samhällets ansvar för att personer med funktionsnedsättning ska ha möjlighet att vara fullt delaktiga och leva självständigt är det mer överordnade argumentet. har fastställt ett nationellt mål för funktionshinderspolitiken som anger bl.a. att samhället ska utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet (prop. 2016/17:188, bet. 2017/18:SoU5, rskr. 2017/18:86). För att uppfylla målet med funktionshinderspolitiken anser därför regeringen att all diskussion om hur en anpassning ska utföras, och när den ska utföras, ska föras med den person vars behov ska tillgodoses med bostadsanpassningsbidrag. Om personen vars behov ska tillgodoses med bostadsanpassningsbidrag alltid är part i ärendet, så ges vederbörande även rätt att överklaga beslut och rätt att själv besluta om installerandet respektive bortmonterandet av bostadsanpassningen. Som lyfter fram, så innebär detta att det i de fall där det är någon annan än sökanden som äger bostaden eller som innehar den med hyres- eller bostadsrätt eller annan nyttjanderätt bara kan lämnas bostadsanpassningsbidrag om medgivande till åtgärderna har hämtats in från ägaren eller rättighetshavaren, se avsnitt 5.10 nedan. Att bostadsägaren eller nyttjanderättsinnehavaren i många fall är anhörig eller närstående till personen med funktionsnedsättning innebär att det i många fall inte bör vara svårt eller krångligt att få samtycke till ansökan. För den person med funktionsnedsättning som inte själv vill vara sökande finns alternativet att ge någon annan en fullmakt att söka bostadsanpassningsbidrag för vederbörande eller om möjligt ta emot bidraget i form av ett åtagande av kommunen enligt 16 §. Regeringen anser det även mycket angeläget att enskildas integritet skyddas. Ärenden om bostadsanpassningsbidrag innehåller inte sällan uppgifter av känslig natur, exempelvis läkarutlåtanden. Enligt artikel 22 i konventionen om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning ska konventionsstaterna skydda den enskildes personliga integritet i fråga om uppgifter om personliga förhållanden och uppgifter om hälsa och rehabilitering för personer med funktionsnedsättning på lika villkor som för andra. Bestämmelser om sekretess i ärenden om bostadsanpassningsbidrag finns i 26 kap. 12 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Regeringens förslag innebär en möjlighet för personen med funktionsnedsättning att inte behöva delge en eventuell annan ägare eller nyttjanderättshavare privata uppgifter om sitt hälsotillstånd. Förslaget står inte i motsättning till regeringens förslag i avsnitt 5.3 om överlåtelse av bostadsanpassningsbidrag till ägaren av ett bostadshus, då överlåtelsen sker efter det att utredningen om huruvida sökanden är berättigad till bostadsanpassningsbidrag är avslutad. Hemmavarande ungdomar som är myndiga ska ha möjlighet att själva söka bostadsanpassningsbidrag. Samhällets institutioner ska främja barns 2017/18:80 och ungas personlighetsutveckling och bidra till allas möjlighet till delaktighet i samhället. Regeringens förslag ger personen med funktionsnedsättning en möjlighet att själv ta ansvar för sin mobilitet, att växa och frigöra sig på lika villkor som ungdomar utan funktionsnedsättning. I de situationer som tar upp menar regeringen att det i de fall där åtgärden bedöms nödvändig finns andra alternativ, som exempelvis bistånd genom socialtjänstlagen (2001:453) där alla ärenden ska behandlas med hänsyn till barnets bästa. lyfter fram att det kan uppstå problem om personen som äger bostaden flyttar eller om personen med funktionsnedsättning flyttar. Regeringen menar att lagförslaget inte innebär någon större skillnad jämfört med gällande lag. Det är den person som beviljats bidraget som är ägare till åtgärden, oavsett om personen äger bostaden eller inte, och han eller hon kan själv välja att ta med sig åtgärden vid en flytt. Skälen till de regler som gäller vid flytt redovisas i avsnitt 5.9. Av tydlighetsskäl frångår regeringen även förslag på så sätt att det inte i lagen anges för vilka boendeformer bostadsanpassningsbidrag kan beviljas. Även om i sitt lagförslag räknar upp att bostadsanpassningsbidrag kan ges för bostäder som innehas med äganderätt, hyresrätt och bostadsrätt torde inte avsikten vara att begränsa rätten till bostadsanpassningsbidrag till vissa boendeformer, se s. 55. Ägare av flerbostadshus ska i vissa fall kunna överta rätten till bidrag Regeringens förslag: Ägare av ett flerbostadshus ska få överta rätten till bostadsanpassningsbidrag som har beviljats i form av kontant- bidrag för anpassningsåtgärder i anslutning till en lägenhet som inne- has med hyres- eller bostadsrätt, under förutsättning att sökanden medger det och att ägaren åtar sig att låta utföra de åtgärder som förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens för- har inte angett att anpassningsåtgärden ska vara i anslut- ning till en lägenhet som innehas med hyres- eller bostadsrätt utan endast använt ordet ”lägenhet”. Enligt förslag är det fastighetsägaren som kan överta rätten till bidrag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna ser fördelar med förslaget, bl.a. att det kan komma att öka den generella tillgängligheten i allmänna utrymmen och öka intresset för tillgänglighetsfrågor. kommuner anser att det är bra att det blir ett förtydligande kring försäk- ringsfrågan och ansvaret för reparation och underhåll av bostadsanpass- ningsåtgärder i allmänna utrymmen. kommun betonar vikten av att detta måste vara ett frivilligt åtagande även kommun lyfter fram att det kan komma att bli konsekvenser i handläggandet av ärenden om bostadsanpassnings- bidrag beroende på om en bostadsägare i ett tidigare fall avstått från att ta en bostadsanpassningsåtgärd, fått återställningsbidrag för avlägs- nandet av samma åtgärd och sedan en annan hyresgäst önskar söka bostadsanpassningsbidrag för liknande åtgärd. kommun menar att det inte kan vara tanken att bidrag ska utgå till samma typ av åtgärd för att bostadsägaren vägrade överta gjord anpassning alternativt den första sökanden inte hade godkänt att bostadsägaren fick överta ansvaret. framhåller att sökandes individuella behov inte får åsidosättas, då det kan uppstå problem som gäller om bostadsägaren redan anpassat efter ett visst behov och sökanden har ett liknande men annat behov. Skälen för regeringens förslag: I framkommer att det sedan nu gällande lag trädde i kraft har blivit allt vanligare att kommunen, antingen i eget namn eller som ombud, ingår avtal om åtgärdernas utförande. En förklaring till detta kan vara att sökande inte vill ha den rollen i processen som lagen ålagt dem. Därutöver har kommunerna, fastighetsägare och enskilda uppmärksammat på att det ofta finns oklarheter angående äganderätten till åtgärder, framförallt de åtgärder som görs i allmänna utrymmen. Frågor uppstår också kring om en hyresgäst kan ta med sin anpassning vid flytt, eller att den hyresgäst som fått en anpassning installerad, t.ex. en trapphiss eller en dörröppnare, inte vill låta andra boende använda den. I vissa fall uppstår problem kring skötsel och reparation av anpassningen, t.ex. skottning vid en ramp. föreslår därför som samlande lösning på problemen ovan att ägaren till flerbostadshuset ska kunna överta rätten till bidraget och därmed bli ägare till åtgärden. jämför tre möjliga upplägg för att ägaren till ett flerbostadshus ska kunna stå som ägare till en åtgärd som det beviljats bostadsanpassningsbidrag för: att ägaren till flerbostadshuset står som sökande och driver personen med funktionsnedsättnings sak, att personen med funktionsnedsättning är sökande men efter att bidragsärendet handlagts överlåter sin rätt till bidrag till ägaren till flerbostadshuset, eller att både personen med funktionsnedsättning och ägaren till flerbostadshuset står som sökande. Det första och det tredje alternativet innebär att ägaren till flerbostadshuset får ta del av personliga och integritetskänsliga uppgifter om personen med funktionsnedsättning. Därför gör bedömningen att det andra alternativet är att föredra. Regeringen håller med i sak. Det är angeläget att tydliggöra regleringen och möjliggöra alternativa lösningar för att tillgängliggöra gemensamma utrymmen för personer med funktionsnedsättning som bor i ett flerbostadshus. I förslag anges att rätten till bidrag ska kunna övertas av fastighetsägaren. Fastighetsägaren är dock inte alltid ägare av det bostadshus i vilket anpassningen görs. Exempelvis kan en bostadsrättsförening äga ett bostadshus och inneha fastigheten dit byggnaden hör med tomträtt. Fastighetsägaren har ingen rätt till byggnaden och således inget intresse av att kunna få överta rätten till bidrag. Detsamma gäller en fastighetsägare som arrenderar ut jord till en arrendator som äger det hus där anpassningen ska göras. Av detta skäl anser regeringen att det är lämpligare att det i lagen anges att det är ägaren av flerbostadshuset som kan överta rätten till bostadsanpassningsbidrag. Den enskilde ska kunna vara försäkrad om att de anpassningsåtgärder som kommunen har beviljat bostadsanpassningsbidrag för också utförs vid ett övertagande av rätten till bidrag. Detta ska i enlighet med Lagrådets förslag regleras på så sätt att ett övertagande ska kräva att ägaren åtar sig att låta utföra de åtgärder som bidraget avser. invänder att förslaget kan komma att skada integritets- skyddet för sökande. Regeringen menar att det inte är fallet då eventuell överlåtelse av bidraget sker efter att utredningen om huruvida personen med funktionsnedsättning är behörig att söka bostadsanpassningsbidrag Regeringen vill även lyfta fram att en överlåtelse av ett bidrag inte medför någon ändring av villkoren för bidraget, utan bidrag lämnas endast om anpassningen fyller det syfte som sökande har sökt bostads- för ingen diskussion om lämpligheten i att förslaget innebär ett frivilligt åtagande för ägaren av flerbostadshuset eller att det ska vara frivilligt för sökanden att överlåta rätten till bidraget till ägaren av fler- Regeringen anser att möjligheten att ta över rätten till bidrag ska vara frivillig, då ägaren av flerbostadshuset själv bör få avgöra om vederbörande har resurser att ordna med bostadsanpassnings- Likaledes anser regeringen att det ska vara frivilligt för den bidragstagande att överlåta rätten till bidraget till ägaren av flerbostadshuset då ett beviljande av bostadsanpassningsbidrag inne- bär att sökanden innehar äganderätten till anpassningsåtgärden. Att överta rätten till bostadsanpassningsbidrag kan inte öka kostnader- na för ägaren till flerbostadshuset då ägaren själv kan välja att begränsa utförandet av åtgärden till det som bostadsanpassningsbidraget är beräk- Förslaget syftar även till att förenkla processen för anpassningsärenden i gemensamma utrymmen i flerbostadshus som ofta upplevs som praktiskt besvärliga att få till stånd. Av statistik framgår att det är en betydande andel av ärendena om bostadsanpassningsbidrag som överlåts till kommunen genom fullmakt då sökande inte vill hantera själva installeringsprocessen själv. Regeringens förslag bör minska kommunernas åtagande då sökande i stället kan lämna över rätten till bidrag till ägaren av flerbostadshuset. För ägare av flerbostadshus blir det enklare att själva hantera utförandet av anpassningsåtgärden då de har bäst kunskap om byggnaden som anpassningen ska utföras i eller vid. Förslaget ger flerbostadshusägarna en möjlighet att hel- eller delfinan- siera generella tillgänglighetsåtgärder. Till exempel kan en ägare till ett flerbostadshus använda bidraget som delfinansiering av en anpassning som kommer fler till del än endast sökanden. Ett exempel kan vara att bidrag lämnas för en aluminiumramp till en entré, men att ägaren till flerbostadshuset i stället väljer att tillgodose tillgängligheten med mark- arbeten och hårdgörning. Flerbostadshusägaren blir efter att denne har övertagit rätten till bidrag ägare till anpassningen. Vad gäller kommunernas handläggning av ärenden när sökanden bor i ett flerbostadshus där en liknande anpassningsåtgärd beviljats tidigare utan att ägaren till flerbostadshuset har tagit över rätten till bidraget, så är det kommunens ansvar att se till den enskildes behov. invänder att förslaget kan komma få konsekvenser i ärendehanteringen. Regeringen vill betona att den omständigheten att en tidigare bidragsmot- tagare inte har gått med på att ägaren till flerbostadshuset tar över rätten till bidrag, med följd att en anpassningsåtgärd genomförts och återställts, inte ska leda till att en ny sökande i samma hus som har liknande behov Prop. 2017/18:80 fråntas rätten till bostadsanpassningsbidrag. 5.4Bostadsanpassningsbidrag lämnas för att anpassa och komplettera fasta funktioner Regeringens förslag: Bostadsanpassningsbidrag ska lämnas för att anpassa och komplettera fasta funktioner i och i anslutning till en bostad. Bidrag ska endast lämnas om åtgärderna är nödvändiga för att bostaden ska vara ändamålsenlig för sökanden. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna är överlag positiva. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande lagstiftning lämnas bostadsanpassningsbidrag för åtgärder för anpassning av bostadens fasta funktioner i och i anslutning till den bostad som ska anpassas. Bidrag lämnas endast om åtgärderna är nödvändiga för att bostaden ska vara ändamålsenlig som bostad för personen med funktionsnedsättning. I rapporten föreslår att det fortsatt ska preciseras att bostadsanpassningsbidrag ska lämnas för att anpassa och komplettera fasta funktioner i och i anslutning till en bostad. I förarbetena till gällande lag uttalas avseende gränsdragningen mellan fasta och lösa inventarier att man som allmän vägledning kan utgå ifrån att fasta inventarier är sådana som normalt inte tas med vid flytt. Av enkätstudier framgår att många handläggare har problem med gränsdragningen mellan en fast funktion och ett löst inventarium. Ett exempel är att tvättmaskiner i hyreslägenheter inte har setts som bidragsberättigande medan framdragande av el och vatten till en tvättmaskin har bedömts vara bidragsberättigande. Det är också rimligt att anta att även sökanden har svårt att förstå gränsdragningen mellan lösa och fasta inventarier. Regeringen anser därför att lagen bör förtydligas för att skapa ökad klarhet och bättre förutsägbarhet för enskilda och handläggare. Därför föreslås att bidrag ska kunna lämnas för att komplettera de fasta funktionerna, även om kompletteringen inte är fastmonterad i byggnaden. Det måste dock finnas en tydlig fysisk och funktionell koppling till den fasta funktionen. Ett exempel på en sådan komplettering är en handsändare till en dörrautomatik, där en handsändare är en förutsättning för att sökanden ska kunna använda dörrautomatiken. Ett annat exempel är en spisvakt, som kan vara en förutsättning för att den enskilde ska kunna använda sin spis på ett tryggt och säkert vis. Genom detta förtydligande förenklas handläggningen och ärendehanteringen blir mer förutsägbar för sökande. föreslår att bostadsanpassningsbidrag även fortsättningsvis endast ska lämnas om åtgärden är nödvändig för att bostaden ska vara ändamålsenlig för personen med funktionsnedsättning. Regeringen instämmer i detta. Regeringens förslag: Bostadsanpassningsbidrag ska inte lämnas om behovet kan tillgodoses med hjälpmedel som erbjuds av eller kommunen enligt hälso- och sjukvårdslagen. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Myndigheten för delaktighet anser att fokus flyttas från hur en bostad bör anpassas till om det går att åtgärda med hjälpmedel. Flera kommuner har invändningar mot att hjälpmedel ska prövas innan bostadsanpassningsbidrag beviljas, och menar att förslaget kommer att leda till gränsdragningsproblem och att skillnaderna mellan kommunerna i fråga om hjälpmedelsutbud kommer att leda till skillnader i vilka åtgärder som kommunerna kommer att bevilja bostadsanpassningsbidrag för. Flera kommuner anser å andra sidan att det är bra att hjälpmedel lyfts fram som en möjlighet, då det ofta är en både enklare och mer ekonomisk lösning. menar att det är viktigt att det i valet av lösning ska vara avgörande vad som är mest ändamålsenligt för den boende. och jämlikhet befarar att förslaget innebär risk för att den enskilde erbjuds förslag på åtgärder som för den enskilde är oanvändbara. Skälen för regeringens förslag: Den nuvarande lagen reglerar inte vad som gäller om behovet av den sökta åtgärden kan tillgodoses med hjälpmedel hos kommunen eller . Det saknas också klargörande praxis. Regeringen anser att det måste förtydligas vad som gäller och föreslår att det ska framgå av den nya lagen att bostadsanpassningsbidrag inte lämnas om behovet kan tillgodoses med hjälpmedel. Det måste i varje enskilt fall stå klart om behovet kan eller inte kan tillgodoses av ett hjälpmedel förskrivet av ett landsting eller en kommun. Hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ger inte enskilda någon rätt till hjälpmedel och inte heller någon möjlighet att överklaga. Det innebär att kommunen inte kan neka en sökande bostadsanpassningsbidrag med hänvisning till att sökanden borde kunna få hjälpmedel, om sökanden nekas förskrivning av hjälpmedlet från landsting eller kommun. Regeringen har viss förståelse för Myndigheten för delaktighets synpunkt, men anser att lagförslaget snarare möjliggör för fler alternativ av åtgärder för att sökande ska kunna leva självständigt i egen bostad. Flera kommuner lyfter fram att det är samhällsekonomiskt rimligt att möjligheten att tillgodose behovet med hjälpmedel prövas innan bidrag beviljas. Som flera kommuner påpekar så kan det dock leda till att de åtgärder som den enskilde beviljas bostadsanpassningsbidrag för skiljer sig åt över landet. Regeringen delar dock mening att det nu aktuella lagförslaget kan bidra till att öka möjligheterna för enskilda att få ändamålsenliga hjälpmedel förskrivna. Både Neuroförbundets och och jämlikhets synpunkter handlar om vikten av att handläggningen av ärenden om bostadsanpassningsbidrag sker med personen med funktionsnedsättnings behov i centrum. Regeringen är av samma mening och hänvisar till 3 § där det tydligt lyfts fram att det är personen vars behov bidraget ska täcka som ska vara i centrum av handläggningen som part i ärendet. Skälen för Prop. 2017/18:80 3 § beskrivs närmare i avsnitt 5.2. När det gäller vem som kan bedöma om bostadsanpassningsåtgärden kan ersättas av hjälpmedel, anser regeringen att det bör vara en person med kompetens om hjälpmedel, god kännedom om sökandes hemlandsting och hemkommuns utbud av förskrivbara hjälpmedel, samt vara väl införstådd med den enskildes behov. Övriga behov som ska beaktas vid Regeringens förslag: Bostadsanpassningsbidrag ska även fortsätt- ningsvis kunna lämnas för åtgärder för att möjliggöra rehabilitering, funktionsträning och sjukvård för en person med funktionsnedsättning och för åtgärder som gör det möjligt för personen med funktionsned- sättning att utöva hobbyverksamhet. Regeringens bedömning: förslag om bostadsanpass- ningsbidrag för åtgärder som förbättrar brandsäkerheten och för åt- gärder som värnar integriteten för personen med funktionsnedsättning och andra hushållsmedlemmar bör inte genomföras. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag men inte med regeringens bedömning. bidrag även ska kunna lämnas för åtgärder som förbättrar brandsäker- heten i bostaden och för åtgärder som värnar integriteten för personen med funktionsnedsättning och andra hushållsmedlemmar. Remissinstanserna: Myndigheten för delaktighet och de flesta brukar- organisationer tillstyrker förslag om åtgärder som förbättrar De flesta av kommunerna är mycket tveksamma till att bidrag ska kunna lämnas för åtgärder för att förbättra brandskyddet i Flera kommuner lyfter fram svårigheten att bedöma när det finns ökad risk för brand och vem som kan avgöra att det finns ökad risk Dessa kommuner är även tveksamma till om personer i den tänkta målgruppen för den här typen av åtgärder själva är medvetna om att deras agerande kan utgöra en brandfara. Landsting tillstyrker förslag om att det ska vara möjligt att bevilja bostadsanpassningsbidrag för vissa brandskyddsåtgärder. Myndigheten för delaktighet tillstyrker även den del av förslaget som avser möjligheten att beviljas bostadsanpassningsbidrag för integritets- Majoriteten av kommunerna är kritiska mot förslaget. De lyfter fram gränsdragningsproblem gentemot arbetsmiljölagstiftning. Flera kommuner menar att förslaget också väcker frågor kring vilka skäl som ska ligga till grund för bedömning av behovet kring integritets- skapande åtgärder och att förslaget är svårtolkat. Kommuner och Landsting avstyrker förslaget om åtgärder för att värna integriteten för personer med funktionsnedsättning och andra hushållsmedlemmar då de anser att utredningen är bristfällig och att det är oklart vilka åtgärder som avses. Gränsen mot arbetsmiljöfrågor är Kommuner och Landsting anser att förslaget riskerar att 2017/18:80 utförare av personlig assistans får incitament att ansöka om medel för integritetsskapande åtgärder för åtgärder som arbetsgivaren har ansvar för. Skälen för regeringens förslag och bedömning Regeringen instämmer i förslag att bostadsanpassningsbidrag även fortsättningsvis ska kunna lämnas för åtgärder för att möjliggöra rehabilitering, funktionsträning och sjukvård för en person med funktionsnedsättning, och för åtgärder som gör det möjligt för personen med funktionsnedsättning att utöva hobbyverksamhet. Däremot bedömer regeringen att förslag gällande bostadsanpassningsbidrag till vissa brandskyddsåtgärder och bostadsanpassningsbidrag för att värna integriteten inte bör genomföras. Skälen till detta kommer att ges nedan under respektive rubrik. Bostadsanpassningsbidrag för vissa brandskyddsåtgärder I regeringens uppdrag till ombads att särskilt utreda och belysa ett tidigare förslag från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), om att olika typer av automatiska brandskyddsåtgärder skulle kunna omfattas av bostadsanpassningsbidraget. Det handlar exempelvis om lätt monterbara automatiska släcksystem med egen vattentank. Förslaget kommer från den utredning av brandskydd i olika boendemiljöer (Fö2009/1961/SSK) som MSB genomfört. Rapporten från utredningen visade bl.a. att dödsbränder i småhus och flerbostadshus framför allt drabbar personer med kognitiv funktionsnedsättning. Förslaget syftade till att minska risken för dödsbränder. Bostadsanpassningsbidrag lämnas för spisvakter och spistimer med syfte att bidragstagaren ska självständigt kunna laga mat och vara trygg och säker.