prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — Förändringarna i förhållande till den tidigare beräkningen redovisas i tabell 7.8, fördelade på olika förklaringsfaktorer. Sammantaget beräknas de takbegränsade utgif- terna bli lägre 2019 och lägre 2020 än bedömningen i budgetpropositionen (se tabell 7.8) Huvuddelen av förändringarna kan kategoriseras som volym- relaterad. Tabell 7.8 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med bedömningen i budgetpropositionen -0,4 -1,2 -0,4 -1,0 -10,3 -11,7 -2,1 -9,3 -8,1 Takbegränsade utgifter i 2018 1Begreppet volym innefattar ett antal olika förklaringar till utgiftsförändringar, bl.a. antal personer i vissa transfereringssystem, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivå på styck - kostnader i transfereringssystem som inte direkt kopplas till de makroekonomiska förutsättningarna. 2Utgiftsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstakets nivå. Källa: Egna beräkningar. Nya föreslagna och aviserade reformer och åtgärder –2021 I propositionen Vårändringsbudget lämnar regeringen förslag om ändrade anslags- nivåer för innevarande budgetår. Vidare trädde lagändringar i kraft som innebär att tvåårsomprövningen av rätten till statlig assistansersättning tas bort (prop. 2017/18:78, bet. 2017/18:SoU17, rskr. 2017/18:164). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Regeringens avsikt är att lagändringen ska vara tillfällig och att tvåårsomprövningen bör åter- införas så snart det finns förutsättningar för det, vilket bör bli aktuellt tidigast när en reformerad assistanslagstiftning träder i kraft. anslöt sig till denna bedömning (bet. 2017/18:SoU17 s. 18). Eftersom det inte finns något fastställt datum för när ny lagstiftning kommer att träda i kraft redovisas i denna pro- position de ekonomiska konsekvenserna av lagändringen även . Förslagen och beräkningar –2021 samman- fattas per utgiftsområde i tabell 7.9. Endast större anslagsförändringar redovisas separat under varje utgiftsområde. Se även avsnitt 7.2 för mer information om budgeteffekterna 2018. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Tabell 7.9 föreslagna och aviserade utgiftsförändringar Medel till forskning inom Skatt, tull och exekution Höja förmåga att ingripa mot organiserad brottslighet och terrorism m.m. Försvar och samhällets krisberedskap Ökad andel ärenden med offentliga biträden1 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ändrade regler för personlig assistans2 Ökade kostnader för läkemedelsförmånerna Ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården Bidrag för investeringar i välfärdsteknik i Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Ökat stöd till kvinno- och tjejjourerna Finansiering av extratjänster m.m.1 Ökat deltagande i vuxenutbildning Tabellen fortsätter på nästa sida. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Åtgärder mot förekomsten av sexuella trakasserier, våld och kränkande behandling i Kultur, medier, trossamfund och fritid Förstärkt biblioteksstöd och läsfrämjande Ökad tillgänglighet och kvalitet i öppen fritids- Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Förstärkning av stöd till kommuner för ökat Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Omfördelning av medel inom havs- och fiskeri- Ändrade regler för personlig assistans2 Summa ökning av takbegränsade utgifter 1Förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99) som tillförs främst regelstyrda transfereringsanslag ti ll följd av ändrade volymer eller makroekonomiska förutsättningar utan att någon ny reform föreslås. Dessa medför höjda anslagsnivåer netto om ca . Förslag till följd av nya diskretionära reformer medför höjda anslagsnivåer netto om . De föreslagna anslagsförändringarna uppgår sammanlagt till ca 2018. 2Till följd av ändrade regler för personlig assistans fr.o.m. (prop. 2017/18:78, bet. 2017/18:SoU17, rskr. 2017/18:164). De ändrade reglerna medför högre utgifter men föranleder inte förslag om höjd anslagsnivå 2018. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål Sedan budgetpropositionen har pris- och löneomräkningen genomförts, vilket ger lägre utgifter. Det beror främst på att arbetskostnaderna inom tillverk- ningsindustrin, som ligger till grund för löneomräkningen av förvaltningsanslagen, ut- vecklades långsammare än enligt be- räkningen i budgetpropositionen. En ny preliminär pris- och löneomräkning minskar utgifterna med jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Anslag som påverkas av den makroekonomiska utvecklingen har justerats i förhållande till bedömningen i budgetpropositionen utifrån de makroekonomiska antaganden som görs i denna proposition (se avsnitt 4). Den nya makroekonomiska bedömningen medför sammantaget något lägre utgifter . Utgifterna för Nystartsjobb har reviderats ned, liksom kostnaderna för arbets- marknadspolitiska program, jämfört med budget- propositionen. har prognosen för arbetslösheten reviderats upp något, vilket bidrar till högre utgifter för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Förändringarna leder samman- taget till lägre utgifter under utgiftsområde P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, jämfört med budgetpropositionen. Bland de upprevideringar som gjorts av ut- gifterna till följd av nya makroekonomiska an- taganden kan nämnas att utgifterna för gårdsstöd under utgiftsområde 23 Areella näringar, lands- bygd och glesbygd beräknas bli högre på grund av att kronans värde väntas vara lägre i förhållande till euron. De beräknade utgifterna och 2020 har också förändrats till följd av nya prognoser för antalet personer inom regelstyrda transfereringssystem. Sammantaget innebär de förändrade antagandena att utgifterna bedöms bli 10 respektive 12 mil- jarder kronor lägre 2019 och 2020 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. En betydande del av denna utgiftsförändring beror på nya och lägre bedömningar av antalet nettodagar med sjukpenning. Den nya bedömningen följer både av att färre sjukfall startas och av att sjukfallens genomsnittliga varaktighet ser ut att minska. Sjukpenningtalet är ett mått på antalet utbetalda nettodagar med bl.a. sjukpenning i förhållande till antalet personer som är registrerade försäkrade i åldrarna 16–. Bedömningen i budgetpropositionen var att sjuk- penningtalet vid utgången av 2020 skulle uppgå till 9,9. I den nuvarande prognosen beräknas sjuk- penningtalet till 8,2 . Även antalet personer med sjukersättning 2019 och 2020 bedöms nu vara lägre jämfört med budgetpropositionen . Nedjusteringen av antalet personer med sjukersättning beror på att bedömningen av hur många som kommer att nybeviljas sjukersättning har reviderats, medan bedömningen av antalet personer som lämnar sjukersättningen är i stort sett oförändrad jämfört med budgetpropositionen . De sammantagna volymrelaterade utgiftsminsk- ningarna under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning beräknas till 2019 och 2020, jämfört med budget- propositionen . Under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg beräknas utgifterna bli 3 mil- jarder kronor lägre 2019 och 2020 till följd av volymförändringar, jämfört med budgetpro- positionen. Både det genomsnittliga antalet personer med assistansersättning och öknings- takten av antalet timmar per brukare bedöms bli lägre, vilket i sin tur främst beror på att färre bedöms ansöka om statlig assistansersättning. Den nya bedömningen följer av utfallsinfor- mation som tillkommit sedan budgetpropo- sitionen. Under utgiftsområde 13 Jämställdhet och ny- anländas etablering görs nedrevideringar 2019 och 2020 till följd av volymförändringar, bl.a. med avseende på kommunersättningar vid flykting- mottagande. Antalet kommunmottagna bedöms nu bli lägre jämfört med budgetpropositionen, liksom antalet ensamkommande barn som uppbär ersättning i kommunerna. Tabell 7.10 Volymer inom olika transfereringssystem 2018– 2020 jämfört med bedömningen i budgetpropositionen Förändring jämfört med budgetpropositionen dagar (netto), Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundade. Endast ett urval volymer med större förändringar mot budgetpropositionen redovisas i tabellen. Se tabell 7.5 för könsuppdelade utfall. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Tabell 7.11 Helårsekvivalenter inom vissa transfereringssystem Tusental, andel av befolkning 20–i procent inom parentes Förändring jämfört med BP183 -3,9 -8,4 -10,6 (4,0) (4,0) (3,7) (3,6) (3,5) (3,5) -1,1 -5,3 -8,9 -12,5 (5,1) (4,8) (4,5) (4,2) (3,9) (3,7) (1,3) (1,2) (1,1) (1,1) (1,1) (1,1) -1,4 (2,9) (2,8) (2,7) (2,6) (2,6) (2,5) -6,4 -8,1 -7,9 -7,6 (0,9) (0,9) (0,9) (0,6) (0,5) (0,4) -3,9 -15,9 -23,1 (14,1) (13,7) (12,8) (12,1) (11,6) (11,2) -3,9 -1,1 (1,6) (1,6) (1,6) (1,6) (1,6) (1,7) Summa inkl. ekonomiskt bistånd2 -1,8 -5,0 -15,0 -22,4 (15,7) (15,3) (14,4) (13,8) (13,2) (12,9) Befolkning 20–64 år Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Summeringen innehåller både statliga och kommunala utgifter samt dubbelräkningar. Individer som erhåller ekonomiskt bistånd kan även ingå i beräkningar av andra ersättningssystem. 3Redovisningen av helårsekvivalenter i vissa transfereringssystem i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1) beaktade ef fekten av reformer. Källor: Egna beräkningar och . Helårsekvivalenter i vissa transfereringssystem fortsätter att minska Andelen s.k. helårsekvivalenter av befolkningen i åldersgruppen 20–64 som tar emot ersättning i vissa transfereringssystem beräknas minska 2018–2021. En helårs- ekvivalent inom ett visst transfererings-system utgörs av exempelvis två personer som är sjukskrivna eller arbetslösa på halvtid. Användningen av helårsekvivalenter möjliggör jämförelser mellan olika transfererings-system. Det genomsnittliga antalet helårsekvivalenter som andel av befolkningen 20–beräknas till 2015–2021. Motsvarande genom- snitt –2014 var . Antalet mottagare minskar även i absoluta tal för samtliga ersättningsystem, med undantag för ekonomiskt bistånd, . Det är framför allt antalet mottagare i sjuk- och aktivitets- ersättningen samt etableringsersättningen som minskar över prognosperioden. Ett lägre sjuktal och färre individer i etableringsersättning innebär även att antalet hel- årsekvivalenter revideras ned över hela perioden jämfört med budgetpropositionen . vägs nedrevideringarna på nämnda områden delvis upp av ett ökat antal helårs- ekvivalenter för arbetslöshetsersättning och arbetsmarknadspolitiska program jämfört med budgetpropositionen . Diagram 7.1 Helårsekvivalenter inom vissa transfererings- system Utfall 1980–2017 och prognos 2018–2021 Andel av befolkning 20–64 år Källa: Egna beräkningar. I tabell 7.11 presenteras volymer som helårs- ekvivalenter. Även personer med sjuklön, dvs. sjukfrånvaro från dag två, räknas in i beräkningen av en helårsekvivalent. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 därför både personer som står utanför arbets- marknaden och personer som är i arbete. Tabellen inkluderar även ekonomiskt bistånd, som är en utgift, vilket medför viss dubbel- räkning eftersom individer som erhåller ersätt- ning från statliga transfereringssystem också kan vara berättigade till ekonomiskt bistånd. I förhållande till bedömningen i budgetpropo- sitionen har de beräknade utgifterna för flera anslag 2019 och 2020 justerats upp. Det innebär att behållningen av medel inom anslags- kategorier där prognosen kan avvika från anslagsberäkningen, beräknas bli lägre dessa år än bedömningen i budgetpropositionen. Posten Minskning av anslagsbehållningar som redovisas i statens budget är negativt definierad, dvs. ett negativt värde innebär att anslags- behållningarna ökar. Posten Minskning av anslagsbehållningar ökar således , i förhållande till bedömningen i budget- propositionen. Förändringen är ett resultat av flera olika prognosjusteringar, men beror bl.a. på höjda prognoser för utveckling av infrastruktur. Regeringen återkommer med nya anslags- beräkningar i budgetpropositionen . Utgiftsprognoserna kan också revideras till följd av nya prognosmetoder, justeringar som motiv- eras av ny information som inte avser makro- ekonomiska förutsättningar eller volymer, korrigeringar av tidigare gjorda fel och regel- ändringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i . Jämfört med bedöm- ningen i budgetpropositionen har ut- gifterna till följd av övriga faktorer sammantaget reviderats ned med 2019 och upp med 2020. I båda fallen förklaras revideringen till störst del av nya beräk- ningar av EU-avgiften. Den näst största utgifts- förändringen till följd av övriga faktorer är hänförlig till en ny bedömning avseende avskriv- ningar inom biståndet. Den offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 8 Den offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld I detta avsnitt redovisas effekter av regeringens förslag och aviseringar på statens budget, samt prognoser för den offentliga sektorns finanser, nettoförmögenhet och skuldutveckling. Redovis- ningen görs såväl för de enskilda delsektorerna staten, ålderspensionssystemet och kommun- sektorn som för den totala konsoliderade offentliga sektorn. Konsolideringen innebär att transfereringar mellan den offentliga sektorns olika delsektorer räknas av. Avsnittet innehåller även en jämförelse mellan olika bedömares pro- gnoser för finansiellt och strukturellt sparande och en uppföljning av statens budgetsaldo och sparande. I avsnittet om kommunernas finanser ingår en fördjupningsruta om kommunernas och lands- tingens varierande förutsättningar. Tabeller med prognosens innehåll i detalj redovisas i bilaga 1. I bilaga 4 beskrivs den offentliga sektorns investe- ringar och kapitalstock. –Utvecklingen för de offentliga finanserna har vänt efter en period med underskott. Underskotten uppgick som mest till ca eller av BNP 2014. Regeringen har sedan den tillträdde 2014 bedrivit en ansvarsfull finans- politik, som angelägna satsningar gjorts. Detta arbete har, tillsammans med den starka utvecklingen i ekonomin och på arbetsmarknaden, bidragit till en snabb för- stärkning av den offentliga sektorns finansi- ella sparande. redovisade de offent- liga finanserna ett överskott som förstärktes till eller av BNP. –var det finansiella sparandet i offentlig sektor i stort sett oför- ändrat. prognostiseras överskottet tillfälligt bli lägre för att sedan successivt för- stärkas . –Den konsoliderade statsskulden minskade från till , vilket innebar att skulden motsvarade av BNP vid utgången av året. Den konsoliderade statsskulden beräknas minska både nomi- nellt och som andel av BNP samtliga år –2021. Stats- skuldskvoten beräknas ha minskat med och ligger på den lägsta nivån . –Den offentliga sektorns finansiella tillgångar överstiger skulderna med av BNP under hela prognosperioden –2021. Den konsoliderade bruttoskul- den för den offentliga sektorn uppgick av BNP. Bruttoskulden understeg därmed med god marginal referensvärdet inom stabilitets- och tillväxt- pakten, som uppgår till av BNP. Med nu aviserad politik förväntas brutto- skulden fortsätta att minska under prognos- perioden, och uppgå till av P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Detta är den nedre gränsen för det skuldankare som införs . –Ålderspensionssystemets finansiella spar- ande var i balans 2017, och väntas vara svagt positivt under hela prognosperioden –2021. –Kommunsektorns finansiella sparande och resultat bedöms försvagas något 2018 jäm- fört med 2017. I prognosen ökar sektorns skatteinkomster och statsbidrag 2018 sam- tidigt som behoven av migra- tionsrelaterad verksamhet avtar. Det finansi- ella sparandet i kommunsektorn väntas upp- gå till mellan -0,4 och -0,av BNP 2018–2021. –Befolkningsutvecklingen , med en större andel äldre och unga, medför allt större behov av kommunala välfärdstjänster. För att förbättra kom- muners och landstings möjligheter att till- godose dessa behov har regeringen i budget- propositionen aviserat permanenta höjningar av de generella statsbidragen med 2019 och ytterligare 2020. Redovisningen av den offentliga sektorns finanser i detta avsnitt följer principerna i nationalräkenskaperna (NR). Skatter och stats- bidrag redovisas enligt den ordning som gällde före den genomgripande revideringen av NR . Därmed överensstämmer redovis- ningen bättre med redovisningen i statens budget och den kommunala redovisningen. Det innebär dock att skatter och statsbidrag för den offentliga sektorns delsektorer avviker från den nuvarande redovisningen i NR. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn och dess delsektorer på- verkas emellertid inte av denna avvikelse. Redo- visningen av inkomster och utgifter för den konsoliderade offentliga sektorn påverkas inte heller. Med begreppet offentlig sektor avses här den gamla definitionen som i NR:s nya redovisning benämns offentlig förvaltning. I samband med övergången till ENS 2010 ändrade NR benäm- ningarna till offentlig förvaltning (offentlig sektor), statlig förvaltning (stat), sociala trygg- hetsfonder (ålderspensionssystem) och kommu- nal förvaltning (kommunsektor). 8.1Budgeteffekter av regeringens förslag och aviseringar Detta avsnitt innehåller en översiktlig redovisning av budgeteffekterna för de offentliga finanserna av de åtgärder, dvs. reformer och finansieringen av dessa, som regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99) och som beslutat efter förslag från regeringen i propositionen Extra ändringsbudget – Kapitaltillskott till (prop. 2017/18:39, bet. 2017/18:FiU28, rskr. 2017/18:113), propo- sitionen Vissa förslag om personlig assistans (prop. 2017/18:78, bet. 2017/18:SoU17, rskr. 2017/18:164) samt propositionen Förändrad trängselskatt i för förbättrad till- gänglighet och transportinfrastruktur (prop. 2017/18:74, bet. 2017/18:SkU13, rskr. 2017/18:200). Nivån på den offentliga sektorns inkomster och utgifter påverkas även av andra förändringar, som i detta sammanhang inte definieras som regeringens politik. Exempelvis kan utgiftsnivån förändras av ändrade volymer i rättighetsbaserade transfereringssystem eller förändrade makroeko- nomiska förutsättningar. I avsnitt 8.2 redovisas den samlade budget- effekten av regeringens nu aktuella förslag och aviseringar samt tidigare förslag och aviseringar som regeringen lämnat till och som antingen beslutat eller godkänt beräk- ningarna för (se tabell 8.6). Budgeteffekterna som de redovisas i avsnitt 8.2 är en del av analysen av förändringen av det strukturella sparandet och finanspolitikens inriktning. Redovisningen av budgeteffekter utgår nor- malt från att anslagsökningar och anslags- minskningar fullt ut påverkar de faktiska ut- gifterna. Ändrade regler för personlig assistans (prop. 2017/18:78, bet. 2017/18:SoU17, rskr. 2017/18:164) medför dock högre utgifter utan att föranleda förslag om höjd anslagsnivå 2018. I tabell 8.1 redovisas budgeteffekterna på den offentliga sektorns finansiella sparande samt för- delningen på utgifter och inkomster enligt NR. Det framgår att de nu föreslagna och aviserade re- formerna och finansieringarna på budgetens utgifts- och inkomstsida sammantaget medför att den offentliga sektorns finanser försvagas något, främst 2018, jämfört med beräkningarna i budget- propositionen. Tabell 8.1 Budgeteffekter av nu föreslagna reformer och finansieringar Budgeteffekt i förhållande till budgetpropositionen för den offentliga sektorns finansiella sparande Justering för olika redovisnings- principer i statens budget och -0,4 -5,4 -0,9 -0,7 -0,7 -0,1 1Se tabell 7.9 för en mer detaljerad redovisning. Föreslagna anslagsförändringar beskrivs närmare i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99) och i propositionen Extra ändringsbudget – Kapitaltillskott till (prop. 2017/18:39). Vidare ingår i tabell 8.1 budgeteffekterna av förslag i propositionen Vissa förslag om personlig assistans (prop. 2017/18:78). 2Föreslagna skatteförändringar beskrivs närmare i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99) och i propositionen Förändrad trängselskatt i för förbättrad tillgänglighet och transportinfrastruktur (prop. 2017/18:74). Källa: Egna beräkningar. I redovisningen av budgeteffekterna i tabell 8.1 ingår de förslag i propositionen Vårändringsbudget som avser nya reformer och finansiering. Dessa förslag medför att de takbegränsade utgifterna blir ca 4,5 mil- jarder kronor högre jämfört med den av beslutade budgeten . Totalt föreslår regeringen att anslagen ökas med . Av dessa avser ca anslag där den föreslagna anslagsförändringen är ett resultat av att volymer eller makroekonomiska förutsättningar förändrats jämfört med den bedömning som låg till grund för beräkningen av anslagen i statens budget . Ändringarna har i dessa fall inte någon koppling till nya reformer. Vidare ingår budgeteffekter om ca av att lagändringar trädde i kraft inom den statliga assistansersättningen (prop. 2017/18:78, bet. 2017/18:SoU17, rskr. 2017/18:164). Se vidare tabell 7.9. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 8.2Den offentliga sektorns finanser De offentliga finanserna har förstärkts kraftigt (se diagram 8.1 och diagram 8.2). Det finansiella sparandet förstärktes snabbt . Diagram 8.1 Den offentliga sektorns finansiella och strukturella sparande Procent av BNP, utfall , prognos 2018–2021 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Att de offentliga finanserna förbättrats beror på att regeringen sedan den tillträdde 2014 har be- drivit en ansvarsfull finanspolitik, som angelägna och väl avvägda satsningar gjorts. Detta arbete har, tillsammans med den starka utveckl- ingen i ekonomin och på arbetsmarknaden, bi- dragit till en snabb förstärkning av den offentliga sektorns finansiella sparande. De offentliga ut- gifterna har vuxit betydligt långsammare än BNP, trots de högre utgifter som uppstod till följd av det mycket stora antalet personer som sökte asyl i . var det finansiella sparandet i stort sett oförändrat jämfört med . Både inkomster och utgifter minskade som andel av BNP. Sparan- det i kommunsektorn förstärktes något medan såväl staten som ålderspensionssystemet upp- visade en mindre försvagning. Det finansiella sparandet beräknas tillfälligt minska 2018 i förhållande till 2017 men förstärkas (se diagram 8.1 och tabell 8.2). Sparandet förväntas vara i linje med överskotts- målet . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Diagram 8.2 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter Ange text för y-axel 1. Ange text för y-axel 2. Procent av BNP, utfall , prognos 2018–2021 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Utvecklingen av de offentliga finanserna bestäms i huvudsak av statens finansiella sparande. Den gradvisa förstärkningen som kan ses i finanserna följer i huvudsak av att utgifterna i staten pro- gnostiseras växa långsammare som inkomsterna växer i takt med BNP. Pensions- systemets finanser förstärks något under hela prognosperioden. Det finansiella sparandet i kommunsektorn beräknas däremot successivt minska fram . Det strukturella sparandet, som är justerat för konjunkturella variationer och vissa engångs- effekter, är tänkt att visa den underliggande nivån på det finansiella sparandet. Det strukturella sparandet beräknas uppgå till ca 0,5–av potentiell BNP fram , för att sedan förstärkas kraftigt (tabell 8.2). Den offentliga sektorns inkomster utgörs i huvudsak av inkomster från skatt på arbete samt skatt på kapital och konsumtion. Dessa inkoms- ter uppgick till av de totala inkomsterna. Av resterande del svarade kapitalin- komsterna för , medan transferering- arna från övriga sektorer uppgick till . Enligt NR redovisas även vissa kalkylmässiga poster, i huvudsak kapitalförslitning, som in- komster. Dessa poster uppgick till resterande av inkomsterna . Tabell 8.2 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om annat inte anges, utfall , prognos 2018–2021 Procent av potentiell BNP 1 Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden.