prop · H503245 · 2018-05-03 00:00:00 — Förslaget avseende den permanenta schablonintäkten förväntas medföra en mindre ökning av den administrativa bördan för de skadeförsäkrings- 2017/18:245 företag som får öka säkerhetsreserven. Förslaget innebär att skadeförsäk- ringsföretag ska ta upp en (permanent) schablonintäkt på säkerhetsre- serven, som beräknas på visst sätt (se ovan). Baserat på Regelräknaren och SCB:s lönestatistik bedöms det tillkommande arbetet för förslaget ta i genomsnitt och utföras av en redovisningsekonom till en genomsnittlig månadslön om enligt SCB:s Genomsnittlig månadslön för yrkesgrupper (SSYK) , vilket med tillägg för arbetsgivaravgifter, försäkringar och pensionsavsättningar ger en timkostnad om (37 200 / 160 x 1,4). Eftersom skadeförsäkringsbolagen redan med nuvarande regler måste kunna redogöra för hur stora ökningarna till säkerhetsreserven är, förväntas beräkningen av schablonintäkten på denna vara begränsat betungande. Samtliga skadeförsäkringsbolag påverkas av förslaget om schablonintäkt på avdrag för ökning av säkerhetsreserven. Enligt SCB är dessa 117 stycken. Det innebär att de administrativa kostnaderna ökar med uppskattningsvis (117 x 5/60 x = ) för branschen i sin helhet. Eftersom den extra administrativa bördan i mycket liknar den administration som schablonintäkten på avsättningar till periodiseringsfonder innebär förväntas ökning i administrativ börda vara liten. Detta speglas även i uppskattningen av kostnaden för den administrativa bördan. Förslaget avseende den tillfälliga regeln om schablonintäkt på säkerhetsreserven kommer också leda till en viss ökning av den administrativa bördan för skadeförsäkringsbolagen, men . Detta eftersom företagen kommer att behöva redovisa hur stor del av säkerhetsreserven som man har tagit upp till beskattning. Förslaget innebär att skadeförsäkringsföretag ska ta upp en tillfällig schablonintäkt , som beräknas på visst sätt (8,av säkerhetsreserven). Skadeförsäkringsföretagen kan också välja att ta upp den tillfälliga schablonintäkten med hela beloppet under det första påföljande beskattningsåret. Baserat på Regelräknaren, och SCB:s lönestatistik bedöms det tillkommande arbetet för förslaget ta i genomsnitt och utföras av en redovisningsekonom till en genomsnittlig månadslön om enligt SCB:s Genomsnittlig månadslön för yrkesgrupper (SSYK) , vilket med tillägg för arbetsgivaravgifter, försäkringar och pensionsavsättningar ger en timkostnad om (37 200/160x1,4). Kostnaden är återkommande för företagen, men . Samtliga företag i skadeförsäkringsbranschen påverkas av förslaget vilket gör att den ökade administrativa bördan för branschen som helhet även i detta fall uppgår till (117 x 5/60 x ). efter införandet av beskattningen av den tillfälliga schablonintäkten upphör dock den administrativa bördan för regelförändringen. Den föreslagna utformningen av den permanenta och den tillfälliga schablonintäkten på säkerhetsreserven bedöms vara förenlig med FEUF, se avsnitt 12.3 och 12.4. Effekter för företag och konkurrensförhållanden Förslaget om en permanent schablonintäkt bedöms öka skattekostnaderna för skadeförsäkringsföretag som finansierar sig med säkerhetsreserven. Kostnadsökningen som uppstår för skadeförsäkringsföretagen kan delvis komma att övervältras på kunder (försäkringstagare) genom ökade priser. Det kan även övervältras på ägarna (när det gäller ömsesidiga försäkringsföretag sammanfaller kunder och ägare), arbetstagare och leverantörer. I vilken omfattning en sådan övervältring kommer att ske är dock oklart. I det avseendet ska framhållas att ökningen av skattebördan som förslaget bedöms leda till motsvarar av premieintäkter för egen räkning. Detta bör sätta ett slags tak för den prisökning för kunderna som förslaget kan förväntas att leda till. anser att konsekvensanalysen när det gäller förslagens påverkan på det svenska trygghets- och pensionssystemet är otillräcklig. Försäkring tillhandahåller försäkringar som bestäms i kollektivavtal och lämnar ersättning vid sjukdom, föräldraledighet och arbetsskador (person- skador). Ökade kostnader för Försäkring innebär högre kostnader för arbetsgivarna och/eller försämrat försäkringsskydd för mer än 4 miljoner människor. PRI Pensionsgaranti tillhandahåller sådan kredit- försäkring som är nödvändig för att arbetsgivare ska kunna trygga pension i egen regi med avdragsrätt. Ökade kostnader för PRI Pensions- garanti kan innebära försämrade villkor och ett försämrat skydd för företag som tryggar pension i egen regi. anser dessutom att skadeförsäkringsföretagen påtvingas en mycket betydande skuld - i värsta fall med hög ränta - som de varken får amortera eller förhandla räntan på, och vars räntenivå är beroende av någon annans (svenska statens) kreditvärdighet. Svensk försäkring anför att konsekvensanalysen saknar en känslighetsanalys av vad en höjd Statslåneränta innebär för skatteuttaget och de effekter som följer av det. Det anförs att varje procentenhets höjning av statslåneräntan innebär väsentligt högre skatteutgifter och ännu högre . Regeringen anser att för konsekvenser i form av höjda kostnader inom det svenska trygghets- och pensionssystemet bör det dels beaktas att dessa kostnader får dras av, dels att de bör ses i relation till att den sammanlagda lönesumman var enligt SCB:s Kontrolluppgiftsbaserad lönesummestatistik (LSUM). När det gäller känslighetsanalysen så kan det nämnas att effekten av en höjd statslåneränta kommer att föranleda en ökning av schablonintäkten och därmed en högre skattekostnad för skadeförsäkringsbolagen. Emellertid kommer den ökade statslåneräntan att sammanfalla med ett läge där högre räntor ger försäkringsbolagen en högre avkastning på obligationer. Därmed kan det förmodas att en högre schablonintäkt balanseras av de ökade intäkterna från kapitalplaceringar. När det gäller statens kreditvärdighet så kan det nämnas att har en låg statsskuld, av BNP och mycket bra kreditvärdighet. I de fall skadeförsäkringsbolagens kunder är fysiska personer kommer privatpersonernas disponibla inkomst minska med motsvarande nivå som 2017/18:245 övervältring genom ökade premierna innebär, givet oförändrat beteende. Det kan antas att en betydande andel av försäkringsbolagens försäljning () går till privatpersoner. 42 I de fall kunderna är juridiska personer kommer kostnaderna som får dras av att öka med motsvarande nivå som försäkringspremierna ökar. Det leder i sin tur till att företagens resultat minskar i motsvarande nivå och att bolagsskattebasen då krymper något. Då bolagsskatten föreslås sänkas från till i två steg minskar även det skattemässiga värdet av ökade avdrag något. Det ska dock framhållas att det är osäkert i vilken omfattning de ökade kostnaderna faktiskt övervältras på kunderna. Ökningen av skattekostnaderna för skadeförsäkringsbolagen kan jämföras med förhållandet mellan den bokförda vinsten (årets vinst, efter skatt) och premieintäkterna. För medianföretaget uppgick detta förhållande till . Medianföretaget bland större försäkringsföretag (premieintäkter ) har ett förhållande mellan årets resultat och premieintäkterna på . För mindre skadeförsäkringsföretag (premieintäkter mellan och ) är motsvarande siffra . Förslaget om en bolagsskattesänkning kommer att minska skattekostnaderna för skadeförsäkringsbolagen. Utgår man ifrån att skadeförsäkringsföretagens bokförda skattekostnader var 2014 så kommer bolagsskattesänkningen från till att minska dessa med . kommer de båda förslagen avseende säkerhetsreserven, både den permanenta och den tillfälliga schablonintäkten, att öka skatteuttaget med 2018. Förslagen kan leda till att skadeförsäkringsföretag börjar använda andra former av intern finansiering, t.ex. periodiseringsfonden. Men eftersom ökningar av säkerhetsreserven föreslås likställas med avsättningar till periodiseringsfonden har inte detta någon effekt för skatteintäkterna. Eftersom åtgärden påverkar samtliga skadeförsäkringsbolag antas konkurrenssituationen i generella termer vara oförändrad inom branschen. För medianföretaget bland större försäkringsföretag motsvarar säkerhetsreserven och för mindre skadeförsäkrings- företag av premieintäkterna för egen räkning. Sammanlagt använder dock mindre företag säkerhetsreserven i en större utsträckning. Förhållandet mellan summan av säkerhetsreserven och summan av premieintäkterna är 0,65 för större försäkringsföretag som har premieintäkter . När det gäller de företag som använder sig av säkerhetsreserven i en större utsträckning kommer 42 till användning av hela försäkringsbranschens output som redovisas i input-output- tabellen för visar det sig att en betydande andel, omkring 2/3, av försäkringsbranschens totala output används av hushåll. Eftersom försäkringsbolagens output även omfattar liv- och kapitalförsäkring som främst efterfrågas av privatpersoner kan denna siffra överskatta andelen som går till hushåll. SCB, Symmetric input-output tables 2008 and 2010 publicerad . I nationalräkenskaperna visar hushållens konsumtion på för försäkringar medan branschens output uppges vara kostnaderna att öka och därmed även behovet av att höja premierna att Prop. 2017/18:245 öka. När det gäller utbetalningar för skador kan det antas att dessa är fasta och att försäkringsbolagen inte har någon möjlighet till att minska dessa i betydande omfattning. Förslaget avseende den tillfälliga schablonintäkten på säkerhets- reserven motsvarar förslaget om återföring av avdrag för avsättning till periodiseringsfond. Förslaget minskar i en viss omfattning, som även påpekar, skadeförsäkringsföretagens likviditet. Detta kan illustreras med det följande exemplet. För ett skadeförsäkringsföretag som har en säkerhetsreserv som uppgår till vid ingången av det första beskattningsåret som börjar efter ikraftträdandet (och som väljer att inte ta upp hela den tillfälliga schablonintäkten under detta beskattningsår) kommer den tillfälliga schablonintäkten leda till skatte- betalningar på under (10 x 0,1 x 0,206 x (1/6)). till branschen så kommer skatteuttaget att kunna jämföras med en minskning av premieintäkterna om (säkerhetsreserven motsvarar omkring 1,6 gånger premieintäkterna). Skulle ett skadeförsäkringsbolag gå med förlust så skulle likviditetseffekten dämpas eftersom schablonintäkten kan kvittas mot förluster som uppstår i verksamheten. Så länge ett försäkringsbolag går med förlust kommer det inte att behöva betala någon skatt på schablonintäkten. framhåller i sitt remissvar att eventuellt införande av schablonintäkten bör föregås av en noggrann utredning i syfte att säkerställa att inga negativa konsekvenser uppkommer för det svenska trygghets- och pensionssystemet av att en schablonintäkt införs. bedömer att är bäst lämpad att utföra en sådan utredning. Regeringen konstaterar dock att inte har några synpunkter på förslaget och dess konsekvensanalys. 15.9.6 Fördelnings- och jämställdhetseffekter Förslagen om permanent och tillfällig schablonintäkt på säkerhets- reserven berör både försäkringsgivarna (ägare och anställda) och Beträffande försäkringsgivarna förväntas förslaget inte få några direkta effekter på den ekonomiska jämställdheten eftersom de direkt berörda är skadeförsäkringsbolagen, inte fysiska personer. Indirekt bedöms förslagen påverka jämställdheten genom att män i större utsträckning än kvinnor äger och driver företag och därför i större utsträckning kommer att påverkas av ökade kostnader givet att samma snedfördelning även förekommer bland skadeförsäkringsbolagen. av den ökade skattekostnaden kan förväntas bäras av försäkringsgivarna Eftersom män kan antas äga tillgångar till ett större värde kan det vara så att de träffas i en lite större utsträckning när det gäller försäkringstagare. Detta gäller även ägandet i försäkrings- Bland försäkringstagarna berörs både fysiska och juridiska personer. För juridiska personer som är försäkringstagare gäller enligt samma resonemang som ovan att män även i detta fall påverkas negativt i större 2017/18:245 omfattning än kvinnor. Försäkringstagare som är fysiska personer kan antas vara mer jämnt fördelade mellan könen och eventuella på försäkringstagaren övervältrade ökade kostnader av förslagen blir därmed på den punkten också mer jämnt fördelat mellan kvinnor och män. Svensk försäkring påpekar att höjda priser på försäkring riskerar att leda till att personer med sämre ekonomi väljer bort försäkring, som det är de med små marginaler som har störst behov av ett ekonomiskt skydd vid oförutsedda händelser. Det riskerar i förlängningen att drabba enskilda, företag och samhället i stort, exempelvis genom ökade socialutgifter för kommunerna. Avseende frågan vilka följdeffekter som kan förväntas av en övervältring gör regeringen bedömningen att övervältringseffekterna i sin helhet är begränsade, eftersom ökningen av skattebördan uppgår till av premieintäkterna för egen räkning. Vad gäller övriga effekter av förslagen bedöms dessa som försumbara. 15.10Sammantagna effekter av förslagen har konsekvenserna av de lämnade förslagen främst presenterats ur enskilda perspektiv. I flera fall är det dock tydligt att förslagen har en sammansatt påverkan på företagen. En begränsning av ränteavdragen påverkar företagens beskattningsbara resultat som sänkning av bolagsskattesatsen som sker i två steg påverkar företagens totala skatteinbetalningar. Förslaget om sänkt expansionsfondsskatt är en följd av förslaget om sänkt bolagsskatt. Expansionsfondsskatten sänks dock i ett steg. Förslagen berör dessutom en mycket stor grupp företag. Förslagen om ändrade regler i företagssektorn omfattar i varierande grad alla företagsformer, men främst aktiebolag. Det är inte alla företag som kommer se en direkt påverkan på sin verksamhet; går inte företaget med vinst har bolagsskattesänkningen ingen effekt förrän verksamheten redovisar ett överskott. På liknande sätt är det inte alla företag som har räntekostnader och därmed kommer heller inte verksamheten påverkas av förslaget om en generell ränteavdragsbegränsning. Företaget som sådant omfattas dock ändå av de regler som föreslås träda i kraft. Som beskrivs i avsnitt 15.2 omfattas ca 473 000 bolag av bolagsskatte- sänkningen. Omkring 230 000 av dessa företag betalade bolagsskatt 2014 och skulle direkt beröras av en bolagsskattesänkning. beskrivs i avsnitt 15.3 att samtliga enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag omfattas av sänkningen av expansions- fondsskatten, totalt knappt 800 000 företag. Av dessa påverkas 330 000 direkt av sänkningen av expansionsfondsskatten. Sammantaget är det alltså omkring 1,2 miljoner företag som omfattas av förslagen och av dessa omkring 560 000 företag som direkt påverkas av några av de skattesänkningar som beskrivs i propositionen. Det är av dessa skäl både motiverat och viktigt att förslagen ses som en helhet, särskilt de sammantagna konsekvenserna av förslagen. Den administrativa bördan av förslagen för företagen förväntas öka, men förväntas konkurrensförhållanden förbättras ur flera aspekter som utjämningen mellan eget och lånat kapital förstärks. 2017/18:245 Ökningen av neutraliteten inom skattesystemet förväntas öka den samhällsekonomiska effektiveten.43 Konsekvenserna av förslagen ska även ses ur ett större, internationellt perspektiv. Eftersom förslaget om en generell ränteavdragsbegränsning är en direkt effekt av ett EU-direktiv förväntas de föreslagna svenska skattereglerna för företagssektorn få en förändrad konkurrenssituation internationellt även pga. hur övriga EU- länder väljer att implementera direktivet. I avsnittet om de sammantagna effekterna av förslagen beskrivs dels de offentligfinansiella effekterna av förslagen, dels hur stor påverkan på de administrativa kostnaderna är. Dessutom diskuteras hur förslagen påverkas av det internationella arbetet mot aggressiv skatteplanering. har konsekvenserna för och de allmänna förvaltningsdomstolarna beskrivits i vissa av avsnitten som behandlar konsekvenserna av de olika förslagen var för sig. I detta avsnitt ges även samlad bedömning av förslagens konsekvenser för och de allmänna förvaltningsdomstolarna. 15.10.1 Förslagens samlade effekter för företagssektorn Det är förenat med betydande svårigheter att göra och beskriva en heltäckande bedömning av hur förslagen – sedda vart och ett för sig eller tillsammans – påverkar förutsättningarna för att bedriva närings- verksamhet. Det beror på att förhållandena mellan olika företag (sett mot bakgrund av t.ex. verksamhetens storlek, organisation, inriktning, utvecklingsskede, lönsamhet och ekonomiska ställning) skiljer sig åt i sådan hög grad att en bedömning av det aktuella slaget i stort sett behöver göras per företag – inte per utvecklingsskede, per sektor e.d. – för att ge en rättvisande bild av förslagens effekter för företagen. I stället bör bedömningen av hur förslagen påverkar förutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet i första hand inriktas på en prövning av om förslagen – sedda vart och ett för sig eller tillsammans – leder till ökade skattekostnader för företagen (ökning/sänkning) och i vilken utsträckning dessa förändrade kostnader kan komma att övervältras på kunderna. Den bedömningen får i förekommande fall ske sett mot bakgrund av för förslagen illustrativa, men inte nödvändigtvis för samtliga företag som träffas av förslagen representativa, beskrivningar av förslagens effekter för förutsättningarna för att bedriva närings- verksamhet. I det ligger att det i förekommande fall bara kan göras en mycket översiktlig bedömning av hur förslagen påverkar företag i olika sektorer eller företag som befinner sig i olika utvecklingsskeden. Vid sidan av effekterna som förslagen förväntas ha på kapitalkostnaderna förväntas förslagen begränsa skatteplanering genom ränteavdrag i företagssektorn. Det ligger i sakens natur att ett förslag som leder till ökade skattekostnader för vissa företag, t.ex. sådana som träffas av den generella ränteavdragsbegränsningen och där bolagsskattesatssänkningen 43 , ., and . Mirrlees. Optimal taxation and public production I: 61.1 (1971): 8–27. 2017/18:245 inte väger upp för detta, och som inte kan övervältras på kunder, påverkar storleken på och tidpunkten för investeringar i viss utsträckning. Detta eftersom en del av företagen kan ha svårt att ändra sin kapitalstruktur. är skattens storlek bara en av flera faktorer som påverkar företagens investeringar. I det ligger att det i förekommande fall bara kan göras en mycket översiktlig bedömning av hur – dvs. om, när och i vilken utsträckning – förslagen påverkar företagens investeringar. Förslaget om en sänkning av bolagsskatten omfattar alla företag och minskar kapitalkostnaden för investeringar som finansieras med eget kapital. Förslagen om en ränteavdragsbegränsning genom en EBITDA- regel omfattar 473 000 företag och innebär som utgångspunkt att kost- naderna för lånat kapital ökar för företagen. innebär dessa ränteavdragsbegränsningar i kombination med en sänkning av bolagsskatten en omfördelning av skattebördan. Högt belånade företag förväntas betala mer i bolagsskatt medan lågt belånade företag förväntas betala mindre i bolagsskatt i förhållande till . Den finansiella risken i ekonomin kan förväntas minska vid en generellt sett lägre belåningsgrad i företagssektorn. Den positiva effekten på neutraliteten är dock mindre för ett EBITDA-system än för ränteavdragsbegränsningar som baseras på en sådan EBIT-regel som föreslogs i promemorian. Orsaken är att ett sådant system väntas vara något mer fördelaktigt för belånade företag som investerar i tillgångar som kan skrivas av över (t.ex. maskiner). Ett enskilt företags belåningsgrad är emellertid inte avgörande för hur förslaget påverkar företagets kostnader för lånat kapital. I stället är det förhållandet mellan storleken av avkastningen på arbetande kapital – dvs. balansräkningens totala tillgångar (balansomslutningen) minus räntefria skulder – och storleken av räntan på skulderna som avgör hur företagets kostnader för lånat kapital påverkas av förslaget. För EBITDA-regeln så är det även storleken på avskrivningar som påverkar utfallet. kan även högt belånade företag (med högavkastande investeringar) få betala mindre i bolagsskatt i förhållande till , sett mot bakgrund av att bolagsskatten sänks från till . I och med att det är ett företags belåningsgrad – i förhållande till av- kastningen på investeringar som finansieras med lånat kapital – som av- gör hur företaget påverkas av förslaget, har företagets storlek, antalet an- ställda i företaget, företagets utvecklingsskede e.d. ingen avgörande be- tydelse för bedömningen av förslagets effekter för förutsättningarna att bedriva näringsverksamhet. Inom ramen för EBITDA-förslaget kan dock förslaget anses vara något fördelaktigare för företag som har stora avskrivningar i förhållandet till ränteavdragen. Det ska i det avseendet framhållas att många små eller medelstora företag har en belåningsgrad sett i förhållande till överskottet av näringsverksamheten som innebär att ränteutgifterna ryms inom avdragsutrymmet, dvs. de får dras av fullt ut. Det innebär att de generella ränteavdragsbegränsningarna inte påverkar förutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet i dessa företag som kapitalkostnaden sänks genom den sänkta bolagsskatten. Till det kommer att företag som befinner sig i ett nystarts- eller utvecklingsskede, och som vanligen även är små, inte sällan har svårt att Prop. 2017/18:245 finansiera investeringar med lånat kapital i en betydande omfattning.44 Dessutom kan det läggas till att ett negativt räntenetto alltid får dras av enligt den föreslagna förenklingsregeln. Det föreslås dessutom en förenklingsregel för finansiell leasing. Ipraktiken kommer EBITDA-regeln och bolagsskattesatssänkningen innebära att av bolag med överskott kommer att betala mer i skatt. Det innebär att av bolagen med överskott har ränteutgifter som ryms inom avdragsutrymmet alternativt att dessa inte har något överskott, dvs. får dras av fullt ut. Om dessa företag har ett överskott kommer bolagsskattesänkningen minska deras skattekostnader och öka incitamentet att göra nya investeringar. Ioch med att förslagen innebär en omfördelning av skattebördan, inne- bär förslaget att avkastningen på investeringar som finansieras med lånat kapital minskar, dvs. att kostnaderna för lånat kapital ökar. Det kan antas minska företagens skuldfinansierade investeringar (i den utsträckning finansieringskostnaderna inte kan övervältras på kunder). Inom ramen för EBITDA-förslaget kan det dock fortfarande vara fördelaktigt att använda sig av skuldfinansiering. Däremot innebär förslaget att avkastningen på investeringar som finansieras med eget kapital ökar, dvs. att kostnaderna för eget kapital minskar. Bolagsskattesatssänkningen kan förväntas att ha positiva effekter på företagens investeringar. På lång sikt kan förslaget antas ha positiva effekter på företagens investeringar, sett mot bakgrund av att förslaget bör kunna leda till att lånat kapital i viss utsträckning ersätts av eget kapital. Ökade investeringar har som utgångspunkt positiv effekt på sysselsättning och tillväxt. Sammanfattningsvis är det mycket svårt att göra en bedömning av hur förslaget påverkar företagens in- vesteringar både på kort sikt och varaktigt. Det kan dock utgås ifrån att den sammanlagda effekten på investeringar och sysselsättning snarare är positiv än negativ. Dessutom kan förslaget förväntas minska riskerna för ekonomin på grund av att incitamenteten för skuldsättning minskar i företagssektorn. Inedanstående tabell görs en uppskattning av den sammanlagda effekten av EBITDA-begränsningen och bolagsskattesänkningen. Tabell 15.11 baseras på antagandet om att förändringarna införts /15 och visar vilka effekter förslagen skulle ha fått på företagssektorn då. Under sådana förutsättningar beräknas omkring 1300 bolag som förväntas få en ökning av bolagsskattebetalningarna. är det fler än omkring 250 000 bolag som förväntas få oförändrade bolagsskattebetalningar eller en sänkning av dessa.