prop · H503243 · 2018-04-12 00:00:00 — 2.10Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1140) om ekonomiska zon Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1992:1140) om ekonomiska zon ska ha följande lydelse. Vid prövning av tillstånd ska 2– Vid prövning av tillstånd ska 2– 4 kap. och 5 kap. 3 och 15 §§ mil- 4 kap. och 5 kap. 3–5 och 18 §§ För verksamheter och åtgärder som ska prövas för ett tillstånd ska, på samma sätt som om ansökan avser en verksamhet i , 1.frågan om verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en bety- dande miljöpåverkan avgöras i ett särskilt beslut enligt 6 kap. 26 och 27 §§ efter att en undersökning enligt 6 kap. 23–25 §§ har gjorts, om annat inte följer av undantagen i 6 kap. 23 § andra stycket, 2.en specifik miljöbedömning göras, information lämnas och samråd ske enligt 6 kap. 28–46 §§ , om en betydande miljöpåverkan kan antas, och 3.en liten miljökonsekvensbeskrivning tas fram enligt 6 kap. 47 § mil- jöbalken, om beslutar att en betydande miljöpåverkan inte kan antas. Det som sägs om i 6 kap. ska gälla läns- styrelsen i det län där Sveriges sjöterritorium är närmast det område där verksamheten avses att bedrivas. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2017:962. 2.11Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § lagen (1995:1649) om byggande av järnväg ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid planläggning av järnväg och Vid planläggning av järnväg och vid prövning av ärenden om bygg- vid prövning av ärenden om bygg- ande av järnväg ska 2–4 kap. och ande av järnväg ska 2–4 kap. och 5 kap. 3 § tillämpas. 5 kap. 3–5 §§ tilläm- Fastställande av järnvägsplan enligt denna lag ska då jämställas med enligt denna lag ska då jämställas meddelande av tillstånd enligt mil- med meddelande av tillstånd enligt ten ska tillämpa det som sägs om mark- och miljödomstolens hand- läggning i 22 kap. 13 § miljöbal- Vid planläggning, byggande och underhåll av järnväg ska hänsyn tas till både enskilda intressen och allmänna intressen såsom miljöskydd, naturvård och kulturmiljö. En estetisk utformning ska eftersträvas. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:892. 2.12Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 8 a och §§ ellagen (1997:857) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid prövning av frågor om med- Vid prövning av frågor om med- delande av nätkoncession för linje delande av nätkoncession för linje ska bestämmelserna i 2–4 kap. och ska bestämmelserna i 2–4 kap. och 5 kap. 3 och 15 §§ 5 kap. 3–5 och 18 §§ För en elektrisk starkströmsledning som ska prövas för en nätkoncession för linje ska 1.frågan om byggandet eller användandet kan antas medföra en bety- dande miljöpåverkan avgöras i ett särskilt beslut enligt 6 kap. 26 och 27 §§ efter att en undersökning enligt 6 kap. 23–26 §§ har gjorts, om annat inte följer av undantagen i 6 kap. 23 § andra stycket, 2.en specifik miljöbedömning göras, information lämnas och sam- ordning ske enligt 6 kap. 28–46 §§ , om en betydande miljö- påverkan kan antas, och 3.en liten miljökonsekvensbeskrivning tas fram enligt 6 kap. 47 § miljö- balken, om beslutar att en betydande miljöpåverkan inte kan antas. Trots det som sägs i första och andra styckena behöver frågor som har prövats i ett mål eller ärende om tillstånd enligt inte prövas på nytt i ärendet om nätkoncession. Om det i målet eller ärendet om tillstånd enligt finns en miljökonsekvensbeskrivning som beskriver de direkta och indirekta effekter på människors hälsa och miljön som linjen kan medföra, behöver det inte finnas någon särskild miljökonsekvensbe- skrivning i koncessionsärendet. Vid en omprövning enligt 15 b § Vid en omprövning enligt 15 b § tillämpas 2–4 kap. och 5 kap. 3 och tillämpas 2–4 kap. och 5 kap. 3–5 och 18 §§ . För nätkoncession för linje som ska omprövas ska 1. frågan om en betydande miljöpåverkan kan antas avgöras i ett särskilt beslut enligt 6 kap. 26 och 27 §§ efter att en undersökning enligt 6 kap. 23–26 §§ har gjorts, om annat inte följer av 6 kap. 23 § andra stycket, Senaste lydelse 2017:1033. Senaste lydelse 2017:1033. 2017/18:243 2. en specifik miljöbedömning göras, information lämnas och sam- ordning ske enligt 6 kap. 28–46 §§ , om en betydande miljö- påverkan kan antas, och 3. en liten miljökonsekvensbeskrivning tas fram enligt 6 kap. 47 § mil- jöbalken, om beslutar att en betydande miljöpåverkan inte kan antas. Denna lag träder i kraft . 2.13Förslag till lag om ändring i lagen (1998:811) om införande av Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:811) om införande av miljö- balken dels att 34 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 30 § ska lyda ”Särskilda övergångsbe- stämmelser till 24 och 25 kap. ”, dels att det ska införas två nya paragrafer, 5 a och 17 a §§, av följande lydelse. En verksamhet som bedrivs i enlig- het med en urminnes hävd, ett pri- vilegiebrev eller en annan sådan särskild rättighet att förfoga över vatten som avses i 2 kap. 41 § vat- tenlagen (1918:523) ska anses be- drivas med stöd av en rättighet som har tillkommit enligt motsvarande bestämmelser i eller i föreskrifter som har meddelats med stöd av , om det inte följer något annat av denna lag eller av föreskrifterna. Trots 17 § får en anläggning som används för en sådan verksamhet som avses i 11 kap. 6 § Omprövning enligt kan göras av en sådan särskild rättighet att förfoga över vatten som avses i 2 kap. 41 § vattenlagen (1918:523). Vid omprövning enligt 24 kap. 5 § av en sådan rättig- het ska rättighetshavaren ersätta sådana kostnader som avses i 25 kap. 8 § första stycket miljöbal- ken. Denna lag träder i kraft . 2.14Förslag till lag om ändring i lagen (1998:811) om införande av Härigenom föreskrivs att 39 och 41 §§ lagen (1998:811) om införande av ska upphöra att gälla vid utgången av 2028. Frågan om ändring av en sådan avgift får även tas upp till prövning i samband med en omprövning enligt 24 kap. 5 eller 13 § miljö- balken eller enligt 13 eller 14 § det- ta kapitel. 2.15Förslag till lag om ändring i lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet Härigenom föreskrivs att 7 kap. 7, 15 och 17 §§ lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Fastställs bestämmelser om innehållande och tappning av vatten för att under osedvanliga förhållanden tillgodose säkerheten hos en vattenanlägg- ning och kan de skador som följer om bestämmelserna utnyttjas inte lämpligen uppskattas på förhand, får mark- och miljödomstolen skjuta upp frågan om ersättning. Anspråk på grund av skada som Anspråk på grund av skada som avses i första stycket prövas på det avses i första stycket prövas på det sätt som föreskrivs i 24 kap. 13 § sätt som föreskrivs i 24 kap. 18 § På ansökan av länsstyrelse eller den avgiftsskyldige får mark- och miljö- domstolen föreskriva den ändring av en bygdeavgift eller en allmän fiske- avgift som kan behövas med hänsyn till erfarenheterna av vatten- verksamhetens verkningar eller till bestående hinder att utnyttja verksam- heten i den avsedda omfattningen. Frågan om ändring av en sådan avgift får även tas upp till prövning i samband med en omprövning enligt 24 kap. 5 och 8 §§ miljö- balken samt 13 och 14 §§ detta kapitel. Om en dom eller ett beslut enligt 24 kap. 5 eller 8 § eller 13–16 §§ inverkar på frågan om en samfällighets fortsatta bestånd, kretsen av deltagare eller kostnads- fördelningen mellan dem, får Om en dom eller ett beslut enligt 24 kap. 5 eller 13 § el- ler någon av 13–16 §§ detta kapitel inverkar på frågan om en samfäl- lighets fortsatta bestånd, kretsen av Senaste lydelse 2010:937. Senaste lydelse 2010:937. Senaste lydelse 2010:937. 2017/18:243 meddelas de ändrade bestämmelser ningen mellan dem, får meddelas de ändrade bestämmelser som Inträder, sedan en samfällighet har bildats enligt denna lag, i andra fall än som avses i första stycket ändrade förhållanden som inte i ringa mån inverkar på frågan om sättet för verksamhetens bedrivande, kretsen av deltagare eller kostnadsfördelningen mellan dem, får frågan på ansökan av en deltagare omprövas av mark- och miljödomstolen. Även utan att sådana förhållanden har inträtt, får en omprövning äga rum, om någon vill ansluta sig som deltagare eller i det tidigare avgörandet har föreskrivits att frågan får omprövas och har gått ut. Vid omprövningen gäller bestämmelserna om vattenverksamhet i Den som inträder som deltagare i Den som inträder som deltagare i en bestående samfällighet ska åläggas att i skälig utsträckning er- åläggas att i skälig utsträckning er- sätta de övriga deltagarna deras sätta de övriga deltagarna deras kostnader som nedlagts i gemen- kostnader som nedlagts i gemen- sagts nu gäller också när andelstalet sagts nu gäller också när andelstalet höjs för en deltagare som ingår i en höjs för en deltagare som ingår i en Denna lag träder i kraft . 2.16Förslag till lag om ändring i naturgaslagen (2005:403) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 7 § naturgaslagen (2005:403) ska ha följ- ande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid prövning av frågor om medde- Vid prövning av frågor om medde- lande av koncession ska 2–4 kap. lande av koncession ska 2–4 kap. och 5 kap. 3 och 15 §§ och 5 kap. 3–5 och 18 §§ miljöbal- För verksamheter och åtgärder som ska prövas för en koncession ska 1.frågan om verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en bety- dande miljöpåverkan avgöras i ett särskilt beslut enligt 6 kap. 26 och 27 §§ efter att en undersökning enligt 6 kap. 23–26 §§ har gjorts om annat inte följer av undantagen i 6 kap. 23 § andra stycket, 2.en specifik miljöbedömning göras, information lämnas och sam- ordning ske enligt 6 kap. 28–46 §§ , om en betydande miljö- påverkan kan antas, och 3.en liten miljökonsekvensbeskrivning tas fram enligt 6 kap. 47 § , om beslutar att en betydande miljöpåverkan inte kan antas. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2017:1034. 2.17Förslag till lag om ändring i luftfartslagen (2010:500) Härigenom föreskrivs att 6 kap. 6 § luftfartslagen (2010:500) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ett tillstånd enligt 5 § får meddelas endast om flygplatsen är lämplig från allmän synpunkt. Vid prövningen ska hänsyn särskilt tas till flygsäker- heten, relationen till övrig luftfart och andra transportslag, totalförsvaret samt särskilda störningar. Vid tillståndsprövningen ska 3 och 4 kap. samt 5 kap. 3 § miljö- och 4 kap. samt 5 kap. 3–5 §§ mil- medverkar till att en miljökvalitets- som medverkar till att en miljökva- norm som avses i 5 kap. 2 § första litetsnorm för annat än vatten som stycket 1 inte följs får avses i 5 kap. 2 § första stycket 1 meddelas endast om tillståndet inte följs får meddelas förenas med de krav som behövs endast om tillståndet förenas med för att följa eller om det de krav som behövs för att följa finns en sådan förutsättning för eller om det finns en sådan tillstånd som anges i 2 kap. 7 § anges i 5 kap. 5 § tillämpa det som sägs om mark- i 22 kap. 13 § . Ett tillstånd får inte meddelas i strid mot en detaljplan eller områdes- bestämmelser. Om syftet med planen eller bestämmelserna inte motver- kas, får dock mindre avvikelser göras. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:896. 2.18Förslag till lag om ändring i strålskyddslagen (2018:000) Härigenom föreskrivs att 6 kap. 10 § strålskyddslagen (2018:000) ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Om det finns risk för att verksam- heten medför att en miljökvalitets- norm som avses i 5 kap. 2 § första stycket 1 inte följs, får tillstånd ges endast om det förenas med de villkor som behövs för att följa eller om det finns en sådan förutsättning för tillstånd som anges i 2 kap. 7 § tredje stycket . Om det finns risk för att verksam- heten medför att en miljökvalitets- norm som avses i 5 kap. 2 § första stycket 1 inte följs, får tillstånd ges endast om det förenas med de villkor som behövs för att följa eller om det finns en förutsättning för tillstånd enligt 5 kap. 4 eller 5 § . Denna lag träder i kraft . 3Ärendet och dess beredning Europeiska kommissionen driver ett överträdelseärende mot om genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten, dvs. Europa- parlamentets och rådets direktiv /60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens om- råde (överträdelseärende nummer 2007/2239). Regeringen mottog en kompletterande formell underrättelse. Underrättel- sen var den tredje kompletterande underrättelsen i ärendet och besvarades (dnr M2016/02347/R). Regeringen mottog ett motiverat yttrande (dnr UD2018/01748/RS). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i upp- drag att se över reglerna om vattenverksamhet i och lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. Utred- ningen antog namnet (M 2012:01). Utred- ningen överlämnade delbetänkandet ”4 kap. 6 § mil- jöbalken” (SOU 2012:89), delbetänkandet ”Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler” (SOU 2013:69) och slutligen slutbetänkandet ”I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler” (SOU 2014:35). Betänkandena har remiss- behandlats. Remissvaren finns tillgängliga i Miljö- och energidepartemen- tet (dnr M2013/2436/Nm). lämnade i betän- kandet SOU 2013:69 ett förslag till lag om ändring i lagen (1998:811) om införande av . Det förslaget behandlas i denna proposition och återges i bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna för det betänkandet finns i bilaga 2. tillkännagav som sin mening att regeringen bör återkomma till med förslag på ett regelverk om tillstånds- processer för vattenverksamheter som är flexibelt och anpassat till små- skaliga verksamheter (bet. 2015/16:CU13, rskr. 2015/16:191). träffades en energipolitisk överenskommelse mellan , , de gröna, och (energiöverenskommelsen). Överenskommelsen finns i bilaga 3. Förslagen behandlas närmare i betänkande Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2). (Miljö- och ) tog fram en promemoria med förslag till författningsändringar för att – med hänsyn till tillkännagivande – genomföra de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverenskommelsen och tydliggöra genomförandet av ramdirektivet för vatten så att reglerna om det svenska prövningssystemet återspeglar krav att verksamheter och åt- gärder inte får tillåtas försämra vattenkvaliteten eller äventyra att beslutade miljökvalitetsnormer kan nås. Promemorians lagförslag återges i bilaga 4. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstans- erna finns i bilaga 5. Remissvaren finns tillgängliga i Miljö- och energi- departementet (dnr M2017/01639/R). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Regeringen har följt Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen har dessutom några språkliga och redaktionella ändringar gjorts. I detta avsnitt redovisas de huvudsakliga utgångspunkterna för detta lag- stiftningsärende. 4.1Vattnets och vattenverksamheternas betydelse Naturliga rinnande vatten och våtmarker utgör några av artrikaste Vattenlandskapet kan sägas vara ett naturligt, dynamiskt och föränderligt system, där t.ex. höga flöden, isgång, stormfällen, erosion och bäverdammar är processer som påverkar såväl strukturer som arters före- Stränderna formas av både vattenflöden, översvämningar och is- gång som ger erosion och materialavlagring, vilket gör att de t.ex. inte Återkommande översvämningar skapar dynamik och variation i strandzonens växtsamhällen och ger förutsättningar för hög biologisk Det centrala begreppet i vattenlandskapet är avrinningsområdet. Avrinningen är viktig för tillförsel av bl.a. närsalter till vattenmiljön, vilket i hög grad påverkar arters förekomst och den kemiska miljön. vatten med goda livsvillkor för djur- och växtliv samt ett fungerande eko- system bidrar till nödvändiga ekosystemtjänster som exempelvis rent Den biologiska mångfalden i sjöar och vattendrag har påverkats negativt på flera olika sätt. Upp till en fjärdedel av ur- sprungliga våtmarksareal har försvunnit genom dränering, sjösänkningar och rätade diken. Sötvattensmiljöer och våtmarker har minskat, fragmen- terats och isolerats som ett resultat av bl.a. anläggande av dammar och kraftverk samt anspråkstagande av arealer för jord- och skogsbruk. Fragmentering av vattendrag, bl.a. genom anläggande av kraftverks- och regleringsdammar, och utraderande av landbiotoper genom överdämning samt torrläggning av forsar och strömfåror har stor påverkan på landskaps- bilden, den fysiska miljön och på berörda ekosystem i sjöar och rinnande vatten inom avrinningsområdet. Även enstaka hinder i ett system kan för- ändra systemets struktur och funktion med risk för att vissa arter helt slås ut. måste också beaktas att vissa av dessa anläggningar är mycket gamla och att den omgivande naturen har anpassats efter hur vattnet har runnit vilket gett förutsättningar för andra arter och dagens biologiska De befintliga kulturmiljöerna utgör vittnesbörd om historiska utveckling och bidrar såväl till att förklara dagens samhälle som att erbjuda attraktiva livsmiljöer och besöksmål. (1988:950) är det en nationell angelägenhet att skydda och vårda kultur- Det ansvaret delas av alla. Såväl enskilda som myndigheter ska 2017/18:243 visa hänsyn och aktsamhet mot kulturmiljön. Den som planerar eller utför ett arbete ska se till att skador på kulturmiljön undviks eller begränsas. Vissa anläggningar i vatten är byggnadsminnen eller fornminnen och har särskilt skydd i kulturmiljölagen. omfattar miljön i stort, vilket inbegriper kulturmiljön. Enligt 1 kap. 1 § ska balken tillämpas så att värdefulla natur- och kulturmiljöer skyddas och vårdas. Hänsynsreglerna i 2 kap. gäller även i förhållande till kultur- miljön och av hushållningsbestämmelserna i 3 kap. följer att fysisk miljö som har betydelse från allmän synpunkt på grund av sina kulturvärden så långt som möjligt ska skyddas från åtgärder som påtagligt kan skada kul- turmiljön. Områden som är av riksintresse för kulturmiljövården ska skyddas. I 7 kap. finns bestämmelser om kulturreservat. Fysisk påverkan har av vattenmyndigheterna identifierats som en av de största anledningarna till att man inte uppfyller de grundläggande kvalitetskrav om god ekologisk status och god ekologisk potential som gäller enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. Fysisk påverkan på vattenmiljön är t.ex. vattenkraftverk, dammar, strandskoningar, dikning och uträtning av vattendrag. I kontrast till den negativa fysiska påverkan från markavvattning bör i sammanhanget lyftas fram att markavvattning har skapat högproduktiv odlingsmark över nästan hela landet. Anläggningarna har avgörande be- tydelse för landets livsmedelsförsörjning och skogstillväxt. Dränerad mark har högre produktivitet, högre odlingssäkerhet, mindre problem med packningsskador, samt medför mindre problem med inre och yttre erosion än odränerad mark med motsvarande jordartsförhållanden. Tillgång till produktiv odlingsmark har stor betydelse för att kunna förverkliga rege- ringens livsmedelsstrategi (prop. 2016/17:104). Även dammar kan ha en nytta genom att bl.a. minska risken för erosion, övergödning och över- svämningar. Vattenspeglar som skapats som en följd av dämning kan ha värden för rekreationsintresse och utgöra attraktiva boendemiljöer. I en- skilda fall kan en damm även fylla en nyttig funktion för att hindra sprid- ning av invasiva arter i vattendragen. Vattnets status påverkas inte enbart av förändringar i dess djup och läge utan även ökad näringsbelastning till exempel som en följd av markan- vändning såsom jord- och skogsbruk, internbelastning, utsläpp av avlopp samt dagvatten från städer. Utsläpp av förorenande ämnen från olika verk- samheter har i många fall också en stor påverkan på vattenkvaliteten. Vatten har utnyttjats för att ersätta tungt muskelarbete och driva kvarnar, stampar, hyttor, smedjor, sågverk, pappersbruk m.m. har vattnets kraft även använts för produktion av el. Vattenkraften har en nyckelroll i det svenska elsystemet. Vattenkraftens lokalisering har varit utgångspunkten för uppbyggnaden av stamnätet i . Vattenkraften har påverkat förutsättningarna för introduktionen och utformningen av annan elproduktion och därmed också utvecklingen av elmarknaden och balansmarknaden. Trots detta är inte vattenkraften Det finns stora skillnader mellan olika kraftverk. byggdes mycket tidigt i elsystemets utveckling. Lokala vattenkraftverk har i många städer funnits betydligt längre än elektriciteten och i takt med att el blev en efterfrågad energibärare utrustades de med generatorer. Dessa tidiga vattenkraftverk saknar i regel vattenmagasin och är ofta byggda i närheten av stadsmiljöer. Merparten av dagens vattenkraftskapacitet byggdes ut . Det finns inte en aktiv nyproduktionsmarknad för vattenkraft i , primärt p.g.a. skyddade älvsträckor och bristande lönsamhet i nyinvesteringar. Vattenkraftens ägare har fokus på reinvester- ingar, underhåll och vidmakthållande åtgärder i befintliga anläggningar. Ett vattenkraftverk utnyttjar vattnets lägesenergi för elproduktion. Vatt- net passerar genom en eller flera vattenturbiner, mekanisk energi genereras av en roterande turbinaxel som sedan konverteras i en generator till elekt- risk energi. Vattenkraftverk med dammar möjliggör att vattnet kan lagras i magasin och användas för att reglera energiuttaget. Mängden el som kan produceras beror på fallhöjden, flödet genom turbinen och turbinens verk- ningsgrad. Vattenkraftverk kan ha olika utformning i fråga om t.ex. damm- konstruktion, turbiner och vattenvägar, men principen för kraftutvinning är densamma i alla kraftverk. Vattenkraften producerar under ett normalår , vilket motsvarar av elproduktionen. Produktionen är starkt beroende av vattentillgången och har varierat mellan strax över ett torrt år till närmare ett våtår. Skillnaden är så stor som mellan lägsta och högsta årsproduktion. Stora delar av vattenkraftsproduktionen bidrar med balansering av elnätet. Dess flexi- bilitet används främst för dygnsreglering, dvs. för att anpassa produktio- nen efter förbrukningens normala variation . Balansregler- ingen inom utförs nästan uteslutande med den reglerbara vattenkraften. Detta gäller för samtliga tidsperspektiv – från den momen- tana frekvensregleringen till den långsiktiga säsongsregleringen. Vatten- kraften och dess dammar är därför en oerhört viktig resurs för elsystemet, för det förnybara energisystemet och för möjligheten att utöva systeman- svaret för el. I ett energisystem med en betydligt högre andel elproduktion som inte går att planera, såsom vind- och solenergi, kommer elsystemets egen- skaper att förändras. Det skapar utmaningar vid driften av elsystemet och för upprätthållandet av dess driftsäkerhet. Inte minst behovet av att upp- rätthålla en tillräcklig tillgång på el när väderförhållandena är ogynn- samma – dvs. att upprätthålla effektbalansen. Vattenkraften utgör i detta perspektiv en mycket viktig resurs för framtidens elsystem. Vattenkraften har även stor betydelse ur ett klimatperspektiv. Den sven- ska produktionen av förnybar el från vattenkraft bidrar till minskade växt- husgasutsläpp genom att den ersätter elproduktion i länder med kol- och gaskraft och därmed minskar utsläppen i ett EU-perspektiv. All produktion av vattenkraftsel, såväl storskalig som småskalig, bidrar därmed till mins- kade utsläpp av växthusgaser. Den vattenkraft som bidrar med balansering av elnätet har i dubbel bemärkelse en klimatnytta genom att möjliggöra en utökad elproduktion från vind- och solkraft. Vattenkraftens betydelse för möjligheterna att producera el på ett klimatvänligt sätt är en viktig aspekt vid omprövningen och de avvägningar som görs mot portal- bestämmelse om hållbar utveckling. 2017/18:243 Vattenkraften har även en avgörande betydelse för elberedskapen i Sve- rige och därmed för samhällets funktionalitet.