prop · H503110 · 2018-02-22 00:00:00 — Förståelsen för globaliseringens fysiska, kulturella, miljömässiga och sociala konsekvenser har fördjupats. Förutsättningarna för och möjligheterna till produktion, konsumtion och kommunikation har dramatiskt förändrats, främst genom omfattande teknikutveckling. Ett ökat resande och en tilltagande migration har bidragit till en medvetenhet om kulturell diversifiering. Miljöforskning och även klimatets faktiska förändringar har gjort oss mer medvetna om naturens villkor och begränsningar och om att utvecklingen måste ske på ett hållbart sätt. Sammantaget utgör detta en grund till behovet av nya mål utifrån samhällets utmaningar och av kontinuerliga uppföljningar av en aktiv politik för arkitektur, form och design. Resonemang kring språket och begreppen En kommunikation och diskussion om hur begreppen arkitektur, form och design används syftar till att öka förståelsen mellan områdets utövare, oberoende av i vilka roller de möts i samhällsbyggandet. Utredningen pekar på att en kontinuerlig diskussion om området och om perspektivet gestaltad livsmiljö, kopplad till samhällets utmaningar, är nödvändig för en gemensam förståelse för vad arkitektur, form och design gör. Det är utgångspunkten för en djupare insikt om vilka värden som ska vägleda utvecklingen av livsmiljön. Alltför skilda tolkningar av områdets innebörd kan vara till nackdel både för arbetet med arkitektur, form och design och även för en politik som ska stärka frågornas ställning. En gemensam uppfattning skapar också en möjlighet att samla olika utövare och intressenter. Perspektivet gestaltad livsmiljö och områdets utmaningar Utgångspunkten för betänkandet är ett helhetsperspektiv utifrån den enskilda människans behov och möjligheter, och . Helhetsperspektivet kallat gestaltad livsmiljö är kärnan i den nya politik Perspektivet utgår från att arkitektur, form och design är ett sammanhållet område som i samverkan med andra samhälls- och politikområden samt näringslivet, formar människans livsmiljö. Arkitektur, form och design tillhandahåller verktyg och metoder som, genom en medveten och inkluderande hantering, kan bidra till en hållbar samhällsutveckling och till att överbrygga de ökande ekonomiska, sociala och geografiska klyftorna i samhället. rubriken utveckling med de tre dimensionerna miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet, identifierar utredningen ett antal Klimat och resurser är ett resonemang kring ohållbar resursförbrukning och hur klimatförändringar utmanar I avsnittet Teknisk utveckling, beskrivs en omvälvande teknikutveckling med digitalisering och ett ökande Urbanisering, staden och landsbygdens utveckling tar upp den pågående globaliseringens effekter, segregation, skillnader i hälsa, tillgänglighet, demografi och landsbygdens och de små orternas utveckling i förhållande till urbanisering och förtätning. Boende pekas på boendets betydelse för individen och samhället och att det omfattande bostadsbyggandet ger stora möjligheter att skapa samhällen som överbryggar sociala, ekonomiska och geografiska klyftor. Perspektivet gestaltad livsmiljö och de arkitektur-, form- och designpolitiska målen ska alltid stå i relation till utmaningarna. ska med jämna mellanrum utvärderas och nya insatser initieras. debatterande och engagerad arkitektur-, form- och designpolitik kommer då att ha fortsatt relevans för att hantera framtida utmaningar. Arkitektur-, form- och designpolitiken i andra länder Utredningen ska redovisa hur politiken på området har utvecklats i några utvalda länder och hur den rådande situationen för området ser ut . Utredningen har sett på , , , och arbete med arkitektur- och designpolitik och hur samverkan ser ut mellan aktörer inom arkitektur, form och design. Utifrån utredningens direktiv och perspektiv pekar utredningen också på hur det politiska arbetet med hållbar samhällsutveckling ser ut internationellt i en övergripande kartläggning över några storstäders och länders politiska mål och strategier. Utredningen konstaterar att det nationella stödet i form av verktyg och metodrådgivning till den kommunala arkitekturpolitiken är väl utvecklat i t.ex. . och ligger långt fram när det gäller design för tjänster i den offentliga sektorn för ökat förtroende hos medborgarna. Såväl det offentliga som företag ser fördelar i att använda designkompetens för sin utveckling, inom både produkt- och tjänstesektorn. Vidare visar jämförelsen att de beskrivna länderna har kommit långt när det gäller förnyelse av politiken, men att de inte på samma sätt har ett samlat perspektiv på arkitektur, form och design. är i och med arbetet med en ny politik med perspektivet gestaltad livsmiljö ett föregångsland. Förslag till nya nationella mål Målen för arkitektur-, form- och designpolitiken som formulerades i Framtidsformer har främjat utvecklingen inom området . Utredningen anser att de nya målen bör präglas av ett bredare angreppssätt utifrån perspektivet gestaltad livsmiljö, där områdets redskap ges en aktiv roll i lösandet av samhällets utmaningar. Utredningen föreslår därför nya mål för området. Målen ska utformas för att i högre grad samspela med de gällande miljömålen, kulturpolitiska målen och övriga relevanta mål. Det övergripande målet med den nationella politiken för arkitektur, form och design är att områdets inflytande ska stärkas och därmed bidra till formandet av en långsiktigt hållbar och väl gestaltad livsmiljö. Den statliga politiken för arkitektur, form och design ska aktivt främja: •en helhetssyn präglad av kvalitet, samverkan och dialog i formandet av en attraktiv gestaltad livsmiljö, •ett inkluderande och demokratiskt samhälle med tillgång till goda livsmiljöer, såväl enskilda som gemensamma, •ett förebildligt agerande från det offentliga, i alla dess roller, för en stärkt kvalitet i den gestaltade livsmiljön och •en bred och tvärsektoriell kunskapsutveckling inom utbildning samt för utövare och aktörer inom området gestaltad livsmiljö Förslag till en ny myndighet För att uppfylla målen och åstadkomma ett starkt och långsiktigt genomslag anser utredningen att det krävs en myndighet som kan utveckla och driva politiken för arkitektur, form och design, som kontinuerligt kan följa kunskapsutvecklingen, perspektivera, samarbeta, stimulera, debattera, följa upp statens förebildlighet och vid behov föreslå nya mål. Utredningen föreslår att Statens centrum för arkitektur och design (ArkDes) ombildas till Myndigheten för Gestaltad livsmiljö. Namnet ska ses som ett arbetsnamn och kan slutligt bestämmas . Förslaget innebär bl.a. att: •samlingarna ska överföras till ett statligt finansierat museum med bra förutsättningar för att klara såväl vård som visning av samlingarna. •utställningsverksamheten i dess nuvarande form inte ska ingå i den nya myndigheten. Myndigheten för Gestaltad livsmiljö ska dock ha möjlighet att göra utställningar och även producera och delta i produktioner av utställningar på andra platser. •myndigheten ska ha nära samverkan med befintliga regionala aktörer och även kunna stötta bildandet av nya. •myndigheten ska vara en nationell mötesplats med goda möjligheter att perspektivera och påvisa nyttan av arkitektur, form och design, samt att stimulera andra aktörer att ta vid och driva perspektivet gestaltad livsmiljö i sina respektive verksamheter. •en designfunktion inrättas på Myndigheten för Gestaltad livsmiljö som ska ge stöd i och öka användningen av designmetodik i offentliga verksamheter. •det pedagogiska uppdraget, bibliotek och forskning ska omfattas av och utvecklas i den nya myndighetens verksamhet. •myndigheten ska följa upp statens arbete och förebildlighet genom samverkan med andra myndigheter och på olika sätt vara ansvarig för att perspektivet gestaltad livsmiljö hanteras och används i det offentliga. •myndigheten ska administrera ett nytt anslag för utvecklingsinsatser av området. Det offentliga och förslag till insatser i en ny politik Statens, landstingens och kommunernas åtaganden ska stötta politiken för arkitektur, form och design, både nationellt, regionalt som lokalt. Utredningen beskriver översiktligt den offentliga sektorn, kommunernas och landstingens uppgifter och ger förslag på hur det offentliga ska samverka för att stärka perspektivet gestaltad livsmiljö. Utredningens förslag och bedömningar i kapitlet omfattar bl.a. att: •en riksarkitekt tillsätts inom . föreslås få ett särskilt ansvar för att utveckla samverkan kring arkitektonisk kvalitet i statligt byggande och fastighetsförvaltning. •en utvecklingsfond för att främja området arkitektur, form och design i hela landet och ge stöd till exportfrämjande insatser ska utredas. •Myndigheten för Gestaltad livsmiljö och ska få i uppdrag att ge vägledning och stöd till utveckling av arkitektur-, form- och designprogram i statliga myndigheter. •internationellt utbyte och svensk export av arkitektur, form och design ska stärkas. De exportfrämjande aktörerna bör stöttas i sina insatser för att lyfta de kulturella värdena och stärka exporten inom områdena. •ett statligt stöd ges till ett s.k. wild card-system för att öka mångfalden och stimulera arkitekt- och designbranschen genom att ge utövare i etableringsfasen en större chans att delta i upphandlingar, tävlingar och innovationsprocesser. Höjd kompetens inom offentlig upphandling En mycket stor del av den offentliga upphandlingen är på ett eller annat sätt kopplat till produkter, tjänster eller processer som innehåller arkitektur, form och design. De upphandlande myndigheterna har ett stort ansvar att omsätta våra gemensamma medel på bästa sätt. Effektiva verktyg och hög kompetens behövs för att säkerställa att rätt upphandlingsform tillämpas, reglerna tolkas på ett relevant sätt, att uppföljning görs och att kunskap om området möjliggör en större inriktning mot kvalitet i offentliga upphandlingar. Förslagen och bedömningarna omfattar bl.a. att: •fortsatt och utökat stöd bör ges till vissa forskningsaktörer för att öka kompetensen inom upphandling av varor och tjänster inom området arkitektur, form och design, och inom innovativt samhällsbyggande utifrån perspektivet gestaltad livsmiljö. •Upphandlingsmyndigheten i samverkan med Kommuner och Landsting (SKL) bör ta fram en kvalitetspolicy för kommunerna, för upphandling av arkitektur, form och design. •Upphandlingsmyndigheten bör utveckla och erbjuda metodstöd och handledning för nya upphandlingsformer, som underlättar inriktningen mot kvalitet i den offentliga upphandlingen av gestaltningstjänster. •upphandlande myndigheter och leverantörer ska ha tillgång till ett forum för att möjliggöra möten och dialog Insatser för kunskap, kompetens och samverkan Invånarnas engagemang och delaktighet är en viktig förutsättning för att kunskapsnivån inom området och andra berörda områden ska utvecklas och stärkas. Medborgardialog är ett sätt att kommunicera med invånarna och väsentlig för en långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Barn och unga ska tidigt få kunskap om arkitektur, form och design. Studenter på arkitektur-, form- och designutbildningar vid högskolor och universitetsutbildningar bör få en utvidgad kunskap i andra ämnen . Arkitekt- och designerrollen utvecklas genom gränsöverskridande samarbeten och beslutsfattare och beställare av arkitektur, form och design inom offentlig verksamhet, näringsliv och organisationer ska ha kunskap för att använda områdets möjligheter. Utredningen pekar på problemet med snedrekrytering till utbildningarna. Breddad rekrytering ökar utbildningens kvalitet och utvecklar både studenterna och utbildningarna. Förslagen och bedömningarna i kapitlet är bl.a. att: •kvaliteten i arkitektur-, form- och designutbildningarna bör utvärderas ur perspektivet breddad rekrytering för att främja ökad mångfald. •det görs en forskningsutlysning i hållbart samhällsbyggande utifrån perspektivet gestaltad livsmiljö. •ett fortsatt stöd till forskningsnätverken kan möjliggöras genom den kommande forskningspropositionen. •konsekvenserna av införandet av form- och designutbildningarnas studieavgifter för studenter som är medborgare i stater utanför det europeiska ekonomiska samarbetsområdet ska utredas. Behov av förändringar av gällande lagstiftning I kapitlet beskrivs gällande bestämmelser i , väglagen, banlagen och . I samband med att handlingsprogrammet Framtidsformer beslutades gjordes ändringar i (1987:10), väglagen (1971:948) och lagen (1995:1649) om byggande av järnväg (banlagen) genom införande av de så kallade skönhetsparagraferna. Paragraferna medförde att beställare i offentlig sektor tidigt kan ställa lämpliga krav på den estetiska utformningen. Utredningen föreslår att: •inga förändringar görs av de aktuella paragraferna i väglagen, banlagen och . •regeringen bör utvidga anslaget till innovativt byggande som ska gälla fler kategorier inom bostadsbyggande. Reglerna för byggande i experimentsyfte bör också ses över. •Myndighet för Gestaltad livsmiljö bör få i uppdrag att samlat följa upp de ändringar i aktuell lagstiftningen som trädde i kraft och sedan förändrats vid översyn av respektive sektorslagstiftning. För ett inrättande av Myndigheten för Gestaltad livsmiljö är den ekonomiska konsekvensen långsiktigt kostnadsneutral. Själva ombildandet kan dock innebära kostnader för arbete i och berörda myndigheter. Förslaget att samlingarna ska överföras till ett statligt finansierat museum innebär att en ekonomisk reglering ska göras som lokalbehoven måste se över för berörda verksamheter. Utredningens övriga förslag får inga eller endast mindre ekonomiska konsekvenser i form av ökade kostnader. Den nya tjänsten riksarkitekt som föreslås för är en ofinansierad reform som påverkar det överskott som betalar tillbaka till staten. Utredning av en fond för stöd för utvecklingsinsatser och exportfrämjande föreslås. Förslaget kan generera kostnader om en särskild utredare tillkallas. Statliga myndigheter föreslås ta fram program för arkitektur, form och design, vilket kan innebära en ny kostnad för de myndigheter som inte arbetat med sådana program tidigare. Implementerade program kan innebära kostnadsbesparingar. Förslagen innebär generellt sett ingen direkt påverkan på den kommunala självstyrelsen genom lagstiftning. Utgångspunkten för utredningen är ett inkluderande och demokratiskt samhälle med lika tillgång till goda livsmiljöer. Detta ligger till grund för långsiktiga konsekvenser i form av lika fördelning av välfärd, tillgänglighet till vård, skola, service, offentliga miljöer och digitala tjänster för alla invånare. En konsekvens av ett stärkt område innebär att sysselsättningen ökar genom ökade förutsättningar för områdets utövare, en stärkt export och att företagen utvecklas. Utredningens förslag ska i förlängningen bidra till en ökad hälsa, jämställdhet, rättvis fördelning och demokrati i vid bemärkelse och ska ha positiva konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Efter remiss har yttranden över betänkandet Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (SOU 2015:88) inkommit från , , , , , Myndigheten för delaktighet, , , , , , i , i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , , , , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , Universitets- och högskolerådet, , , , , , , Kungl. tekniska högskolan, , , , , , , , Kungl. , , , Kungl. , , , Kemikalieinspektionen, Havs- och vattenmyndigheten, (), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), , , , , , Transportstyrelsen, Trafikanalys, , Verket för innovationssystem (), , , , , , , , , , , med , , Statens museer för världskultur, Statens centrum för arkitektur och design (ArkDes), Riksutställningar, , , , Stiftelsen , Stiftelsen , Kungl. (), Kungl. för de fria konsterna, , läns landsting, , , läns landsting, läns landsting, , Västra , , , , , , Arkitekturråd, Kommuner och Landsting, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, Ystads kommun, kommun, kommun, DiK, Arkitekter, AB, Arken arkitekter, , tekniska högskola, , , Landskapslaget, , , , Tengbom, Transformator, , Veryday, , Wingårdhs, WSP , Arbetslivsmuseernas Samarbetsråd, ARKiS (Arkitektur i skolan), , Arkus forskning och utveckling inom arkitektur och samhällsbyggande, och Möbelföretagen (TMF), Design for All , Fastighetsägarna , Svensk Form Syd – Form/Design Center, Föreningen , Föreningen Konsthantverkare och Industriformgivare (), Föreningen Landsantikvarier, Handikappförbunden (HSO), HSB, , IQ Samhällsbyggnad, Konstnärernas Riks- organisation (KRO), Konstnärliga och Litterära Yrkesutövares (), Kulturmiljöfrämjandet, Kvinnors byggforum, Mångkulturellt Centrum, , , museer, och parker, , Samverkansforum för statliga byggherrar och fastighetsförvaltare, Stiftelsen , Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID), , Svenska byggnadsvårdsföreningen, , Svenska Tecknare, Teknik & Designföretagen (STD), Sverigeförhandlingen, Byggindustrier, offentliga inköpare () och , , Business ( export- och investeringsråd), , i län, Statskontoret, , Linnéuniversitetet, universitet, Gymnastik- och , Miljömålsberedningen, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), , Myndigheten för kulturanalys, , , , , , landsting, läns landsting, , , kommun, Bodens kommun, kommun, kommun, kommun, Klippans kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , , , i (LO), akademikers centralorganisation (), Ingenjörer, (), A&E Design, AB kanalbolag, Atrium , Folkhem, i , , , , Källemo, Lots design, Materia, AB, MKB Fastighets AB, NCC, OkiDoki/Archileaks, , Propeller Design, Ramböll, arkitektkontor, , , , , Tyréns, Utopia Arkitekter, , , , , , , (), (), , , , , , jagvillhabostad.nu, , Konsthantverkscentrum, Mistra , , , , Samhällsbyggarna, – centralorganisationen för science parks och inkubatorer, Stiftelsen , , Resilience Center, , Svenska IALE, Svenska , , , Svenskt Trä, (), , konsumenter, Praktiserande Byggnadsantikvarier (SPBA) och Villaägarna har beretts tillfälle att yttra sig men har förklarat sig avstå eller inte kommit in med något yttrande. Synpunkter har även lämnats av Samhällsdebattörerna; ; Skolhusgruppen; ; ; Föreningen ; ; samhälle utan rörelsehinder; Föreningen ; Bostad; kommun; Nationella Healthy Cities; , och ; och från några privatpersoner. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar proposition Politik för gestaltad livsmiljö