prop · H60313 · 2018-11-20 00:00:00 — Det vill säga, i genomsnitt var sysselsättningen högre efter påbörjat program och arbetsinkomsterna var högre jämfört med hur det var för deltagarna i de kommunala introduktionsprogrammen. De visar också att löneinkomsten och sannolikheten att vara sysselsatt är betydligt lägre för kvinnor än för män. En slutsats som dras är att sannolikheten att finna ett arbete påverkas starkt av var i landet de nyanlända bor, och att de skulle kunna ha haft högre sysselsättning om de i högre grad kunnat bosätta sig på orter med större efterfrågan på arbetskraft. Avsikten med den så kallade bosättningslagen som trädde i kraft , är i viss utsträckning att råda bot på detta. Arbetsförmedlingen (2018b) undersöker om resultatet för etableringsuppdraget har förändrats sedan införandet. De jämför resultaten för 2012—2015. Resultaten indikerar en förbättring då sannolikheten att komma i arbete för deltagare är högre. Men det kan inte uteslutas att de förbättrade resultaten beror på andra faktorer, som till exempel en förbättrad konjunktur. Utvärderingar av etableringsuppdraget ger begränsad vägledning om det finns potential att påverka resultatet för deltagarna i etableringsuppdraget genom de insatser som används.21 Dock finns resultat från försöksverksamheter som bedrivits i mindre skala som visar att åtgärder som har nära koppling till arbetsmarknaden och så långt som möjligt liknar reguljär sysselsättning ökar chanserna för nyanlända att få arbete. Tidigare studier har också funnit att intensifierad handledning har en positiv effekt på möjligheten att få ett jobb, åtminstone för män. Exempelvis visar och (2011) i en utvärdering av Speciell Introduktion (SIN), Arbetsplatsintroduktion för vissa nyanlända invandrare, att SIN framför allt bidrog till ett ökat inflöde till APR och att sådan praktik ökade chanserna att senare få en reguljär sysselsättning. AF har publicerat flera studier om nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen (2017d) sammanställer tidigare studier om nyanländas arbetsmarknadsetablering i och diskuterar vilka åtgärder som påverkar utbud och efterfrågan på arbetskraft. 22 Arbetsförmedlingen (2017e) studerar nyanlända kvinnors etablering på arbetsmarknaden. De finner bland annat, för de som lämnat etableringsuppdraget 2016, att lågutbildade kvinnor i lägre grad än män slutförde sin etableringsplan och att det behövs särskilda åtgärder för att dessa kvinnor inte ska lämna arbetskraften. De visar också att personer med eftergymnasial utbildning, på längre än , i större utsträckning avbryter sin etableringsplan på grund av arbete. AF konstaterar att det är ett problem att alla nyanlända förväntas genomgå samma typ av etableringsinsatser och , oavsett utbildningsnivå, och att reformer bör övervägas. 21Se m.fl. (2017) för en litteraturgenomgång. 22Arbetsförmedlingen (2017b) studerar vidare hur integration på den svenska arbetsmarknaden ser ut i ett internationellt perspektiv. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N framhåller även i rapporten att arbetet med att ta fram och effektutvärdera anpassade insatser fortsätter och utökas. Vidare nämns i rapporten att det infördes ett systematiserat arbetssätt inom etableringsuppdraget, och att en uppföljning av det nya arbetssättet visar på ett ökat fokus på arbete och på att identifiera deltagarnas kompetens, särskilt för kvinnor.23 AF fick 2017 ett regeringsuppdrag att förbättra genomförandet av etableringsuppdraget.24 Där i ligger bland annat att kompetenser ska kartläggas snabbare och med högre kvalitet för att förbättra matchningen.25 I rapporten nämns att en uppföljning på , för de som lämnade etableringsuppdraget 2013, är på gång inom myndigheten. Denna rapport är enligt vad känner till ännu inte publicerad. 23Riksrevisionen har inte erhållit något mer utförligt underlag av uppföljningen, och det är därför svårt att värdera resultaten. 24Regeringsbeslut (2017c). 25Arbetsförmedlingen (2017h). R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Granskningen baseras huvudsakligen på registerdata från AF och genomförandet följer så långt som möjligt genomförandet i den tidigare rapporten inom granskningen (2017:20).26 I den här granskningen inkluderas nyanlända som påbörjade etableringsuppdraget 2011, och deltagarna följs fram . var med etableringsuppdraget, och den huvudsakliga anledningen till att titta på deltagarna detta år är att vi vill ha så lång uppföljningshorisont som möjligt. Det finns indikationer på att resultaten för etableringsuppdraget kan ha förbättrats sedan införandet (Arbetsförmedlingen 2018b). Utgångspunkten är de som deltar i FUB som första aktivitet inom etableringsuppdraget. Med aktivitet avses i granskningen aktiviteter som motsvarar ett arbetsmarknadspolitiskt program. Det är dock möjligt att deltagarna deltar i andra aktiviteter så som SFI och samhällsorientering. FUB utgör ofta den första delen i en kedja av insatser. (2016, 2017) visar att denna kedja kan se olika ut beroende på vilken insats den arbetssökande initialt deltar i. I den här granskningen jämförs inte resultaten för de som deltagit i olika kedjor av insatser, men vilken kedja av insatser den arbetssökande deltar i kan vara viktigt för utfallet. Resultaten presenteras även för de som deltar i APR som första aktivitet eller som inte deltar i någon aktivitet inom etableringsuppdraget. Deltagarna i APR utgjorde en av jämförelsegrupperna i den tidigare rapporten inom granskningen (2017:20). APR är också den aktivitet som, näst efter FUB, är vanligast förekommande inom etableringsuppdraget. Det huvudsakliga syftet med APR är att stärka individens möjligheter att få ett arbete.27 Vidare kan det ge viktig information att följa den grupp av deltagare som inte deltar i någon aktivitet.28 Anledningar till att personer inte deltar i någon aktivitet kan exempelvis vara att det är känt att personen i fråga kommer gå i pension eller på föräldraledighet, men det skulle också kunna handla om att personen saknar motivation eller att det inte finns någon aktivitet som bedöms lämplig. Det kan med andra ord finnas hinder för att personen ska kunna delta i aktivitet. Eventuella skillnader i resultat mellan de olika grupperna ska i den här granskningen inte tolkas i termer av effekter (orsakssamband). Skillnader i utfall mellan 26Se bilaga 1, och även (2016), för en mer omfattande beskrivning av data och hur data har bearbetats. 27I detta syfte kan praktik på en arbetsplats användas för att ge individen yrkesorientering, yrkespraktik, arbetslivserfarenhet eller för att behålla och stärka yrkeskompetens. APR kan även, under handledning, användas vid förberedelser inför start av näringsverksamhet (Arbetsförmedlingens intranät (Vis), hämtad ). 28Se tabell 1, bilaga 1 för storleken på de olika grupperna av deltagare. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N grupperna kan bero på att de deltagit i olika aktiviteter, men skillnaderna kan också bero på att personer som deltar i olika aktiviteter skiljer sig åt på andra sätt.29 Inledningsvis beskrivs deltagarna och vilka aktiviteter de deltar i. Vidare undersöks hur det går för deltagarna på . Detta görs genom att undersöka om deltagarna är inskrivna hos AF två, tre och efter påbörjat etableringsuppdrag. Om deltagarna finns hos AF undersöks vilka insatser de deltar i, och om de inte finns hos AF undersöks av vilken orsak de lämnat AF. Det finns flera orsaker till att personer lämnar AF (avaktualiseras), exempelvis på grund av att de hittar ett arbete, påbörjar reguljär utbildning eller lämnar arbetskraften. Se bilaga 1 för en mer utförlig beskrivning av genomförandet. De resultat som tas fram presenteras också uppdelat på män och kvinnor samt på deltagare med olika utbildningsnivå. Utrikes födda kvinnor har en påtagligt lägre sysselsättningsgrad än utrikes födda män, och regeringen har gett AF i uppdrag att öka sysselsättningen för gruppen.30 Vidare finns det ett tydligt samband mellan arbetslöshet och utbildningsnivå som motiverar att undersöka hur det går för deltagare med olika utbildningsnivå.31 Som tidigare nämnts består FUB av flera olika inriktningar vilka har olika innehåll och syfte. Utöver att studera samtliga FUB, oaktat inriktning, analyseras de tre största övergripande inriktningarna: Allmänteori/Yrkesorientering, Yrkessvenska och Kunskapsvalidering. 32 Resultaten från denna analys presenteras delvis i rapporten men återfinns i sin helhet i underlag a. Utöver registeranalysen har en enkät till slumpmässigt utvalda arbetsförmedlare genomförts. Det totala urvalet består av 3 200 arbetsförmedlare, varav besvarade enkäten (se bilaga 2). Av dessa arbetar 320 arbetsförmedlare inom etableringsuppdraget, och det är dessa förmedlares svar som redovisas. Enkäten genomfördes och syftet är att ge en bakgrund och ökad kunskap om hur arbetsförmedlarna arbetar med anvisningar till FUB och andra aktiviteter. Informationen kan vara viktigt för att förstå hur FUB används och fungerar för målgruppen. 29Exempelvis, om mer högutbildade personer tenderar att delta i en viss aktivitet kommer detta att avspegla sig i resultatet, därmed går det inte att avgöra om skillnader i resultatet beror på att personerna har olika utbildningsnivå eller att de deltagit i olika aktiviteter. 30Regeringen uppdrar åt AF att redovisa en handlingsplan för hur myndigheten avser att öka andelen utrikes födda kvinnor som arbetar eller studerar (Regeringsbeslut 2017a). Regeringen har tagit flera initiativ avseende gruppen utrikes födda kvinnor, till exempel har även Statskontoret fått i uppdrag att öka kunskapen om utomeuropeiskt födda kvinnor som står utanför arbetskraften (Regeringsbeslut 2017b). För mer information om könsperspektivet se till exempel Arbetsförmedlingen (2017c, 2017d). Skillnaden i sysselsättning och arbetslöshet mellan inrikes och utrikes födda män respektive kvinnor kan även studeras i SCB:s . 31Se till exempel Arbetsförmedlingen (2017a) och m.fl. (2017). Utbildningsnivåns betydelse för sysselsättning och arbetslöshet kan även ses i SCB:s . 32Allmänteori och Yrkesorientering har slagits samma då det finns en betydande överlappning mellan inriktningarna, se (2016) för en mer djupgående diskussion. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G I kapitlet redovisas först de huvudsakliga resultaten från den enkät som riktades till förmedlare inom etableringsuppdraget. Vidare presenteras resultaten baserat på registerdata. 5.1 Anvisning till FUB Generellt är det arbetsförmedlaren som beslutar om en anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program ska genomföras.33 Bedömningen ska göras utifrån den arbetssökandes förutsättningar, arbetsmarknadens krav, och det arbetsmarknadspolitiska uppdraget. AF ska inom ramen för etableringsuppdraget upprätta en individuell plan. I denna etableringsplan ska aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i samhälls- och arbetslivet vara inkluderat.34 Viktiga faktorer och avvägningar vid anvisning av förmedlarna som arbetar med anvisningar inom etableringsuppdraget har anvisat till en FUB, och knappt hälften anvisar till insatsen (tabell 4, bilaga 2). Detta är betydligt oftare jämfört med förmedlare som arbetar i verksamheter utanför etableringsuppdraget, och det bekräftar att insatsen är en av grundbultarna inom etableringsuppdraget.35 Det vanligaste syftet med att anvisa till FUB är att kartlägga eller stärka deltagarens kompetens och att deltagaren ska få vägledning och/eller stöd i att söka arbete (tabell 13, bilaga 2). Andra vanliga syften är att insatsen ska utgöra ett stöd/komplement vid deltagande i annan insats eller bidra till att kartlägga individens intresse och motivation. Viktigt vid anvisningen är också formella krav på aktivitetsnivå och personens behov av aktivitet/stimulans (tabell 14, bilaga 2). Detta skiljer sig från anvisningar till FUB som görs utanför etableringsuppdraget.36 Vid dessa anvisningar är till exempel syftet oftare att insatsen ska leda till att den arbetssökande hittar ett arbete eller övergår i reguljärutbildning, och viktigt vid anvisningen är bedömningen av den arbetssökandes nytta av att delta i insatsen och arbetsmarknadens efterfrågan. 33Se (2016, 2017) för en mer utförlig beskrivning. 346 och 7 §§ lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Av 8 § i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare framgår att aktiviteterna i etableringsplanen tillsammans ska motsvara verksamhet på heltid om något annat inte föreskrivs. 35Se (2017) för resultaten för förmedlare som arbetar i andra delar av verksamheten. 36Se (2017). R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N av arbetsförmedlarna uppger att det mer än i undantagsfall händer att en anvisning till FUB inte görs, även då de bedömer att personen har behov av insatsen. Vanligaste orsakerna är att arbetsförmedlaren bedömer att personen saknar tillräckliga kunskaper i svenska språket eller att det inte finns tillgängliga platser (tabell 21–22, bilaga 2). Vidare övervägde av förmedlarna att anvisa till annan FUB eller annan insats än vad de slutligen valde att anvisa till. Vanligast var att en annan inriktning av FUB övervägdes (tabell 16, bilaga 2). I de fall annan insats övervägdes var APR vanligast (tabell 19, bilaga 2). Det var deltagarens nytta av insatsen samt förmedlarens bedömning av att deltagaren skulle kunna fullfölja insatsen som var avgörande för att anvisningen slutligen genomfördes till den specifika inriktningen av FUB (tabell 16–20, bilaga 2). Sammantaget visar enkäten att FUB tycks användas med åtminstone delvis olika syften för deltagarna inom etableringsuppdraget jämfört med de som deltar utanför etableringsuppdraget. Resultaten bekräftar vidare slutsatserna i (2016) om att anvisningar till FUB påverkas av formella krav på aktivitetsnivå, och att anvisningarna riskerar att inte alltid utgå från den arbetssökandes förutsättningar och behov. 5.2 Vad gör deltagarna? Av de som påbörjade etableringsuppdraget 2011 deltog i någon aktivitet som tillhör gruppen arbetsmarknadspolitiska program. Av dessa deltog i FUB som första aktivitet och deltog i APR (tabell 1, bilaga 3). För de som deltar i FUB som första aktivitet är de vanligaste inriktningarna Kunskapsvalidering och Yrkessvenska (figur 3). Detta skiljer sig från deltagare i FUB utanför etableringsuppdraget, där de vanligaste inriktningarna är Yrkesorientering och Nivåtest.37 37Se (2017). R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Figur 3 Inriktningen på FUB som första aktivitet i etableringsuppdraget Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager. Kvinnor och personer med kort utbildning är överrepresenterade bland de som inte deltar i någon aktivitet Av de som deltar i FUB som första aktivitet i etableringsuppdraget är kvinnor, medan andelen är något lägre bland deltagarna i APR (figur 4). När det gäller de som inte deltar i någon aktivitet är kvinnor kraftigt överrepresenterade. Andelen med högst en förgymnasial utbildning är högre bland de som deltar i FUB jämfört med de som deltar i APR. Även denna grupp är överrepresenterad bland de som inte deltar i någon aktivitet. Överlag är skillnaderna mellan deltagarna i FUB och APR små, för en mer utförlig beskrivning av deltagarna se tabell 3 i bilaga 3. Deltagarna i de tre största inriktningarna av FUB har jämförts, och skillnaderna i deltagarsammansättningen är små (tabell 3, bilaga 3). Det är genomgående små skillnader i resultat för deltagarna i de olika inriktningarna, och resultaten redovisas fortsättningsvis enbart i underlag a. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 4 Beskrivning av deltagarna Utbildningsnivå avser högsta avklarade utbildning. Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager. 5.3 Hur går det för deltagarna? Vanligt att delta i ytterligare aktivitet Efter den inledande aktiviteten inom etableringsuppdraget deltar av deltagarna i FUB, och av deltagarna i APR, i ytterligare aktivitet. Det är vanligast att respektive aktivitet följs av ytterligare beslut om deltagande i samma aktivitet (figur 5). Bland deltagarna i FUB är det dock vanligt att ha fler än två anvisningar.38 Det är betydligt vanligare att de som deltagit i APR påbörjar en aktivitet som innebär anställning, så som Instegsjobb eller Nystartsjobb.39 Detta är positivt då det innebär att personerna får en arbetsinkomst. Den här typen av anställning ökar också möjligheterna till osubventionerade anställningar.40 Det finns flera tänkbara förklaringar till varför det är betydligt vanligare med en anställning för de som deltagit i APR jämfört 38Riksrevisionen (2016) visar till exempel att av de inskrivna i etableringsuppdraget hade fler än tre beslut, och hade fler än fem beslut om FUB inom samma inskrivningsperiod. Vidare visas att majoriteten av deltagarna i FUB har fått sitt första beslut från påbörjat etableringsuppdrag. 39Nystartsjobb är inte ett arbetsmarknadspolitiskt program, och kan inte heller anvisas av Arbetsförmedlingen. Det är frågan om ett jobb som den arbetssökande fått, men där arbetsgivaren har rätt till en skattekreditering. 40Se till exempel och (2011) samt Liljeberg m.fl. (2012). R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G med de som deltagit i FUB. En förklaring kan vara att APR innebär att deltagarna i högre grad får arbetslivserfarenhet och skapar kontakter med arbetsgivare. Men det kan också bero på, som vi såg ovan, att deltagarna i APR skiljer sig något från deltagarna i FUB, exempelvis har de en något högre utbildningsnivå. Det är också möjligt att deltagarna i APR skiljer sig från deltagarna i FUB på andra sätt som vi inte kan se i data.41 Figur 5 Efterföljande aktivitet Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager. Av deltagarna i FUB har inom etableringsuppdraget deltagit i APR, och om kring av de som deltog i APR som första aktivitet har deltagit i FUB. Även om det finns tydliga skillnader vad gäller aktiviteter mellan grupperna, finns det också betydande överlappningar. av deltagarna i FUB har lämnat AF Av de som deltog i FUB har lämnat AF efter påbörjat etableringsuppdrag, medan andelen är för de som deltog i APR (se figur 6). Bland de som inte deltog i någon aktivitet inom etableringsuppdraget har en betydligt högre andel lämnat AF. 41Resultaten från enkäten visar dock att det är små skillnader i hur nära arbetsmarknaden arbetsförmedlarna bedömer att deltagarna i APR och Yrkessvenska (som är en av de vanligaste inriktningarna av FUB) står. Se tabell 25, bilaga 2. Dock har FUB och APR delvis olika syften, där APR mer uttalat syftar till att stärka individens möjligheter att få ett arbete. Vilket talar för att deltagarna kan stå närmare arbetsmarknaden. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 6 Andel som lämnat AF två till efter påbörjat etableringsuppdrag Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager. Många lämnar AF av annan känd eller okänd orsak Deltagarna i FUB har i lägre grad hittat ett arbete eller påbörjat reguljär utbildning än de som deltog i APR (figur 7).42 Det är vanligare att deltagarna i FUB lämnar av annan känd orsak eller okänd orsak. De personer som inte deltog i någon aktivitet i etableringsuppdraget har främst lämnat AF av annan känd orsak och av okänd orsak. Okänd orsak innebär att AF inte fått kännedom om anledningen till att personerna inte längre söker jobb genom AF. Annan känd orsak kan innebära att personen lämnar för att bli inskriven hos annan myndighet, exempelvis . Men det kan även innebära att den arbetssökande ”anmäler att hen inte längre önskar få del av AF:s service”.43 Som tidigare nämnts kan del av förklaringen till att personerna inte deltagit i någon aktivitet finnas just i orsaken till att de lämnat, det vill säga det kan finnas hinder för att delta i aktivitet. Detta undersöks närmre i avsnitt 5.5. 42För utfallen och 2014 se underlag a. 43AF:s instruktion till arbetsförmedlarna, intranät (Vis) . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Figur 7 Orsaker till att de som inte var inskrivna 2015 har lämnat AF Annan utbildning än AUB Not: Utöver vad som presenteras i figuren finns kategori avliden. Se underlag a för dessa resultat. Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager. Vanligt att de som deltog i FUB är inskrivna i Jobb- och utvecklingsgarantin Av de som deltog i FUB och som är inskrivna hos AF efter påbörjat etableringsuppdrag är deltagande i Jobb- och utvecklingsgarantin vanligast (figur 8).44 har någon typ av anställning. Bland deltagarna i APR har någon typ av anställning.45 En anställning kan till exempel vara en subventionerade anställning, Nystartsjobb, timanställning eller tillfällig anställning.46 Det är vanligt att de som inte deltog i någon aktivitet inom etableringsuppdraget deltar i Jobb- och utvecklingsgarantin eller är arbetssökande med förhinder.47 Att de som inte deltog i någon aktivitet i högre grad är arbetssökande med förhinder kan i sig vara en förklaring till att de inte deltog i någon aktivitet i etableringsuppdraget. Det kan med andra ord ha funnits hinder 44För utfallen och 2014 se underlag a. 45Att personer är inskrivna som öppet arbetslösa kan antingen bero på att de har lämnat AF för att bli återinskrivna som öppet arbetslösa, eller att de själva valt att inte delta i Jobb- och utvecklingsgarantin (de får då heller inget aktivitetsstöd). 46Se bilaga 1. 47Arbetssökande som är förhindrade att aktivt söka arbete och/eller omgående tillträda på arbetsmarknaden förekommande arbete. Vid inskrivning i sökandekategori 14 (sökande med förhinder) skickas automatiskt en avanmälan till berörd arbetslöshetskassa. Exempelvis kan det handla om sjukdom eller semester. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N för att det skulle vara möjligt för personerna att delta i aktivitet. Vanligaste anledningen till förhinder var föräldraledighet.48 Som nämnts ovan kan det finnas flera tänkbara förklaringar till att resultaten för deltagare i FUB och APR skiljer sig åt, som inte har med deltagandet i aktiviteten att göra. Resultatet stämmer dock väl överens med de resultat som presenterades i (2017), där effekten av att delta i FUB jämfört med APR studerades för de som deltog i insatserna utanför etableringsuppdraget. Figur 8 Sökandekategorier för dem som deltagit i FUB och var inskrivna Program som innebär anställning Not: Jobb- och utvecklingsgarantin inkluderar sysselsättningsfasen (fas 3). Anställning inkluderar sökandekategorier som enligt AF:s definition innebär anställning, så som subventionerad anställning, Nystartsjobb, timanställning eller tillfällig anställning (se bilaga 1). Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager. 5.4 Olika grupper av deltagare Resultaten för deltagarna i etableringsuppdraget 2011 presenteras här uppdelat på män och kvinnor samt på deltagare med olika utbildningsnivå. När vi delar upp deltagarna i olika grupper presenteras främst resultaten för de som deltagit i FUB. Anledningen är att de grupper som deltagit i APR eller som inte deltagit i någon aktivitet är betydligt mindre, och därmed blir resultaten uppdelat på olika grupper av deltagare osäkra. Dock redovisas resultaten i underlag a. E-post från Arbetsförmedlingen . R I K S R E V I S I O N E N