prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — –Konjunkturen i omvärlden har fortsatt att stärkas på bred front. och hushåll är optimistiska om framtiden, sär- skilt i euroområdet. –Aktivitetsnivån i svensk ekonomi är fortsatt hög. Den positiva konjunkturutvecklingen i omvärlden medför att efterfrågan på svensk export ökar. Det skapar i sin tur förut- sättningar för ökade investeringar. Den senaste tidens utveckling på bostads- marknaden väntas dock dämpa tillväxten i bostadsinvesteringarna. Regeringens sats- ningar på välfärden bidrar till en fortsatt god tillväxt 2018, då BNP-tillväxten väntas bli . –Resursutnyttjandet bedöms vara högre än normalt 2018. Löneutvecklingen är dock alltjämt dämpad. –Utvecklingen på arbetsmarknaden har varit stark . Den goda konjunktur- utvecklingen och regeringens åtgärder med- för att arbetslösheten väntas minska till 2018. –KPIF-inflationen, dvs. inflationen mätt med fast bostadsränta, uppgick till 2017. Uppgången förklaras delvis av till- fälliga faktorer, såsom stigande energipriser, och inflationen väntas dämpas något 2018. Inflationen väntas därefter stiga mot målet på på ett mer varaktigt sätt som en följd av ett högre resursutnyttjande än normalt i såväl som omvärlden. –Prognoser för den framtida ekonomiska utvecklingen är alltid osäkra. Utvecklingen i euroområdet, viktigaste handels- partner, kan bli starkare än väntat. kan risken för en handelskonflikt mellan och resten av världen, en snabb korrigering av tillgångspriser, geopolitiska konflikter och utträde ur EU leda till en sämre utveckling. Klimat- förändringar och effekter av extrema väderhändelser utgör också risker för den globala ekonomin. I finns en risk kopplad till utvecklingen på bostadsmark- naden. Den svenska ekonomin står väl för olika osäkerheter eftersom statsfinanser är goda och stats- skuldskvoten är låg. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 4.1Utvecklingen i omvärlden efterfrågan har stärkts av det förbättrade arbets- Konjunkturuppgången i världsekonomin har breddats och blivit allt starkare. Alla de stora ekonomierna växer nu i relativt god takt sedan finanskrisen. En betydande optimism om den ekonomiska utveck- lingen bland företagen talar för att det goda konjunkturläget i omvärlden fortsätter (se diagram 4.1). Även hushållen är optimistiska om framtiden. De finansiella förhållandena är fort- farande gynnsamma för tillväxten, delvis som en direkt följd av en expansiv penning- och finans- politik i omvärlden. Sammansättningen av till- växten i omvärlden är gynnsam för svensk export. Den tidigare konsumtionsledda tillväxten drivs nu allt mer av ökade kapitalinvesteringar, vilket leder till en ökad efterfrågan på investeringsvaror. Tillväxten i världshandeln har ökat, liksom industriproduktionen. Den sammanvägda BNP‐tillväxten i de länder som är viktiga för utrikeshandel bedöms bli 2018 för att därefter mattas av något. På hålls BNP-tillväxten tillbaka av en svag produktivitetsutveckling och en ogynnsam demografisk utveckling. Diagram 4.1 Inköpschefsindex för tillverkningsindustrin Källa: Markit. Synkroniserad stark tillväxt i avancerade ekonomier I euroområdet var BNP-tillväxten 2017 den högsta . Tillväxten har understötts av ökade investeringar, en global uppgång i produk- tion och handel samt en fortsatt expansiv penningpolitik. Återhämtningen omfattar både fler länder och sektorer . Fortsatt god efterfrågan förväntas driva fram såväl ny- som ersättningsinvesteringar. Konsum- tionstillväxten väntas dämpas något då syssel- sättningstillväxten blir långsammare och inflat- ionen stiger. Sammantaget väntas BNP-tillväxten i euroområdet gradvis dämpas när ekonomin närmar sig sin långsiktiga tillväxtpotential. Inflationen är fortfarande låg och den under- liggande inflationen väntas endast öka gradvis då löneökningarna av allt att döma blir måttliga. ekonomi växte långsammare än många andra stora ekonomier 2017. De negativa ekonomiska effekterna av landets beslut att lämna EU tycks dock ha blivit något mildare än väntat till följd av en stark återhämtning i världsekonomin och det svagare brittiska pundet sedan folkomröstningen . Avmattningen i ekonomin har främst drivits av en svagare konsumtion, då det svagare pundet ökat inflationen och därmed urholkat hushållens köpkraft. Investeringsviljan tyngs av osäkerhet om utgången av förhandlingarna om EU- utträdet. Draghjälpen för exporten från tidigare försvagningar av pundet väntas klinga av. Sammantaget gör detta att tillväxttakten fort- sätter att mattas av 2018. pågående konjunkturuppgång är inne på sitt nionde år. Den skattereform som förhand- lades fram väntas i det korta perspektivet ge en viss ekonomisk stimulans genom högre investeringar och konsumtion. Det motverkas längre fram av stigande inflations- förväntningar som väntas driva fram en snabbare normalisering av penningpolitiken. God tillväxt även i framväxande ekonomier I accelererade BNP-tillväxten 2017, driven av stark export och fastighetsinvesteringar, och blev därmed något högre än de kinesiska myndigheternas tillväxtmål. Framöver väntas en mindre expansiv finanspolitik som myndigheterna stramar åt kreditmarknaden för att dämpa den höga skuldsättningen. Det gör att tillväxt fortsätter att dämpas 2018 och 2019 som den blir mer konsumtionsbaserad. ekonomi, som tillfälligt bromsades upp 2017 efter en mervärdesskattereform och ett sedelutbyte, väntas fortsätta växa i snabb takt . fjolåret har gjort att stora råvaruproducerande ekonomier som och kommit ur sin recession. De små och öppna nordiska ekonomierna har alla gynnats av en starkare efterfrågan i omvärlden. Grannländerna befinner sig dock i olika faser av konjunkturcykeln. ekonomi har börjat återhämta sig av fallande tillväxt och väntas först komma tillbaka till den BNP-nivå som rådde före finanskrisen. Den finska BNP-tillväxten var 2017 den högsta sedan finanskrisen bröt ut och var högre än den i euroområdet. Den finska exporten har gynnats av återhämtningen i , som är en viktig handelspartner för . Investeringarna har stigit till följd av ökad optimism bland företagen och ett uppdämt investeringsbehov. Lägre arbetslöshet har bidragit till att konsumtionen vuxit snabbare, trots uteblivna löneökningar. BNP-tillväxten väntas bli god även och 2019, men inte lika stark som . Högre oljepriser har bidragit till att norsk ekonomi återhämtat sig med svag tillväxt. Norsk export gynnas också av en svagare norsk krona. Vidare stärks konsumtionen av att det råder en optimism bland hushållen, trots att bostadspriserna fallit. BNP-tillväxt väntas fortsätta stiga något 2018 och ligga kvar på ungefär samma nivå 2019. skiljer sig från och många andra europeiska länder genom att andelen som står utanför arbetsmark- naden ökar. Sysselsättningsgraden har sjunkit kontinuerligt sedan finanskrisen med totalt och allra störst har nedgången varit bland män i åldern 25–. Den danska ekonomin har vuxit stadigt . Ökad framtidstro bland hushåll och företag indikerar en fortsatt tillväxt. Men företagen börjar få det allt svårare att hitta kvalificerad arbetskraft, särskilt inom byggsektorn. BNP bedöms fortsätta växa i god takt 2018 och 2019. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 4.2Utvecklingen i och 2019 BNP-tillväxten har varit hög i . Det är framför allt inhemsk efterfrågan, investeringar och konsumtion, som drivit tillväxten (se diagram 4.2). Regeringens re- former och en expansiv penningpolitik har i betydande grad bidragit till denna utveckling. bedöms svensk ekonomi fortsätta att utvecklas starkt. Hushållen och företagen är optimistiska om konjunkturutsikterna och inom industrin bedöms kapacitetsutnyttjandet vara högt. Åren efter 2018 väntas BNP växa i en genomsnittlig takt. Diagram 4.2 BNP och bidrag till BNP-tillväxten Procentuell förändring respektive förändring i procent av BNP föregående år, prognos 2018 och 2019 Anm.: Procentuell förändring i procent av BNP föregående år för försörjningsbalansens delar. Källor: och egna beräkningar. Stabil tillväxt av hushållskonsumtionen Tillväxten av hushållens konsumtion var god 2017. Det var framför allt en stark utveckling för sällanköpsvaror och tjänstekonsumtion som bidrog till tillväxten. Stigande inkomster, fortsatt låga räntor och en fallande arbetslöshet talar för en fortsatt god konsumtionstillväxt de kom- mande åren. En bidragande faktor till den förväntade utvecklingen är att regeringen har genomfört åtgärder som stärkt hushållens eko- nomi, bl.a. höjt barnbidrag och lägre skatt för dem . Tillväxten av den offentliga konsumtionen 2016 var den högsta . Det berodde bl.a. på migrationsrelaterade utgifter. fort- satte den offentliga konsumtionen att öka, men P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 då i betydligt lägre takt än föregående år. Det berodde främst på att utgifterna kopplade till migrationen då minskade snabbt, framför allt inom staten. Det kommunala skatteunderlaget förväntas inte öka skatteinkomsterna i samma utsträckning som behovet av konsumtion växer. För att motverka kommunala skattehöjningar och nedskärningar inom välfärden bedömer regeringen att det behövs statliga tillskott till kommunsektorn . Detta för att ge bättre förutsättningar att möta de utmaningar den ställs inför framöver, som exempelvis den demografiska utvecklingen med fler barn och äldre i befolkningen. Därför aviserade regeringen i budgetpropositionen ytterligare generella statsbidrag till kom- munsektorn 2019 och 2020. bedöms offentlig konsumtion växa i jämförelsevis god takt till följd av dels riktade tillskott till kommunsektorn och dels tillskotten till bl.a. polisen och försvaret. Den statliga konsumtionen väntas, givet att inte nya reformer beslutas, vara mer eller mindre oförändrad 2019, medan den kommunala fort- sätter att utvecklas i linje med genomsnittet . Det leder till att tillväxten av offentlig konsumtion dämpas 2019 och därmed även dess bidrag till BNP. Fortsatt stark investeringstillväxt… De senaste årens höga BNP-tillväxt har framför allt drivits av en hög investeringstillväxt, främst av bostadsinvesteringar, men även i övriga delar av näringslivet. Investeringarna började stiga snabbare 2014 och har visat en för- hållandevis stark utveckling. Av företagsundersökningar framgår att det varit underhålls- och ersättningsinvesteringar som dominerat, men att det nu skett ett skifte mot mer kapacitetshöjande investeringar. När den globala konjunkturen nu stärks bedöms behovet av kapacitetshöjande investeringar öka, vilket gör att investeringstillväxten väntas blir hög även 2018 och 2019. … men något svagare bostadsbyggande Bostadsinvesteringarna har ökat med i genomsnitt . bedöms 64 000 nya bostäder ha på- börjats, vilket kan jämföras med ett genomsnitt på 35 000 1975. Hur mycket som byggs kan dock variera kraftigt över . Bostadsinvesteringarnas andel av de totala inve- steringarna är normalt sett förhållandevis liten, men har bostadsinveste- ringarna bidragit med i genomsnitt 0,7 procent- enheter till den totala BNP-tillväxten (se diagram 4.2). steg antalet bo- städer till försäljning snabbt, både nyproduktion och redan existerande bostäder. Det bidrog till en generell nedgång i bostadspriserna. Nedgången förefaller ha dämpats något under inledningen av 2018. Antalet beviljade bygglov var som högst och har minskat. Även konfidensindikatorn för byggbranschen enligt Konjunkturbarometer har minskat påtagligt . Sam- mantaget bedöms bostadsinvesteringarna minska från höga nivåer. Det faktum att antalet bostäder har ökat lång- sammare än befolkningen det samt att en majoritet av kommuner rapporterar bostadsbrist talar dock för att bostadsbyggandet och investeringarna även fort- sättningsvis kommer ligga på historiskt höga nivåer. De senaste årens goda inkomstutveckling, den starka arbetsmarknaden och förväntningar om fortsatt låga räntor är faktorer som också ger stöd åt slutsatsen om fortsatt stark efterfrågan på bostäder. är en liten öppen ekonomi och exporten utgör av BNP. Den globala kon- junkturförstärkningen, i synnerhet den i euro- området, är gynnsam för både varu- och tjänste- exporten. Exporten bedöms därför växa i snabbare takt än som den inhemska efterfrågan dämpas något. Arbetslösheten har minskat , för både kvinnor och män, och är nu på den lägsta nivån . Särskilt ungdomsarbetslösheten (15–) har minskat tydligt och är nu den lägsta . var efterfrågan på arbetskraft hög. Antalet sysselsatta ökade i en snabbare takt än befolkningen och därmed steg sysselsättningsgraden. minskade ar- betslösheten i en långsammare takt än tidigare, vilket delvis berodde på att antalet personer i arbetskraften ökade snabbt. Framåtblickande indikatorer tyder på en fortsatt god efterfrågan på arbetskraft, t.ex. antalet lediga jobb enligt () och företagens anställningsplaner enligt Konjunkturbarometern, (se diagram 4.3). Den höga aktivitetsnivån i svensk ekonomi bedöms medföra att arbetslösheten minskar, givet rege- ringens genomförda reformer, till 6,2 pro- cent 2018 och 2019. Både sysselsättningen och sysselsättningsgraden väntas fortsätta att öka dessa år. Lediga jobb (vänster skala) Anställningsplaner, näringslivet (höger skala) Anm.: Serierna är säsongsrensade. Anställningsplanerna avser nettotal, vilket är skillnaden mellan andelen positiva och negativa svar. Källor: och . steg sysselsättningsgraden för både kvinnor och män. Nästan var fjärde sysselsatt arbetade deltid och av dem var kvinnor. Arbetslösheten minskade för både kvinnor och män. Arbetslösheten minskade dock mer bland männen. Detta innebar att skillnaden mellan kvinnors och mäns arbetslöshet minskade, eftersom arbetslösheten har varit högre för män än för kvinnor sedan finanskrisen (se tabell 4.1). Det förklaras delvis av att kvinnor och män i hög utsträckning är verksamma inom olika branscher. För kvinnor var arbetslösheten 2017 på samma nivå som före finanskrisen. Bland män ökade arbetslösheten mer i samband med krisen och den har ännu inte kommit ned till samma nivå som åren före finanskrisen. Skillnaden i arbetslöshet mellan kvinnor och män väntas fortsätta att minska framöver då arbets- lösheten för män sjunker snabbare än för kvinnor. För både inrikes och utrikes födda steg sysselsättningsgraden och är den högsta P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 då mätningar uppdelade på födelse- land infördes. Utrikes födda har fortfarande en lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda, men skillnaden har minskat , i synnerhet för männen. Detta kan delvis förklaras av att arbetskraftens sammansättning har för- ändrats. Utrikes födda utgör en ökande andel i arbetsför ålder, som andelen äldre ökar bland inrikes födda. Tabell 4.1 Arbetsmarknadens utveckling Utfall , prognos 2018 och 2019 Procentuell förändring om inte annat anges Anm.: Befolkning, sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser åldersgruppen 15–enligt populationen i arbetskraftsundersökningarna (). Prognoserna baseras på nu gällande regler samt regeringens föreslagna ändringar i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99). 1Procent av befolkningen 15–i respektive grupp. 2Procent av arbetskraften 15–i respektive grupp. 3I denna bedömning har hänsyn tagits till prognos . Källor: och egna beräkningar. Sysselsättningen ökar mest i tjänstebranscherna Antalet sysselsatta inom industrin ökade tydligt 2017, efter att ha minskat . Även i bygg- branschen och de offentliga myndigheterna ökade sysselsättningen i god takt, men det var tjänstebranscherna som bidrog mest till den sammantagna utvecklingen. Även framöver väntas tjänstebranscherna stå för den största delen av sysselsättningsökningen. När efterfrågan från omvärlden ökar bedöms antalet sysselsatta inom den exportinriktade industrin stiga något, framför allt 2018. Ökning- en väntas dock bli svagare än i övriga branscher. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Sysselsättningen bedöms fortsätta öka inom byggbranschen, men i en långsammare takt . Den demografiska utvecklingen och regeringens satsningar på välfärden medför att efterfrågan på arbetskraft ökar i kommuner och landsting . Sysselsätt- ningen bedöms därmed fortsätta att öka inom dessa sektorer. Arbetskraftsdeltagandet har ökat stadigt , särskilt bland utrikes födda och bland äldre. Ökningen var särskilt stor 2017. Framöver väntas arbetskraftsdeltagandet öka ytterligare något och stabiliseras på en hög nivå, både jämfört med tidigare och jämfört med andra länder. Denna positiva utveckling får till följd att arbetslösheten sjunker långsammare då det tar tid för nya grupper på arbetsmarknaden att hitta jobb. Arbetskraftsdeltagandet är totalt sett lägre bland kvinnor än bland män. har dock kvinnors deltagande ökat snabbare, vilket gjort att skillnaden mellan könen minskat. Resursutnyttjandet i svensk ekonomi bedöms vara högre än normalt 2018. Det tyder de flesta tillgängliga indikatorerna på. Den starka ekonomiska utvecklingen har lett till att sysselsättningen ökat snabbt. Under- sökningar visar att företagen får allt svårare att rekrytera personal. som enligt Konjunkturbarometern rapporterar om brist på arbetskraft har ökat stadigt och är nu , se diagram 4.4. Arbetsförmedlingens arbetsgivarundersökning visar att bristen på arbetskraft är på mycket höga nivåer, även inom den offentliga sektorn. De höga bristtalen indi- kerar att resursutnyttjandet på arbetsmarknaden är högre än normalt. Resursutnyttjandet inom företagen speglar hur mycket företagen utnyttjar befintlig produk- tionskapacitet. Flera indikatorer pekar på att resursutnyttjandet är högre än normalt även i denna del av ekonomin. Exempelvis ligger kapacitetsutnyttjandet inom industrin över det historiska genomsnittet, enligt SCB. Vidare är anställningsplanerna enligt Konjunkturbarome- tern fortsatt positiva, vilket visar att företagen har behov av att nyanställa (se diagram 4.3). Företag- en investerar dessutom för att öka sin produk- tionskapacitet. Diagram 4.4 Brist på arbetskraft i näringslivet Andel ja-svar, säsongsrensade kvartalsvärden har det stigande resursutnyttjandet ännu inte gett något tydligt avtryck i stigande löneökningstakter. De centrala avtal som teck- nats tyder på att löneökningarna kommer att bli måttliga även framöver. En förklaring till detta kan vara att med dämpade löne- och prisökningar, såväl i som i omvärlden, har lett till förväntningar om en fortsatt dämpad utveckling. Det kan således ta än vanligt innan en stärkt konjunktur medför högre ökningstakter för löner och priser. Bristen på arbetskraft kan i så fall vara hög utan att det medför någon omedelbar risk för överhettning. BNP-gapet (dvs. den procentuella skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP) är ett mått på resursutnyttjandet i ekonomin och bedöms vara av potentiell BNP både 2018 och 2019 (se tabell 4.2). Bedömningen av resursut- nyttjandet är dock mycket osäker, se avsnitt 8.2. För merparten av de anställda resulterade avtals- rörelsen i treåriga avtal med löneökningar på i genomsnitt . Det är något lägre än den genomsnittliga årliga utvecklingen . Därmed förväntas också den totala löne- ökningstakten 2018 och 2019 bli dämpad (se tabell 4.3). Bedömningen stöds också av att löneutvecklingen varit måttlig , trots en allt starkare utveckling på arbetsmark- naden, och av att löneförväntningarna bland arbetsmarknadens parter har varit dämpade. Sam- tidigt väntas ett högt resursutnyttjande på arbets- marknaden påverka löneökningstakten med viss fördröjning och medföra något större löne- ökningar 2019. Utvecklingen av reallönerna, mätt som den nominella lönen enligt konjunkturlönestatistiken korrigerad för inflationen mätt med konsument- prisindex (KPI), har varit hög till följd av att inflationen har varit låg. På grund av den måttliga ökningen av de nominella lönerna och en stigande inflation väntas reallönerna emel- lertid växa något långsammare framöver. Inflationen mätt med KPI med fast bostadsränta (KPIF) var 2017 (se tabell 4.3), efter att ha varit låg . Uppgången berodde till viss del på det stigande resursutnyttjandet i svensk ekonomi, men också på faktorer av mer tillfällig karaktär såsom stigande energipriser på världsmarknaden och stora prisuppgångar på ett fåtal tjänster, t.ex. banktjänster. Ett högre resursutnyttjande än normalt i och omvärlden talar för att den under- liggande inflationen stiger snabbare de kom- mande åren. Ett antal faktorer bidrar dock till att dämpa denna utveckling. En sådan faktor är att de konsumentnära företagen anger att de inte har planer på att höja priserna annat än måttligt, enligt Konjunkturbarometern. Enligt samma under- sökning har också företagen förväntningar om fortsatt låg inflation. En annan viktig faktor är att lönerna väntas stiga långsammare jämfört med perioder då konjunkturläget varit likt dagens. Därtill är de avtalade hyresökningarna jämförelsevis låga. Detta talar sammantaget för att den underliggande inflationen mätt med KPIF exklusive energi blir lägre än 2018 och 2019. Precis som bidrar prisökningar på energi positivt till KPIF- inflationen 2018 och 2019. Att energipriserna väntas stiga framöver beror främst på att priset på råolja stigit 2017, att elnätsföretagen väntas höja avgifterna påtagligt och att energiskatten höjs. Trots energiprisuppgången väntas KPIF- inflationen understiga , vilket är Riks- bankens inflationsmål, både 2018 och 2019. Den kommande normaliseringen av repo- räntan medför stigande bolånekostnader för P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 hushållen, vilket innebär att KPI-inflationen stiger snabbare än KPIF-inflationen 2019 och framåt. Räntorna på statsobligationsmarknaderna i om- världen har stigit . Ränteuppgången kan till stor del förklaras av stigande inflationsförväntningar och av att mark- nadsaktörerna gradvis förväntat sig högre styr- räntor framöver, bl.a. till följd av oväntat höga löneökningar i . Statsobligationsräntorna i var i princip på samma nivå som . Statsobligationsräntorna är dock fort- farande låga i ett historiskt perspektiv. Till detta bidrar förväntningar om att kommer att hålla reporäntan låg . Den gradvisa återhämtningen i omvärlden och den fortsatt robusta tillväxten i den svenska ekonomin förväntas emellertid bidra till gradvis stigande statsobligationsräntor framöver. Kronan försvagades och under inledningen av 2018. Svaga inflationsutfall i och förväntningar om en mer expansiv penningpolitik har bidragit till denna utveckling. Historiskt sett har kronan varit stark i lägen med stark ekonomisk utveckling i . är den svag. Kronan förväntas därför förstärkas och 2019, om än långsamt. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Procentuell förändring om inte annat anges BNP, , fastland BNP i världen, PPP-vägd1 BNP i världen, KIX-vägd2 -0,3 -0,1 -0,3 1BNP sammanviktad med köpkraftsjusterade BNP -vikter enligt . 2BNP sammanviktad med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. De senast beräknade vikterna används och därefter skrivs de fram med trenden från de föregående fem åren. 3Den sammanvägda importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. 4Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP), årsgenomsnitt. 5Konsumentprisindex (KPI), årsgenomsnitt. 6Brent, USD per fat. 7Fasta priser, referensår 2016, om inget annat anges. 8Bidrag till BNP-tillväxten, förändring i procent av BNP föregående år. 9Procent av BNP, löpande priser. 10BNP per person i totala befolkningen. Potentiell BNP är den nivå på produktionen som skulle uppnås vid normalt resursutnyttjande av de tillgängliga produktionsfaktorerna arbete och kapital. 12Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: , , Macrobond och egna beräkningar. Procentuell förändring om inte annat anges -0,4 -0,1 -0,2 Befolkning, 15–74 år5 -0,5 -0,5 -0,1 Växelkurs SEK per EUR Anm.: Produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid avser kalender - korrigerade data. Sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser ålders gruppen 15–. Prognoserna baseras på nu gällande regler samt regeringens föreslagna ändringar i propositionen Vårändringsbudget 2017/18:99). 1Enligt nationalräkenskaperna (NR).