prop · H50380 · 2018-01-30 00:00:00 — föreskrifter i den del som rör kravet att sökande inte är skyldig att återställa bostaden i ursprungligt skick har varit föremål för Högsta förvaltningsdomstolens, HFD, prövning (dom , målnummer 3135-14). En konsekvens av HFD:s dom är att det inte finns något rättsligt stöd för att – med hänvisning till föreskrifter – avslå en ansökan om bostadsanpassningsbidrag på den grunden att fastighetsägaren inte intygat att anpassningsåtgärderna får vidtas eller att sökanden inte är skyldig att återställa bostaden i ursprungligt skick vid avflyttning eller i annat fall. En annan, allvarligare, konsekvens av HFD:s dom är att den enskilde bidragstagaren inte längre har något skydd mot krav på ersättning för återställning vid en flytt eller i annat fall på sätt som kan krävas av en hyresgäst eller bostadsrättshavare enligt bestämmelser i hyreslagen (12 kap. jordabalken) eller bostadsrättslagen (1991:614). Med beaktande av den uppkomna situationen kan det därför finnas skäl att behandla förslag, se nedan, om fastighetsägarens medgivande skyndsamt. Vad avser det första kravet – att fastighetsägaren ska medge att åtgärden får vidtas – följer detta delvis redan av civilrättsliga regler. Vad avser det andra villkoret – att sökande inte är skyldig att återställa bostaden i ursprungligt skick vid avflyttning eller i annat fall – så har den enskilde sökande, i och med HFD:s underkännande av föreskrifter i denna del, numera inte något skydd gällande att inte behöva återställa en tidigare beviljad anpassning. lämnar i rapporten av lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. förslag till ny lag innehållande bland annat en bestämmelse om fastighetsägarens medgivande. föreslår därvid som förutsättningar för erhållande av bidrag dels att fastighetsägaren lämnar sitt medgivande till att åtgärden får vidtas, dels att fastighetsägaren utfäster sig att inte kräva ersättning av bidragstagaren för återställning av bostaden eller allmänt utrymme vid av flyttning eller i annat fall. Villkoret att fastighetsägaren medger att åtgärden får vidtas finns det enligt mening anledning att även fortsättningsvis ställa, och eftersom det rör sig om en grundläggande förutsättning för bidrag, bör villkoret framgå direkt i lag. Vad avser villkoret att fastighetsägaren utfäster sig att inte kräva ersättning för återställelse kan följande konstateras. Då lagen om bostadsanpassningsbidrag är en så kallad rättighetslag där den enskilde utan krav på egen finansiering eller dylikt har rätt till bidrag för anpassningar som behövs för ett självständigt liv i eget boende, framstår det som rimligt att den enskilde inte ska drabbas av kostnader, ibland höga sådana, för att återställa bostaden eller allmänt utrymme vid en flytt eller i annat fall. mening är därför att den enskilde sökande bör få ett fortsatt skydd mot krav på återställelse av bo staden. Även detta villkor bör framgå direkt av lag. I föreskrifter till lagen om bostadsanpassningsbidrag anges vad som ska fogas till en ansökan om bostadsanpassningsbidrag. När anpassningsåtgärder ska utföras i en bostad med hyres- eller bostadsrätt ska enligt föreskrifterna intyg från fastighetsägaren fogas till ansökan utvisande att denne medger att åtgärderna får vidtas och att sökanden inte är skyldig att återställa bostaden i ursprungligt skick vid avflyttning eller i annat fall. Föreskrifterna är utfärdade med stöd av förordningen (1992:1575) med bemyndigande för att meddela föreskrifter om verkställigheten av lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. I förordningen anges att får meddela föreskrifter om vilka uppgifter en sökande ska lämna vid ansökan om bostadsanpassningsbidrag. I lagen finns dock inte några bestämmelser om att fastighetsäga rens medgivande och utfästelse utgör villkor för beviljande av anpassningsbidrag. Kravet i föreskrifter på intyg med utfästelse från fastighetsägaren att sökanden inte är skyldig att återställa bostaden i ursprungligt skick har prövats i HFD (dom , målnummer 3135- 14). I domen konstaterar HFD bland annat att bemyndigande endast omfattar en rätt att meddela verkställighetsföreskrifter, att enligt lagen så har rätten till bidrag inte gjorts beroende av en sådan friskrivning från fastighetsägarens sida, att en tillämpning av föreskrift dock innebär att en ansökan om bostadsanpassningsbidrag inte kan bifallas utan det aktuella intyget från fastighetsägaren och att rätten till bidrag således inskränks genom villkoret om intyg. föreskrift är därför enligt domstolen inte av rent administrativ karaktär utan tillför regleringen något så väsentligt nytt att den går utöver vad som kan anses utgöra en verkställighetsföreskrift. Eftersom föreskriften således står i strid med överordnad författning får den enligt 11 kap. 14 § regeringsformen inte tillämpas. Som nämnts ovan är en konsekvens av HFD:s dom att det inte finns något rättsligt stöd för att – med hänvisning till föreskrifter – avslå en ansökan om bostadsanpassningsbidrag på den grunden att fastighetsägaren inte intygat att anpassningsåtgärderna får vidtas eller att sökanden inte är skyldig att återställa bostaden i ursprungligt skick vid avflyttning eller i annat fall. föreskrifter i dessa delar saknar således rättslig verkan och kommer att upphävas. För en utförligare beskrivning av tillkomsten och tillämpningen av fastighetsägarens medgivande, se avsnitt 9.4 i av lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. Förteckning över remissinstanser för rapporten 2014:38 Översyn av lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. Följande instanser har inkommit med yttrande över : ombudsmän (), Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , Myndigheten för delaktighet, (), , läns landsting, läns landsting, , läns landsting, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, Bostadscenter, Fastighetsägarna, Funktionsrätt (tidigare Handikappförbunden), , (), , (), kommuner och landsting (SKL). Följande instanser har inte inkommit med svar: , , Västra , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , Bostadsrätterna, Byggherrarna i , Lika unika, (), (), Byggindustrier, . Följande instanser har utöver remisslistan inkommit med yttranden: kommun, , kommun, Föreningen bostadsanpassning (FKBo), i kommun, , och jämlikhet, , Mental Hälsa (RSMH), samhälle utan rörelsehinder DHR, , LJ-Utbildning. Kompletterande promemoria avseende 2014:38 Översyn av lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. Denna promemoria kompletterar av lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. som skickade ut på remiss . Författningsförslaget nedan är framtaget av utifrån det förslag till ny lag som lämnades i men sakliga, strukturella och språkliga ändringar har gjorts. De sakliga ändringar som kommenterats särskilt i denna promemoria och som det nu ska lämnas synpunkter på är enbart 3 och 11 §§. Övriga delar av författningsförslaget bereds inom . För att underlätta läsningen har dock departementets utkast till ny lag tagits med i promemorian. Regeringen har dock ännu inte tagit ställning angående förslag rörande bostadsanpassningsbidrag för integritetsskapande åtgärder. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag har till ändamål att genom bidrag till anpassning av bostäder ge personer med funktionsnedsättning möjlighet till ett självständigt liv i eget boende. 2 § Kommunerna svarar för att bidrag lämnas enligt bestämmelserna i denna lag. 3 § Bostadsanpassningsbidrag lämnas till en person med funktionsnedsättning (sökande) för anpassning av dennes permanentbostad. Om bostaden hyrs i andra hand, lämnas bidrag endast om anpassningsåtgärden är skälig med hänsyn till hur långvarig upplåtelsen är. 4 § Om någon åtar sig att regelbundet under vissa perioder svara för omvårdnaden av en person med funktionsnedsättning i sin bostad och om åtagandet kan antas avse , lämnas bidrag även för anpassning av den bostaden. 5 § Den som äger ett bostadshus får överta rätten till bostadsanpassningsbidrag som har beviljats för anpassningsåtgärder i anslutning till en hyres- eller bostadsrättslägenhet, om sökanden och ägaren är överens om det. Detta gäller under förutsättning att bostadsanpassningsbidraget har beviljats i form av kontantbidrag enligt 16 § första stycket och att ägaren åtar sig att låta utföra nödvändiga åtgärder. Åtgärder som bostadsanpassningsbidrag lämnas för 6 § Bostadsanpassningsbidrag lämnas för att anpassa och komplettera fasta funktioner i och i anslutning till en bostad. Bidrag lämnas endast om åtgärderna är nödvändiga för att bostaden ska vara ändamålsenlig för personen med funktionsnedsättning. Bidrag lämnas inte om behovet kan tillgodoses med hjälpmedel som erbjuds av eller kommunen enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). 7 § Bostadsanpassningsbidrag lämnas inte för åtgärder i sådana bostäder som avses i 5 kap. 5 § andra stycket och 7 § tredje stycket socialtjänstlagen (2001:453) och i 9 § 8 och 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 8 § Vid tillämpningen av bestämmelserna i 6 § ska utöver sedvanliga bostadsfunktioner även beaktas behovet av 1.åtgärder för att möjliggöra rehabilitering, funktionsträning och sjukvård för personen med funktionsnedsättning, och 2.åtgärder som gör det möjligt för personen med funktionsnedsättning att utöva hobbyverksamhet, om han eller hon på grund av sin funktionsnedsättning inte kan delta i aktiviteter utanför bostaden. 9 § Bostadsanpassningsbidrag lämnas inte om de sökta åtgärderna behöver utföras redan av väsentligen andra orsaker än behovet av anpassningen. De orsaker som ska beaktas är 3.avsaknad av eller avsevärda brister i grundläggande bostadsfunktioner, och 4.avvikelser från bygglagstiftningens krav på tillgänglighet och an- vändbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga om ansökan gäller a)ett en- eller tvåbostadshus som sökanden har låtit uppföra eller låtit utföra ändringar av, b)en lägenhet som innehas med bostadsrätt som sökanden har låtit utföra ändringar i, eller c)en ägarlägenhetsfastighet som sökanden har låtit utföra ändringar i. 10 § Efter ett byte av bostad lämnas inte bostadsanpassningsbidrag till sådana åtgärder som beror på att den nya bostaden i fråga om storlek, planlösning, antal våningsplan eller andra nivåskillnader är uppenbart olämplig med hänsyn till funktionsnedsättningen. Är den nya bostaden ett en- eller tvåbostadshus som sökanden låtit uppföra, lämnas bidrag endast för sådan anordning eller inredning som normalt bara används eller förekommer i sådana hus på grund av att en boende har en funktionsnedsättning. Bidrag lämnas dock inte för hiss. Bestämmelserna i första och andra styckena ska tillämpas i fråga om sådana åtgärder som var nödvändiga vid bytet av bostad. 11 § Om någon annan än sökanden helt eller till viss del äger bostaden eller gemensamma utrymmen i anslutning till bostaden eller om någon annan än sökanden helt eller till viss del innehar bostaden med hyres- eller bostadsrätt eller annan nyttjanderätt, lämnas bostadsanpassningsbidrag endast om 1.samtliga ägare och, i förekommande fall, rättighetshavare har medgivit att anpassningsåtgärderna får vidtas, och 2.samtliga ägare har utfäst sig att inte kräva ersättning av sökanden eller rättighetshavare för återställning av bostaden eller de gemensamma utrymmena. 12 § Bidrag lämnas för att reparera sådan anordning eller inredning som har installerats med stöd av bostadsanpassningsbidrag enligt denna lag eller motsvarande äldre bestämmelser om 1.anordningen eller inredningen är av tekniskt slag, eller 2.anordningen eller inredningen har utsatts för onormalt slitage på grund av funktionsnedsättningen. I fråga om anordning eller inredning av tekniskt slag lämnas bidrag även för besiktning och annat underhåll än reparation. Bidrag lämnas inte om anordningen eller inredningen har installerats med stöd av bostadsanpassningsbidrag som en ägare av ett bostadshus har övertagit rätten till enligt bestämmelserna i 5 §. Bidrag till återställning av anpassade bostäder 13 § En ägare har rätt till bidrag för kostnader för återställning av anpassningsåtgärder (återställningsbidrag) som har utförts 1.i eller i anslutning till en hyresrättslägenhet eller ett en- eller tvåbostadshus som hyrs ut, 2.i anslutning till en lägenhet som innehas med bostadsrätt, eller 3.i gemensamma utrymmen i anslutning till en ägarlägenhetsfastighet. 14 § Återställningsbidrag lämnas under förutsättning att 1.återställningen avser en åtgärd som har utförts med stöd av bostadsanpassningsbidrag enligt denna lag eller motsvarande äldre bestämmelser, och 2.anpassningsåtgärden på grund av ändrade förhållanden inte längre utnyttjas för sitt ändamål och åtgärden är till nackdel för andra boende. Återställningsbidrag lämnas inte om anpassningsåtgärderna har utförts med stöd av bostadsanpassningsbidrag som en ägare av ett bostadshus har övertagit rätten till enligt bestämmelserna i 5 §. Övertagande av begagnad anordning 15 § En kommun får avtala om övertagande av en anordning som har installerats med stöd av bostadsanpassningsbidrag enligt denna lag eller motsvarande äldre bestämmelser, och lämna ekonomiskt stöd för kostnader som kan uppstå i samband med ett sådant övertagande. Bidragens storlek och utformning 16 § Bostadsanpassningsbidrag, återställningsbidrag och bidrag till reparationer, besiktning och underhåll enligt 12 § lämnas med belopp (kontantbidrag) som motsvarar skälig kostnad för åtgärderna. Om sökanden och kommunen är överens om detta får bostadsanpassningsbidrag även lämnas 1.som ett åtagande från kommunen att låta utföra åtgärderna, och 2.genom ett överlämnande av en begagnad produkt. Handläggning av bidragsärenden Ansökan 17 § Ansökan om bidrag lämnas in till den kommun där den bostad som avses med ansökan är belägen. 18 § I beslut om bidrag ska anges vilka åtgärder bidraget avser och den tidpunkt då åtgärderna senast ska vara utförda. Om beslutet innebär ett kontantbidrag ska även detta belopp anges. Om bostadsanpassningsbidrag lämnas enligt bestämmelserna i 16 § andra stycket ska detta anges i beslutet. 19 § Före utbetalningen av kontantbidrag eller verkställighet av bidrag som beviljats enligt bestämmelserna i 16 § andra stycket får den kommun som har beviljat bidraget återkalla beslutet, om de förutsättningar som låg till grund för beslutet inte längre föreligger. 20 § Kontantbidrag betalas ut sedan de åtgärder som bidraget avser har utförts och de faktiska kostnaderna har redovisats. 21 § Kommunen får besluta om återbetalning av kontantbidrag helt eller delvis 1. om mottagaren av bidraget genom oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidrag felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp och mottagaren skäligen borde ha insett detta, 2. om bidrag i annat fall felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp och mottagaren skäligen borde ha insett detta. Kommunen får helt eller delvis efterge återbetalningsskyldigheten, om det finns särskilda skäl. 22 § Tillsyn över tillämpningen av denna lag utövas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 23 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om verkställigheten av denna lag. 24 § Kommunens beslut enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Ett av de nationella målen för funktionshinderspolitiken är att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet. Därför inriktas arbetet på att skapa förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Även den nuvarande lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. syftar till att genom bidrag till anpassning av bostäder kunna ge personer med funktionsnedsättning en möjlighet till ett självständigt liv i eget boende, men lagen bidrar inte till personer med funktionsnedsättningars ökade delaktighet i samhället. Genom gällande lags avgränsning av bidragstagarkrets så kan personen vars behov lagen syftar till att tillgodose, undanhållas att kommuniceras med eller att överklaga beslut om vederbörande inte själv äger sin bostad eller innehar den med hyresrätt eller bostadsrätt eller annan nyttjanderätt. 3.1 Personen med funktionsnedsättning ska vara sökande Bostadsanpassningsbidrag ska kunna lämnas till en person med funktionsnedsättning för anpassning av dennes permanentbostad. I de flesta bidrags- och stödsystem är det den person som vars behov bidraget eller stödet ska täcka som är sökande och mottagare av bidraget eller stödet. Därför bör det vara personen med funktionsnedsättning som ska stå i centrum i ärendehanteringen gällande bostadsanpassningsbidrag. All diskussion om hur en anpassning ska utföras, och när den ska utföras, bör föras med den person vars behov ska tillgodoses med bostadsanpassningsbidrag. Om personen vars behov ska tillgodoses med bostadsanpassningsbidrag alltid är part i ärendet så ges vederbörande även rätt att överklaga beslut och rätt att själv besluta om installerandet respektive bortmonterande av bostadsanpassningen. För den person med funktionsnedsättning som inte vill själv vara sökanden finns alternativet att ge någon annan en fullmakt att söka bostadsanpassningsbidrag för vederbörande. Att personen med funktionsnedsättning bör vara sökande lyfts också fram av några kommuner i remissvaren över 2014:38. Ärenden om bostadsanpassningsbidrag innehåller inte sällan uppgifter av känslig natur, exempelvis läkarutlåtanden. Enligt konventionens artikel 22 ska konventionsstaterna skydda sekretessen för personupp- gifter och uppgifter om hälsa och rehabilitering för personer med funk- tionsnedsättning på lika villkor som för andra. Förslaget innebär en möj- lighet för personen med funktionsnedsättning att inte behöva delge t.ex. fastighetsägaren privata uppgifter om sitt hälsotillstånd. inte i motsättning till förslag om överlåtelse av bostadsanpass- ningsbidrag till ägaren av ett bostadshus, då överlåtelsen sker efter att utredningen om huruvida sökanden är berättigad till bostadsanpassnings- bidrag är avslutad. Hemmavarande ungdomar som är myndiga ska ha möjlighet att söka Samhällets institutioner ska främja barn och ungas personlighetsutveckling och bidra till allas möjlighet till del- aktighet i samhället. Förslaget ger personen med funktionsnedsättning en möjlighet att själv ta ansvar för sin mobilitet, att växa och frigöra sig på lika villkor som ungdomar utan funktionsnedsättning. I de fall det är någon annan än sökanden som äger bostaden eller som innehar den med hyres- eller bostadsrätt eller annan nyttjanderätt kan bostadsanpassningsbidrag dock bara lämnas om medgivande till åt- gärderna har inhämtas från ägaren eller rättighetshavaren, se avsnitt 3.2 3.2 Delvis ändrade bestämmelser om medgivande Om någon annan än sökanden helt eller till viss del äger bostaden eller gemensamma utrymmen i anslutning till bostaden eller om någon annan än sökanden helt eller till viss del innehar bostaden med hyres- eller bostadsrätt eller annan nyttjanderätt, ska bostadsanpassnings- bidrag endast kunna lämnas om 1. samtliga ägare och, i förekommande fall, rättighetshavare har med- givit att anpassningsåtgärderna får vidtas, och 2. samtliga ägare har utfäst sig att inte kräva ersättning av sökanden eller rättighetshavare för återställning av bostaden eller de gemen- I likhet med förslag föreslås att det införs en bestämmelse i den nya lagen om att bostadsanpassningsbidrag endast kan lämnas om det finns ett medgivande att anpassningsåtgärder får utföras och ut- fästelse att inte kräva ersättning av sökanden för kostnader för återställ- Utan en sådan bestämmelse måste det anses saknas rättsligt stöd för att avslå en ansökan om bostadsanpassningsbidrag endast på den grunden att medgivande eller utfästelse saknas. Detta skulle innebära att kom- munen måste lägga resurser på utredningar och bevilja bidrag till anpass- ningsåtgärder som sedan inte kan utföras eftersom ägaren till bostaden motsätter sig det. Utöver redaktionella ändringar föreslås dock sakliga ändringar i förhållande till förslag. I likhet med förslag ska medgivande och en utfästelse att inte kräva ersättning av sökanden för återställning vara en förutsättning för att bostadsanpassningsbidrag ska kunna lämnas i de fall bostaden innehas med hyres- eller bostadsrätt. Sökandens bostad kan emellertid innehas med annan nyttjanderätt, t.ex. arrende. Det föreslås därför att bestämmelsen ska omfatta alla former av nyttjanderätter. har föreslagit att det i lagen ska införas ett krav på medgivande från fastighetsägaren. Den som äger bostaden är dock inte alltid fastighetsägare. Exempelvis kan ett flerbostadshus stå på mark som en bostadsrättsförening innehar med tomträtt. Huset kan också ägas av en hyresvärd som arrenderar marken som byggnaden hör till. Bostadsanpassningen görs i eller i anslutning till bostadshuset och innebär i dessa fall inget eller ett högst begränsat intrång i fastighetsägarens rätt. Det föreslås därför att det i lagen anges att medgivande ska lämnas av ägaren av bostaden. Vidare föranleder förslaget i avsnitt 3.1 ovan, dvs. att det är personen med funktionsnedsättning som ska vara sökande, behov av en ny bestämmelse om medgivande. Situationen kan vara sådan att det är någon annan än personen med funktionsnedsättning som äger bostaden eller innehar den med hyres- eller bostadsrätt eller annan nyttjanderätt. En person kommer alltså kunna få bostadsanpassningsbidrag för att anpassa och komplettera fasta funktioner i och i anslutning till en bostad som denne varken äger eller innehar med nyttjanderätt. Den som innehar bostaden med äganderätt eller nyttjanderätt har ett civilrättsligt skydd mot ingrepp i egendomen. Av detta skäl är ett medgivande från ägaren eller rättighetshavaren att anpassningen får göras en förutsättning för att bostadsanpassningsbidrag ska kunna beviljas. Det kan också finnas flera ägare eller rättighetshavare, samtycke krävs då av samtliga. Av tydlighetsskäl bör detta framgå av lagen. Bostaden som ansökan om bostadsanpassningsbidrag avser kan finnas i en ägarlägenhetsfastighet. Med ägarlägenhetsfastighet avses en tredimensionell fastighet som inte är avsedd att rymma annat än en enda bostadslägenhet, se 1 kap. 1 a § jordabalken. I de fall anpassningsåtgärden ska göras i utrymmen som är gemensamma för alla fastigheter i huset krävs att medgivande inhämtas från den som äger utrymmena. Detta bör framgå av lagen. De gemensamma utrymmena utgör i dessa fall ofta en gemensamhetsanläggning som ägs av de fastighetsägare som deltar i gemensamhetsanläggningen. Detta innebär att samtliga deltagande fastigheter är att anse som ägare och att alla ska lämna sitt medgivande till åtgärden för att bostadsanpassningsbidrag ska kunna lämnas. Om det finns en samfällighetsförening som förvaltar gemensamhetsanläggningen bör föreningen kunna medgivande under förutsättning att stadgarna för föreningen tillåter det. har förslagit att i de fall bostaden innehas med hyres- eller bostadsrätt ska fastighetsägaren utfästa sig att inte kräva ersättning av bidragstagaren för återställning av bostaden eller allmänt utrymme vid flytt eller i annat fall. Skälet till detta är att skydda personen med funktionsnedsättning från ekonomiska krav t.ex. vid en flytt. Behov av ett sådant skydd kan även finnas om sökanden bor i annan boendeform än hyres- eller bostadsrätt. I enlighet med vad som anges ovan föreslås att begreppet ägare användas i stället för fastighetsägare och att ingen särskild boendeform ska utpekas. I praktiken innebär det att en utfästelse ska krävas t.ex. av hyresvärdar och bostadsrättsföreningar vad gäller åtgärder i gemensamma utrymmen. För att skydda nyttjanderättshavare, t.ex. föräldrar till barn med funktionsnedsättning som behöver anpass- ning av en hyresrätt, krävs att ägaren inte heller riktar krav på ekonomiska anspråk gentemot rättighetshavaren.