prop · H503204 · 2018-03-21 00:00:00 — Till en majoritet av utbildningarna på grundnivå görs inte något urval och då får inte detta några konsekvenser för vilka som antas. var av de behöriga sökande till högskoleutbildning kvinnor och män. Av de antagna var kvinnor och män. Konsekvenser för de integrationspolitiska målen Förslagen bedöms inte få några konsekvenser för de integrationspolitiska målen. Förslagen bedöms inte få några konsekvenser i förhållande till den kommunala självstyrelsen eller . Förslagen bedöms inte heller påverka företag eller företagens konkurrensförhållanden. 11.2Konsekvenser av förslaget om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom område Vilka berörs av förslaget? Förslaget berör i , doktorander och lärare vid detta lärosäte och . Ekonomiska och verksamhetsmässiga konsekvenser Förslaget bedöms inte medföra några ekonomiska eller verksamhetsmässiga konsekvenser varken för den högskola, i , doktorander eller lärare vid högskolan eller för den nämnd, , som berörs av förslaget. Som har beskrivits i kapitel 9 är den föreslagna ändringen i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde en följd av att 2 § i samma lag har upphävts (se prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). När den paragrafen upphävdes förlorade 14 § i samma lag, som är en hänvisning till den nu upphävda 2 §, sitt syfte. Bestämmelsen i 14 § lagen om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde borde ha upphävts vid samma tillfälle. Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Förslaget bedöms inte påverka jämställdheten mellan kvinnor och män. Sammanfattning av betänkandet Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning (SOU 2017:20) Utredningen föreslår förändringar av tillträdesbestämmelserna inom de befintliga ramarna för det nuvarande tillträdessystemet. Utredningens viktigaste utgångspunkt är att rensa systemet från sådant som gör dagens system komplicerat och oöverblickbart. Ett mål för utredningen har sålunda varit att göra systemet enklare och mer överblickbart. Utredningen föreslår att den grundläggande behörigheten ska uttryckas i kompetenser. Det skulle enligt utredningen tydliggöra vad som krävs av personer som inte kommer vägen från gymnasieskolan. Utredningen anser att det också behöver vara tydligt på vilka olika sätt de aktuella kompetenserna kan uppnås. Till exempel ska en sökande som har en avlagd högskoleförberedande examen i gymnasieskolan eller inom vuxenutbildning anses uppfylla dessa krav på kompetenser. Utredningen framför vidare att det är angeläget att på ett effektivt sätt kunna ta till vara kompetensen hos personer med arbetslivserfarenhet, annan erfarenhet eller utbildning och på så sätt underlätta det livslånga lärandet. Det behövs därför en bestämmelse som på ett annat sätt än genom dagens bedömning av reell kompetens gör det möjligt att uppfylla kraven för grundläggande behörighet. Utredningen föreslår därför att ett nationellt behörighetsprov införs för dem som inte uppfyller kraven på grundläggande behörighet genom gymnasial utbildning eller motsvarande. Utredningen anser att provet bör utformas så att målgruppen för provet även har möjlighet att delta i ett urval med en sådan merit och inte endast hänvisas till högskoleprovet. Utredningen föreslår att behörighetsprovet först prövas på försök innan slutligt beslut fattas. Utredningen föreslår också att en validering av reell kompetens för grundläggande kompetens ska kunna resultera i ett meritvärde i form av ett omdöme. När det gäller särskild behörighet föreslår utredningen att de krav på särskild behörighet som ställs ska vara helt nödvändiga för att kunna tillgodogöra sig utbildningen. Kraven ska också kunna vara av betydelse för det yrkesområde som utbildningen förbereder för. Utredningen föreslår vidare att systemet med områdesbehörigheter avskaffas och att Universitets- och högskolerådet fastställer vilka särskilda behörighetskrav i form av kunskaper från kurser från gymnasieskolan som ska gälla för utbildning som leder till en yrkesexamen. Universitets- och högskolerådet fastställer också kraven för utbildning som leder till en konstnärlig utbildning. I stället för krav på kunskaper från kurser från gymnasieskolan ska ett lärosäte få uppställa krav på godkänt resultat på ett konstnärligt prov för sådana program. Utredningen föreslår vidare att universitet och högskolor ska fastställa kraven för utbildning som leder till en generell examen och för fristående kurser. Utredningen bedömer att det liksom inte bör gå att ställa högre betygskrav än E som särskilt behörighetskrav. Utredningen föreslår att betyg och högskoleprov ska finnas kvar som generella urvalsinstrument och lokalt beslutade urvalsgrunder som en möjlighet att använda för lärosätena. Utredningen föreslår att flest platser ska fördelas på grundval av betyg då ett urval behöver göras och på grundval av resultat från högskoleprovet. När det gäller betygsurvalet är en viktig utgångspunkt för utredningen att bestämmelserna ska vara enkla och överblickbara. Urvalet behöver kunna hantera alla grupper av sökande med betyg utan att olika kompensatoriska bestämmelser behövs. Utredningen bedömer att det ökar möjligheten att bestämmelserna blir mer hållbara . Utredningen föreslår mot bakgrund av det att det ska finnas två grupper inom betygsurvalet: en grupp för sökande med svenska och utländska gymnasiebetyg eller motsvarande och en grupp för omdöme från folkhögskola, det föreslagna behörighetsprovet respektive en valideringsprocess. Den nuvarande betygsgruppen för sökande med betyg som i efterhand har kompletterats för behörighet eller för att höja meritvärdet tas bort. De som har kompletterat sina betyg för att uppnå kraven på behörighet föreslås i stället konkurrera i betygsgruppen tillsammans med sökande med betyg direkt från gymnasieskolan/motsvarande och sökande med utländska betyg. Utredningens förslag innebär att betyg som i efterhand har kompletterats för att höja meritvärdet inte längre ska få användas i urvalet, förutom betyg som har höjts från ett F. Utredningen föreslår att systemet med meritpoäng avskaffas från och med antagningen till för alla sökande. Utredningens förslag när det gäller högskoleprovet innebär en mer begränsad roll för provet jämfört med . Utredningen anser att det är en viktig signal till gymnasieelever att studierna i gymnasieskolan ska prioriteras så länge man är elev där och att man därefter kan genomföra högskoleprovet, som en andra chans. Utredningen föreslår att det införs en nedre åldersgräns för att få genomföra högskoleprovet. Det innebär i praktiken att högskoleprovet får genomföras under sista terminen i gymnasieskolan. Utredningen föreslår vidare att resultatet från provets två delar – den verbala och den kvantitativa – ska kunna viktas på olika sätt beroende på utbildningens karaktär och inriktning. Utredningen föreslår även att giltighetstiden för ett högskoleprovsresultat kortas från fem till och att en person ska få genomföra ytterligare två högskoleprov under ett provs giltighetstid. Det innebär att en person kan göra högskoleprovet . Utredningen föreslår att universitet och högskolor även i fortsättningen ska kunna välja att fördela en viss andel av platserna på grundval av urvalsgrunder som de själva har beslutat. En av högskolan beslutad urvalsgrund ska bestå av sakliga omständigheter som är av betydelse för utbildningen. Betyg och högskoleprovsresultat ska kunna användas inom denna urvalsgrund, men på ett annat sätt än vad som görs inom betygs- och provurvalet. Utredningen anser slutligen att det inte bör införas några generella urvalsgrunder särskilt för gruppen sökande med utländska meriter. Utredningen föreslår att nya tillträdesbestämmelser träder i kraft och börjar tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Följande remissinstanser har inkommit med yttrande över betänkandet Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för nybörjare (SOU 2017:20): , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , Myndigheten för , , Universitets- och högskolerådet, , , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , Försvarshögskolan, Gymnastik- och , , larna, , , , , , , Kungl. i , , , konstnärliga högskola, , , , utvärdering, , Stiftelsen , , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, , Säters kommun, kommun, , kommun, Kommuner och Landsting, , inom Kommuner och Landsting, , , i , , , Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, , akademikers centralorganisation, , , universitetslärare och forskare, , och Vuxenutbildning i samverkan. Spontana remissvar har inkommit från , , Liberala studenter, kommun, , Region , Studentråd, Ingenjörer, , Student, , och . Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig, men har förklarat sig avstå eller inte kommit in med yttrande: kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, Lika Unika, Federationen mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, Elevkårer, elevråd, elevråd – , och Ungdomsorganisationer. Sammanfattning av departementspromemorian Förslag om möjlighet till mindre styrelser för universitet och högskolor och om rektors möjlighet att vara ordförande i styrelsen I departementspromemorian föreslås att en styrelse för en högskola som huvudregel ska bestå av 15 ledamöter men att regeringen får besluta att styrelsen ska bestå av 11 ledamöter om det finns skäl för det med hänsyn till högskolans behov. Att huvudregeln fortsatt bör vara 15 ledamöter motiveras av högskolornas behov av en bred och balanserat sammansatt styrelse bestående av både interna ledamöter (lärare och studenter) och externa ledamöter med bakgrund i olika delar av samhället. poängteras att det finns stora skillnader mellan lärosätena beroende på bl.a. deras profil, storlek, geografiska placering och traditioner. Företrädare för lärosäten har framfört att dagens högskolestyrelser med ett fast antal på 15 ledamöter i vissa fall kan vara för stora. Därför föreslås en möjlighet till variation i styrelsens storlek. Enligt förslaget ska beslut om ett lägre antal ledamöter fattas av regeringen efter en framställning från eller högskolan. Om regeringen har beslutat att styrelsen ska bestå av 11 ledamöter ska lärarna och studenterna ha rätt att utse två ledamöter vardera i styrelsen. De externa ledamöterna föreslås fortsatt utgöra majoriteten av ledamöterna i styrelsen. Med en sådan sammansättning kan ett brett deltagande och en proportionalitet som i möjligaste mån motsvarar dagens styrelser bibehållas. I departementspromemorian föreslås också att ordföranden i styrelsen inte får vara anställd vid lärosätet. Syftet med det förslaget är i första hand att säkra en tydlig rollfördelning mellan styrelseordföranden och rektorn. En situation där rektorn är ordförande i styrelsen kan bl.a. göra det svårt för övriga styrelseledamöter att utkräva ansvar av rektorn för den operativa verksamheten vid lärosätet. I departementspromemorian framhålls att förslaget inte innebär någon praktisk förändring för lärosätena eftersom möjligheten att utse rektor eller någon annan anställd till ordförande inte har utnyttjats då det har varit möjligt. Det anses emellertid principiellt viktigt att bestämmelserna i högskoleförfattningarna garanterar en tydlig rollfördelning mellan myndighetschefen och styrelsen. Följande remissinstanser har inkommit med yttrande över departements- promemorian Förslag om möjlighet till mindre styrelser för universitet och högskolor och om rektors möjlighet att vara ordförande i styrelsen: , , , Statskon- toret, , , Lunds universi- tet, , , , Lin- universitet, , Kungl. , , Linnéuniversitetet, Öre- bro universitet, , Försvarshögskolan, Gymnastik- och , , , Högskolan i , , , Högskolan i , , , Kungl. i , , , konstnärliga högskola, , lant- bruksuniversitet, Kungl. skapsakademien, Kommuner och Landsting, Svenskt Närings- liv, , universitets- och hög- Spontana yttranden har därutöver inkommit från Naturvetarna, ges universitetslärare och forskare, unga akademi och naturvetar- och teknologkår. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig, men har för- klarat sig avstå eller har inte inkommit med yttrande: ombud- smän, , och Akade- Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , M , , , , , , Hellmark , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , , , Regeringen beslutar proposition Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande