prop · H503190 · 2018-03-19 00:00:00 — Om ett barn för vilket omvård- nadsbidrag inte lämnas på grund av 9 § tillfälligt inte vårdas genom huvudmannens försorg, lämnas bi- drag för sådan tid om denna uppgår till minst per kvartal eller till minst . Bestämmelserna i 9 och 11 §§ tillämpas även i fråga om handi- kappersättning. Bestämmelserna i 9 § tillämpas även i fråga om merkostnadser- sättning. Ansökan behöver, trots det som föreskrivs i 4 §, inte göras om följande förmåner: 1.Barnbidrag, i annat fall än som avses i 15 kap. 6 §. Det finns dock särskilda bestämmelser om anmälan som gäller flerbarnstillägg i 16 kap. 12 §. 2.Sjukpenning i fall där den försäkrade på grund av sjukdomen är förhindrad eller har synnerliga svårigheter att göra en ansökan. 3.Assistansersättning när kommunen har anmält till att det kan antas att den enskilde har rätt till sådan ersättning. Om vårdbidrag eller handikapp- ersättning har beviljats för be- gränsad tid får den tid för vilken viljats för begränsad tid får den tid förmånen ska lämnas förlängas för vilken förmånen ska lämnas utan att ansökan om detta har förlängas utan att ansökan om detta har gjorts. Ytterligare bestämmelser om att förmåner lämnas utan ansökan finns beträffande 1.sjukersättning och aktivitetsersättning i 36 kap. 25–27 §§, 2.allmän ålderspension i 56 kap. 4 a och 6 §§, 3.efterlevandepension och efterlevandestöd i 77 kap. 13 §, 4.efterlevandelivränta i 88 kap. 10 § första stycket, och 5.premiepension till efterlevande i 92 kap. 2 § första stycket. För kostnader som en försäkrad eller någon annan har med anled- ning av sådan utredning som avses i 14, 22 och 26 §§ lämnas ersätt- ning i enlighet med föreskrifter som regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer meddelar. För kostnader som en försäkrad har för läkarundersökning eller läkarutlåtande i samband med an- sökan om vårdbidrag, sjukersätt- ning, aktivitetsersättning eller han- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen meddela föreskrifter om er- sättning för kostnader som en för- säkrad eller någon annan har med anledning av sådan utredning som avses i 14 och 22 §§. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen även meddela föreskrifter om ersättning för kostnader som 4 Senaste lydelse 2015:963. 2017/18:190 dikappersättning lämnas ersätt- Ersättning enligt denna balk får dras in eller sättas ned om den som är berättigad till ersättningen utan giltig anledning vägrar att med- verka till utredningsåtgärder enligt 14–19 och 26–28 §§. Då gäller 52 § andra stycket. en försäkrad har för läkarunder- sökning eller läkarutlåtande i samband med ansökan om om- vårdnadsbidrag, sjukersättning, aktivitetsersättning eller mer- kostnadsersättning. Ersättning enligt denna balk får dras in eller sättas ned om den som är berättigad till ersättningen utan giltig anledning vägrar att med- verka till utredningsåtgärder enligt 14–18, 27 och 28 §§. Då gäller 52 § andra stycket. Ersättning får dras in eller sättas ned om den försäkrade utan giltig anledning vägrar att medverka till 1.behandling eller rehabilitering enligt 27 kap. 6 §, eller 2.rehabiliteringsåtgärder enligt 30 kap. 7 § och 31 kap. 3 §. Det som anges i första stycket gäller endast 1. vårdbidrag, 1. omvårdnadsbidrag, 3.sjukersättning och aktivitetsersättning, 4.sjukvårdsersättning vid arbetsskada, 5.livränta till den försäkrade vid arbetsskada, och 6. handikappersättning. 6. merkostnadsersättning. Det som i andra stycket föreskrivs om arbetsskada tillämpas också på motsvarande ersättningar enligt 43 och 44 kap. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Ett beslut om vårdbidrag som har meddelats enligt äldre bestämmel- ser i 22 kap. ska fortsätta att gälla enligt vad som föreskrivs i beslutet, dock längst till dess att beslutet skulle ha upphört att gälla eller skulle ha omprövats om de äldre bestämmelserna i 22 kap. fortfarande hade varit tillämpliga. Om ett sådant beslut inte har omprövats trots att det skulle ha gjorts under tid som de äldre bestämmelserna fortfarande gällde, ska beslutet fortsätta att gälla längst till , om det inte beslutas att det ska upphöra . 3.Äldre bestämmelser om vårdbidrag gäller fortfarande i ärenden där ansökan om vårdbidrag har gjorts före . 4.Ett beslut om handikappersättning som har meddelats enligt äldre bestämmelser i 50 kap. ska fortsätta att gälla enligt vad som föreskrivs i beslutet, dock längst till dess att beslutet skulle ha upphört att gälla eller skulle ha omprövats om de äldre bestämmelserna i 50 kap. fortfarande hade varit tillämpliga. 5.Äldre bestämmelser om handikappersättning gäller fortfarande i de fall ett beslut om handikappersättning som har meddelats före ikraftträd- andet upphör att gälla eller skulle ha omprövats före om de äldre bestämmelserna i 50 kap. fortfarande hade varit tillämpliga. I sådana fall får ett nytt beslut om handikappersättning meddelas enligt de äldre bestämmelserna för en tidsperiod . Äldre bestämmelser om handikappersättning gäller fortfarande av- seende ärenden där ansökan om handikappersättning har gjorts före . Äldre bestämmelser gäller även avseende ärenden där rätten till handikappersättning skulle ha omprövats enligt de äldre bestämmelserna i 50 kap. 14 § 1 i de fall där det har fattats beslut om sjukersättning, aktivitetsersättning eller allmän ålderspension för tid före . Äldre bestämmelser om handikappersättning gäller fortfarande också avseende ärenden om beslut om handikappersättning i fall som avses i 50 kap. 12 § andra meningen där hel sjukersättning, hel aktivitetsersättning eller hel ålderspension har beviljats för tid före . 7.Äldre bestämmelser i 6 kap. 20 §, 11 kap. 16 §, 37 kap. 9 §, 51 kap. 6 §, 59 kap. 13 § och 106 kap. 9–11 §§ gäller fortfarande för vårdbidrag enligt 22 kap. i dess lydelse före . 8.Äldre bestämmelser i 106 kap. 23 § och 110 kap. 6 § gäller fortfar- ande för handikappersättning enligt 50 kap. i dess lydelse före . Äldre bestämmelser i 110 kap. 30 § andra stycket och 57 § andra stycket 1 och 6 gäller fortfarande för vårdbidrag enligt 22 kap. och handi- kappersättning enligt 50 kap., i deras lydelse före . 2017/18:190 2.2 Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Härigenom föreskrivs i fråga om föräldraledighetslagen (1995:584) dels att 1, 3 och 13 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 9 §, och närmast före 9 § en ny rubrik av följande lydelse. En arbetstagare har som förälder En arbetstagare har som förälder rätt att vara ledig från sin anställ- rätt till ledighet från sin anställning ning enligt denna lag. enligt denna lag. I vissa fall har även en annan arbetstagare rätt Samma rätt har också en arbets- Med förälder jämställs den som 1.utan att vara förälder är rättslig vårdnadshavare och har vård om ett barn, 2.har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem, 3.stadigvarande sammanbor med en förälder under förutsättning att arbetstagaren är eller har varit gift med eller har eller har haft barn med denna förälder. Bestämmelser om förbud mot missgynnande behandling av arbets- sökande och arbetstagare finns i 16 §. Det finns följande fem former av föräldraledighet för vård av barn m.m.: Det finns följande sex former av föräldraledighet för vård av barn m.m.: 1.Hel ledighet för en kvinnlig arbetstagare i samband med hennes barns födelse och för amning (mammaledighet, 4 §). 2.Hel ledighet för en förälder tills barnet blivit 18 månader eller, under förutsättning att föräldern då har hel föräldrapenning, för tid därefter (hel ledighet med eller utan föräldrapenning, 5 §). 3.Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med tre fjärdedelar, hälften, en fjärdedel eller en åttondel medan föräldern har tre fjärdedels, halv, en fjärdedels respektive en åttondels föräldrapenning (delledighet med föräldrapenning, 6 §). 4.Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel tills, i huvudfallet, barnet fyllt (delledighet utan föräldrapenning, 7 §). 5.Ledighet för en arbetstagares tillfälliga vård av barn (ledighet med tillfällig föräldrapenning m.m., 8 §). 1Senaste lydelse 2006:442. 2Senaste lydelse 2015:760. Ledighet för en förälder i form Prop. 2017/18:190 av förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel om det för barnet lämnas omvårdnadsbidrag (ledighet med omvårdnadsbidrag, 9 §). Särskilda bestämmelser om ledighet och omplacering för kvinnliga arbetstagare som väntar barn, fött barn eller som ammar finns i 18–21 §§. En förälder har rätt till för- kortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel om det för En arbetstagare som vill utnyttja En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 4, 5, 6 sin rätt till ledighet enligt 4, 5, 6, 7 eller 7 § ska anmäla detta till ar- eller 9 § ska anmäla detta till ar- ledighetens början eller, om det ledighetens början eller, om det inte kan ske, . inte kan ske, . I samband med sin anmälan ska ar- I samband med sin anmälan ska ar- ledigheten är planerad att pågå. ledigheten är planerad att pågå. En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 8 § ska an- mäla ledigheten till arbetsgivaren minst före ledighetens början. Om ledigheten beror på sjukdom eller smitta, gäller dock inte någon anmälningstid. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 9 och 13 §§ ska även tillämpas när vårdbidrag lämnas enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken i dess lydelse före . 3Tidigare 9 § upphävd genom 2015:760. 4Senaste lydelse 2015:760. 2017/18:190 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:676) Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1998:676) om statlig ålderspen- sionsavgift ska ha följande lydelse. Avgiften utgör av ersättning i form av 1. sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt 24–28 och 31 kap. socialförsäkringsbalken samt arbetsskadesjukpenning enligt 40 kap. nämnda balk eller motsvarande ersättning som utgetts enligt nämnda balk eller annan författning eller på grund av regeringens förordnande, i den utsträckning ersättningen trätt i stället för en försäkrads inkomst av an- ställning enligt 59 kap. 8–11 §§ socialförsäkringsbalken eller inkomst av annat förvärvsarbete enligt 59 kap. 14 § första stycket 1–3 nämnda balk, 2.föräldrapenningsförmåner enligt 11–13 kap. socialförsäkringsbal- 3.närståendepenning enligt 47 kap. socialförsäkringsbalken, 4.ersättning enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön, 5.livränta enligt 41–44 kap. socialförsäkringsbalken eller annan mot- svarande livränta som bestäms med tillämpning av 41 och 42 kap. nämn- da balk, 7. vårdbidrag enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken, i den ut- 22 kap. socialförsäkringsbalken, sträckning bidraget inte är ersätt- ning för merkostnader, 8. dagpenning från arbetslöshetskassa, 10. aktivitetsstöd till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt pro- gram, 14.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 15.dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, samt 16.bidrag från och i den ut- sträckning som regeringen så föreskriver. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om vårdbidrag enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken i dess lydelse före . 1 Senaste lydelse 2017:280. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen Prop. Härigenom föreskrivs att 8 kap. 16 § och 11 kap. 31 § inkomstskatte- lagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse och ersättning för merutgifter för resor enligt 27 kap. 5 § samma balk är skattefria. och ersättning för merutgifter för resor enligt 27 kap. 5 § samma balk är skattefria. Följande ersättningar enligt socialförsäkringsbalken i samband med vård ska tas upp: 3. vårdbidrag. 3. omvårdnadsbidrag. Vårdbidrag ska dock inte tas upp till den del det utgör ersätt- ning för merutgifter. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . 2.Bestämmelsen i 8 kap. 16 § i den äldre lydelsen tillämpas fort- farande för handikappersättning, om beslutet om handikappersättning enligt punkten 4, 5 eller 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (2018:000) om ändring i socialförsäkringsbalken ska fortsätta att gälla. Motsvarande gäller för nya beslut om handikappersättning enligt nämnda övergångsbestämmelser. Bestämmelsen i 11 kap. 31 § i den äldre lydelsen tillämpas fort- farande för vårdbidrag, om beslutet om vårdbidrag enligt punkten 2 övergångsbestämmelserna till lagen (2018:000) om ändring i socialförsäkringsbalken ska fortsätta att gälla. 1Lagen omtryckt 2008:803. 2Senaste lydelse 2010:1277. 3Senaste lydelse 2010:1277. 2017/18:190 2.5 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 28 kap. 1 och 6 §§ offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sekretess gäller hos , och domstol för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende enligt lagstiftningen om 4. handikappersättning och 4. merkostnadsersättning och 7.ersättning för fysioterapi, 8.annan ekonomisk förmån för enskild, eller Motsvarande sekretess gäller hos en annan myndighet som har till upp- gift att handlägga ärenden enligt den lagstiftning som anges i första stycket. För en myndighet som anges i 14 § gäller dock bestämmelserna där. Sekretess gäller hos och även i verksamhet som avser registrering av enskilda för uppgift om en en- skilds personliga förhållanden som myndigheten fått från Migrations- verket, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Första och andra styckena gäller inte om annat följer av 3 §. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretessen enligt 1 § hindrar inte att uppgift lämnas till en en- skild enligt vad som föreskrivs i lagstiftningen om allmän försäk- ring, allmän pension, handikapp- ersättning och vårdbidrag, sjuk- lön, statligt tandvårdsstöd eller särskild sjukförsäkringsavgift. Sekretessen enligt 1 § hindrar inte att uppgift lämnas till en en- skild enligt vad som föreskrivs i lagstiftningen om allmän försäk- ring, allmän pension, merkostnads- ersättning och omvårdnadsbidrag, sjuklön, statligt tandvårdsstöd eller särskild sjukförsäkringsavgift. 1 Senaste lydelse 2016:1297. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för uppgifter i ärenden om vårdbidrag och handikappersättning enligt 22 kap. respektive 50 kap. socialförsäkringsbalken i deras lydelse före . 2017/18:190 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 2 kap. 16 § lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Den som vid utgången av 2000 Den som vid utgången av 2000 fick handikappersättning som till- fick handikappersättning som till- lägg till pension enligt den upp- lägg till pension enligt den upp- hävda lagen (1962:381) om allmän hävda lagen (1962:381) om allmän försäkring utbetalad till utlandet ska, utan hinder av bestämmel- ska, trots bestämmelserna i 5 kap. socialförsäkringsbalken, ha rätt att balken, ha rätt att få handikapp- Handikappersättningen ska då be- ningen ska då beräknas enligt de räknas enligt de äldre bestämmel- serna om sådan ersättning i den ersättning i den upphävda lagen upphävda lagen om allmän försäk- om allmän försäkring. Om förmånen har beviljats månen har beviljats för begränsad för begränsad tid eller om den ska tid eller om den ska omprövas omprövas enligt 50 kap. 14 § bal- enligt 50 kap. 14 § balken ska dock ken i lydelsen före de nya bestämmelserna om handi- om handikappersättning och ut- i samma balk tillämpas därefter. landsvistelse i samma balk i deras Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) 11 kap. 18 § (2011:1244) ska ha följande lydelse. Skatteavdrag ska göras enligt en särskild skattetabell för sjukpenning m.m., om ersättningen för arbete är sådan som avses i 11 kap. 24 §, 30 § första stycket eller 31 § eller 15 kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:1229). Första stycket gäller inte om er- sättningen är vårdbidrag enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken. Första stycket gäller inte om er- sättningen är omvårdnadsbidrag enligt 22 kap. socialförsäkrings- balken. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för ersättning som är vårdbi- drag, om beslutet om ersättning enligt punkt 2 i övergångsbestäm- melserna till lagen (2018:000) om ändring i socialförsäkringsbalken ska gälla. 2017/18:190 3 Ärendet och dess beredning beslutade att tillsätta en interdepartemental arbetsgrupp med uppdrag att göra en översyn av de regler som gäller för förmånerna bilstöd till personer med funktions- hinder, handikappersättning och vårdbidrag för barn med funktions- hinder. Målet för översynen var att åstadkomma ett mer sammanhållet system för ersättning för personer med funktionsnedsättning. Enligt arbetsgruppens uppdragsbeskrivning skulle förslag läggas fram som innebär att förmånerna blir förutsägbara för både medborgare och ansvarig myndighet, tidsenliga, hållbara och rättssäkra. Det angavs vidare att målsättningen bör vara ett stöd som kompenserar för merkostnader som en person har med anledning av sin eller sitt barns funktionsnedsättning, och som underlättar för dessa personer att delta i arbetslivet och i det övriga samhällslivet. Förslagens långsiktiga eko- nomiska konsekvenser skulle analyseras och långsiktig finansiell håll- barhet värnas. Förslagen ska finansieras inom funktionshindersstödens befintliga anslagsramar. Resultatet av arbetet redovisades i promemorian Reformerade stöd till barn och vuxna med funktionsnedsättning (Ds 2015:58). Promemorian har remissbehandlats. Härefter har det i utarbetats förslag till övergångsbe- stämmelser om ansökan om vårdbidrag respektive handikappersättning och om ärenden där dessa förmåner inte har omprövats under tid som be- stämmelserna om dessa förmåner fortfarande gällde. Förslagen har beretts under hand med . Avseende förslaget till ändring i 3 § föräldraledighetslagen (1995:584) har synpunkter under hand inhämtats från och . En sammanfattning av promemorians innehåll finns i bilaga 1 och dess lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3 och en sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig hos (dnr S2015/07492/SF). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över de lagförslag finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen, som har följt Lagrådets yttrande, behandlar Lag- rådets synpunkter i avsnitten 6.3, 6.6, 6.14, 7.5, 7.6 och 7.10. Dessutom har det gjorts några redaktionella ändringar. Därutöver har en mindre ändring gjorts i 3 § föräldraledighetslagen som således inte ska upphävas. Regeringen bedömer att denna ändring både författningstekniskt och även i övrigt är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats i denna del. Bakgrund och gällande regler 4.1Grundläggande utgångspunkter för reformerade förmåner beslutade om mål och inriktning för den nya funktionshinderpolitiken (prop. 2016/17:188, bet. 2017/18:SoU5, rskr. 2017/18:86). Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som ut- gångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för per- soner med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet ska beaktas. Det nya målet ersätter de tidigare nationella målen för funk- tionshinderspolitiken. För att målet ska kunna uppnås fastställde att genomförandet av funktionshinderspolitiken ska inriktas mot de fyra om- rådena –principen om universell utformning –befintliga brister i tillgängligheten –individuella stöd och lösningar för individens självständighet –att förebygga och motverka diskriminering. Denna inriktning ersätter den tidigare inriktningen för genomförandet av funktionshinderpolitiken. Funktionshinderspolitik är ett sektorsövergripande politikområde och det ställer krav på samordning bl.a. mellan samhällets olika områden, aktörer och nivåer. 4.1.2FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ratificerade FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2008. Det innebär att är juridiskt bundet av de principer och rättigheter som följer av konventionen. Syftet med kon- ventionen är att främja, skydda och säkerställa det fulla och lika åtnjutan- det av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla personer med funktionsnedsättning. har även ratificerat konventionens fakultativa protokoll om klagorätt till för rättigheter för personer med funktionsnedsättning för enskilda personer. Konventionen innehåller inte några nya rättigheter i förhållande till de övriga centrala FN konventionerna om mänskliga rättigheter. Den kon- kretiserar dock genom artiklarna vad detta åtagande innebär för att säkerställa att personer med funktionsnedsättning kan åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Av artikel 28 framgår det att staterna ska säker- 2017/18:190 ställa att personer med funktionsnedsättning har en tillfredsställande levnadsstandard och social trygghet. Principerna och rättigheterna för personer med funktionsnedsättning i konventionen och i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna fram- går även av målsättningsstadgandet i regeringsformen (1 kap. 2 § RF), där det bland annat anges att det allmänna ska verka för att alla människor ska kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället. 4.1.3FN:s konvention om barnets rättigheter ratificerade FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonven- tionen) 1990. Konventionen syftar till att ge alla barn oavsett kön, bak- grund, funktionsförmåga etc. rätt att behandlas med respekt och att få komma till tals. Den innehåller fyra grundläggande principer som är sty- rande för tolkningen av konventionens övriga artiklar. Den första princi- pen handlar om alla barns lika värde och rättigheter – att inget barn får diskrimineras. Den andra principen anger att det är barnets bästa som ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barnet. Den tredje principen understryker varje barns rätt till liv, överlevnad och utveckling. Den fjärde principen lyfter fram barnets rätt att uttrycka sina åsikter och få dem beaktade i de frågor som rör honom eller henne. innehåller också särskilda skyldigheter för konven- tionsstaterna när det gäller barn med funktionsnedsättning. Av artikel 23 framgår bland annat att staterna ska säkerställa barnets aktiva deltagande i samhället och största möjliga integrering i samhället. Bland annat betonas möjligheten att leva ett självständigt liv. för barnets rättigheter (barnrättskommittén) har i en allmän kommentar utvecklat innebörden av artikel 23 (CRC/C/GC/9). godkände en strategi för att stärka barnets rättig- heter i som ersätter den tidigare strategin för att förverkliga . Strategin utgår från de mänskliga rättigheter som alla barn ska tillförsäkras enligt och enligt andra internationella överenskommelser. Den innehåller ett antal prin- ciper som uttrycker grundläggande förutsättningar för att stärka barnets rättigheter och riktar sig till , regeringen, statliga myndigheter, landsting och kommuner. Handikappersättningen har till största delen kommit att bli en merkost- nadsersättning och lämnas till personer med funktionsnedsättning som ersättning för behov av hjälp och merkostnader i övrigt. Bestämmelserna om förmånen finns efter tillkomsten av socialförsäk- ringsbalken (SFB), i 50 kap. SFB.