prop · H503134 · 2018-03-07 00:00:00 — Rent Control as an Instrument of Housing Policy, i Nevitt, A A (red), The Economic Problems of Housing, , . (2012). Ekonomi är att välja: Memoar. (2017). Friare hyressättning – ett nytt system för hyressättning löser bostadskrisen. byggindustrier, Forum för bostäder och infrastruktur. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Nordea (2017). Regionala utsikter som rör bostadssektorn.Stockholms Handelskammare (2014). Bostadsbrist – farlig flaskhals för jobben. (2011). En analys av ungas bostadssituation. Ben-Shahar D och Sulganik E (2011). ”Vacancy chains and the degree of mobility in the housing market”, i The annals of regional science, 47(3), s. 569–583. (2012). “Housing and children: Simultaneous decisions? – A cohort study of young adults’ housing and family formation decision”, i 25(1), s. 349–366. och (2014). ”Household allocation and spatial distribution in a market under (“soft”) rent control”, i , 36(2), s. 353-372 , ClarkWAV och Deurloo MC (2000). “The geography of residential turnover in twenty-seven large US metropolitan housing markets”, i , 37(2), s. 223–245. Glaeser E L och Luttmer E F P (2003). ”The Misallocation of Housing Under Rent Control“, i , 93(4), s. 1027–1046. Haurin, D. R., och , L., H. (2002). “The Impact of Transaction Costs and the Expected Length of Stay on Homeownership”, i , 51, s. 563–584. Imbens G W, , och Sacerdote B I (2001). ”Estimating the Effect of Unearned Income on Labor Earnings, Savings, and Consumption: Evidence from a Survey of Lottery Players”, i , 91(4), s. 778–794. och (2006). “Market rents and economic segregation: evidence from a natural experiment”, i , vol. (2016). ”Hur avvecklas hyreskontrollen?”, i Ekonomisk debatt, 44(7), s. 17–28. Rietveld P, Nijkamp P, Gorter C och van der Vlist A (2002). ”Residential mobility and local housing-market differences”, i Environmental and Planning A, 34(7), s. 1147–1164. Hyresrätt: betänkande. 3, Bruksvärde, hyresprocess m.m. R I K S R E V I S I O N E N I N K O M S T E F F E K T E R A V B R U K S V Ä R D E S S Y S T E M E T Bruksvärde, förhandling och hyra – en utvärdering. Vräkning och hemlöshet – drabbar också barn. EU, allmännyttan och hyrorna. Att hyra, från en rätt för allt färre till en möjlighet för allt fler. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B1 Samband mellan förvärvsinkomst, slumptal och ålder (kronor/år) (kronor/år) Slumptal 1–5 -8 266,32** (3 481,80) (3 170,25) 6 061,92*** (197,64) 195 440,5*** 16 692,73*** (1 813,46) (5 472,53) Anm. */**/*** indikerar statistisk signifikans på 10/5/1 procentsnivå. Robusta standardfel inom parentes. R I K S R E V I S I O N E N I N K O M S T E F F E K T E R A V B R U K S V Ä R D E S S Y S T E M E T Tabell B2 Beskrivning av de individer som deltog i lotteriet men som inte hade egen bostad vid lotteriets genomförande och som var högst fyllda innan de deltog slumptal (1–5) slumptal (6–15) Andel som fick hyresrätt i lotteriet (procent) Ålder (år) (0,09) (0,06) Kvinna (andel) (0,02) (0,01) Född i (andel) -0,25 (0,02) (0,01) (0,01) (0,01) -0,61 (0,02) (0,01) Högre utbildning (andel) -0,11 (0,02) (0,01) Förvärvsinkomst (kronor) (3709,4) (2316,2) Föder sitt första barn (andel) -0,89 (0,005) (0,003) Anm. Ett t-värde större än absolutvärdet 1,96 innebär en statistisk säkerställd skillnad på 5 procents risk eller mindre att så inte är fallet, ett t-värde större än absolutvärdet 1,64 innebär en statistisk säkerställd skillnad på 10 procents risk eller mindre att så inte är fallet. Standardfel ges inom parentes. 36 R I K S R E V I S I O N E N bostadspolitiska mål är en långsiktigt väl fungerande bostadsmarknad där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Ett av de bostadspolitiska medel som staten använder är det så kallade bruksvärdessystemet, som ska ge befintliga hyresgäster ett besittningsskydd som fungerar även i tider med bostadsbrist, och på så vis motverka segregering. Bruksvärdessystemets effekter är omdiskuterade, och det har bland annat framförts farhågor om att skillnaden mellan bruksvärdeshyran och en tänkt marknadshyra som kan uppkomma vid tider av bostadsbrist utgör ett ekonomiskt värde som de boende kan använda till att sänka sina arbetsinkomster. I granskningen analyseras frågan om bruksvärdessystemets konstruktion leder till att hyresinnehavare tenderar att minska arbetsutbudet, i förhållande till andra, vid tider av bostadsbrist. Granskningen använder ett experiment, där drygt 600 hyresrätter lottats ut bland bostadssökande i kommun mellan 2003–2013. Analysen visar att de personer som fick en lägenhet efter 3–i genomsnitt hade sänkt sina årsarbetsinkomster med , jämfört med dem som inte vann i lotteriet. hade flytten en positiv effekt på utbildningsnivån då andelen som tog högskoleexamen ökade . Den negativa effekten på inkomst fanns kvar även om hänsyn tas till att de boende påbörjade studier och sänkte sina inkomster på grund av detta. Granskningen ger stöd för att bruksvärdessystemet medför att tillgången till en hyresrätt på en bristmarknad har effekt på arbetsinkomst. Rapporten bidrar till ny kunskap som bör användas när förslag tas fram om hur dagens system för hyressättning kan utvecklas. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , Baylan, Bucht, , , , , , , , Fritzon Regeringen beslutar skrivelse 2017/18:134 om inkomsteffekter av bruksvärdessystemet