prop · H503168 · 2018-03-12 00:00:00 — säkrade har övertagit en redan etablerad verksamhet. 2009/10:120, s. 61) framgår att även den som vid sidan av ett ny- startat företag startar ytterligare ett företag omfattas av regeln. omfattas den som tvingas lägga ner ett nystartat företag och som därefter på nytt startar ett företag av det generella uppbyggnadsskedet. makar som driver näringsverksamhet gemensamt och har likvärdiga arbetsuppgifter omfattas av bestämmelserna om generellt uppbyggnads- Det gäller trots att skatte- och avgiftsanmälan för en verksamhet kan lämnas in av en enda person. De 24 månaderna räknas från den månad då den försäkrade har gjort eller borde ha gjort skatte- och avgiftsanmälan till . en försäkrad inte är skyldig att göra skatte- och avgiftsanmälan till räknas tidpunkten för de 24 månaderna från den månad då den försäkrade skulle ha gjort anmälan om han eller hon varit skyldig att Det innebär att det inte är möjligt att skjuta på starten för det Prop. 2017/18:168 generella uppbyggnadsskedet genom att inte registrera företaget för F- skatt och i förekommande fall moms. Det är inte heller möjligt att bortse från en existerande registrering även om verksamheten i företaget kom igång först . Däremot är det nödvändigt att företagaren har kommit i gång med någon slags verksamhet i sitt företag för att kunna få en SGI genom det generella uppbyggnadsskedet. Av förarbetena framgår att enbart inregistrering av en firma eller en registrering för mervärdesskatt inte bör anses tillräckligt för att ett arbete som egenföretagare anses ha påbörjats (prop. 1998/99:119, s. 115). 4.2.2Förslag från den parlamentariska socialförsäkringsutredningen Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (PSFU) har framfört att särskilda SGI-bestämmelser behövs för företagare som bedriver sin verksamhet i aktiebolagsform i likhet med vad som gäller för egenföretagare med handelsbolag eller enskild näringsverksamhet när företaget är i uppbyggnadsskede. Utredningen föreslog att SGI i dessa fall beräknas till minst vad som motsvarar vad den skulle ha beräknats till med utgångspunkt i de förhållanden som gällde närmast före det att företaget startade. PSFU föreslog också att tiden som kan ses som uppbyggnadsskede bör vara 36 månader oavsett bolagsform. 5 Förslag och överväganden Förstärkt skydd för den sjukpenninggrundande Regeringens förslag: Skydd för den sjukpenninggrundande in- komsten ska även gälla under tid då den försäkrade utan att få studie- stöd bedriver studier på minst halvtid för vilka studiemedel får lämnas enligt studiestödslagen under förutsättning att studierna bedrivs på eftergymnasial nivå eller bedrivs från och med det andra kalender- halvåret det år den försäkrade fyller . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Myndigheten för , Folkbildnings- rådet, , , Universitet, i , och Sacos studentråd, Kommuner och Landsting och tillstyrker tillstyrker också förslaget och framhåller att arbetslivet ställer krav på kontinuerlig kompetensutveckling. rätten i framför att det av stor vikt att tydligare ange vad som avses med att bedriva studier. 2017/18:168 att det i den föreslagna lagtexten inte görs något förtydligande av vad som avses med kravet på att bedriva studier på minst halvtid. Förvaltningsrätten uppfattar att uttrycket tar sikte på studiernas omfattning vid registreringen vid utbildningen, dvs. den planerade studietakten vid registreringstillfället. () tillstyrker förslaget. CSN påpekar att enligt 3 kap. 5 § studiestödslagen (1999:1395) får studiemedel lämnas för då den studerande bedriver studier på minst halvtid, om studierna pågår . CSN anser att även kravet på studier bör vara uppfyllt. Vidare finner CSN att förslaget utesluter vissa grupper av yngre studerande som har rätt till studiemedel för studier på gymnasial nivå. CSN lämnar därför ett alternativt förslag till rättslig reglering. CSN utgår från att ”bedriver studier” i förslaget avses ha samma betydelse som i studiestödslagen och att den rättspraxis som utvecklats av () kommer att vara styrande även vid tolkning. anser att förslaget är avgränsat på ett väl avvägt sätt. Vad beträffar begreppet ”halvtid” förutsätter att det avser samma sak som i studiestödsförordningen och CSN:s allmänna råd och föreskrifter. Det hänvisar alltså till kursens eller utbildningens längd i förhållande till dess innehåll uppskattat i poäng eller timmar, och inte till den försäkrades individuella studieinsats. saknar en närmare beskrivning av vad som krävs för att den försäkrade ska anses bedriva studier utöver att han eller hon formellt blir inskriven på en utbildning. framför att även om förslaget skulle ändras så att vissa studieresultat måste uppnås för att SGI-skyddet ska gälla skulle det uppstå problem, eftersom studieresultat bara kan bedömas i efterhand. Vidare påpekar att det finns särskilda regler i studiestödslagen och studiestödsförordningen (2000:655) om att studerande får behålla studiemedel vid frånvaro till följd av sjukdom, vid tillfällig vård av barn, vård av närstående och i samband med att ett barn har avlidit. Inspektionen för socialförsäkringen ser en risk att vad som ska definieras som start och slut på studierna blir otydligt. Naturvetarna anser att SGI-skydd ska gälla under tid då den försäkrade utan att uppbära studiestöd, bedriver studier på av heltid för vilka studiemedel får lämnas enligt studiestödslagen. Skälen för regeringens förslag: Dagens SGI-skydd omfattar endast studerande med studiestöd Den bärande principen i sjukförsäkringen, föräldraförsäkringen och ett antal andra socialförsäkringar är att de ska kompensera för en del av den inkomstförlust som drabbar en försäkrad som måste avstå från förvärvsarbete. Den sjukpenninggrundande inkomsten, förkortad SGI, är den inkomst som ersättningen beräknas utifrån. SGI påverkas av om en försäkrad helt eller delvis har slutat att förvärvsarbeta. Men som framgår av avsnitt 4.1 är SGI skyddad i vissa situationer, t.ex. om den försäkrade får studiestöd enligt studiestödslagen eller lagen om studiestartsstöd. emot är SGI:n inte skyddad om den försäkrade helt eller delvis finansierar sina studier på andra sätt än genom studiestöd. Dagens regelverk gynnar således studerande som får studiemedel eller studiestartsstöd framför dem som finansierar sina studier med egna medel eller inte vill få studiemedel för hela studieperioden. Det kan finnas flera anledningar till att välja att studera utan studiemedel. En av dessa är att man bara kan få studiemedel för ett visst antal veckor (se avsnitt 4.1). Kravet på att man ska få studiestöd för att ha SGI-skydd i kombination med att studiemedel och studiestartsstöd är inkomstprövat innebär även att den som blir återbetalningsskyldig för studiemedel eller studiestartsstöd på grund av för hög inkomst förlorar sitt SGI-skydd. Detta kan vara problematiskt för en studerande vars inkomster under ett kalenderhalvår blir högre än beräknat. Det kan till exempel inträffa om den studerande är tjänstledig från en anställning för sina studier, blir uppsagd och får ett avgångsvederlag eller innestående semester utbetald. Beloppet som den studerande då får kan vara så högt att han eller hon inte längre har rätt till studiemedel. har t.ex. i rättsfallet HFD 2015 ref. 67 funnit att SGI-skydd inte gäller för den tid som studiemedel har återkrävts för. Studerande som inte kan få studiemedel eller studiestartsstöd av andra individuella orsaker, exempelvis ålder eller tidigare bristande studieresultat, omfattas inte heller av SGI-skyddet. Det faktum att äldre personer inte omfattas av SGI-skyddsreglerna kan motverka deras möjligheter till ett livslångt lärande och ett längre deltagande i arbetslivet. Dagens regler om SGI-skydd i socialförsäkringsbalken, förkortad SFB, motverkar även ett flexibelt användande av studiemedel och riskerar att uppmuntra studerande till att studera med studiemedel trots att de inte anser sig behöva det. SGI-skyddet bör gälla även för den som studerar utan studiestöd För att komma till rätta med dessa brister föreslår regeringen att SGI- skyddet under studier även ska kopplas till studierna i sig, inte enbart till studiestödsmottagandet. I och med förslaget har de studerande som får studiestöd fortsatt SGI-skydd. SGI-skydd kommer i och med förslaget även att ges för eftergymnasiala studier för vilka studiemedel får lämnas samt för studier på grundläggande eller gymnasial nivå eller motsvarande utbildning i t.ex. folkhögskola för de studerande som på grund av sin ålder inte är berättigade till studiehjälp, oavsett om den studerande får studiestöd eller inte. Studiehjälp kan lämnas för studier på gymnasial nivå fram till och med det första kalenderhalvåret det år den försäkrade fyller (2 kap. 3 § studiestödslagen). Från och med det andra kalenderhalvåret det år den studerande fyller kan studiemedel lämnas för studier på gymnasial nivå (3 kap. 2 § studiestödslagen). För studerande i gymnasieskolan och för t.ex. studerande på motsvarande utbildning i folkhögskola innebär förslaget fram till och med det första kalenderhalvåret det år den studerande fyller ingen förändring, dvs. för att skydda sin SGI behöver dessa personer få studiehjälp. Från och med det andra kalenderhalvåret det år den studerande fyller kan han eller hon få studiemedel för studier på grundläggande och gymnasial nivå eller för t.ex. motsvarande utbildning i folkhögskola. dessa personer innebär förslaget att de har rätt till SGI-skydd oavsett om de får studiemedel eller inte, dock under förutsättning att utbildningen är på minst halvtid och berättigar till studiestöd. Regeringen bedömer att det inte finns skäl att utvidga skyddet för den grupp som enbart är berättigad till studiehjälp. Detta eftersom det saknas incitament att studera utan studiehjälp och den som studerar och uppbär studiehjälp regelmässigt också har skyddad SGI. För att en studerandes SGI ska vara skyddad bör det krävas att den aktuella utbildningen är en sådan utbildning som berättigar till studie- medel samt att studierna har bedrivits i den omfattning som krävs för att Regeringens förslag innebär att även den som studerar och inte be- viljats studiemedel på grund av ålder eller andra individuella faktorer kan behålla sitt SGI-skydd , förutsatt att övriga villkor är Förvaltningsrätten i har frågat vad som avses med att studierna ska bedrivas på minst halvtid och har uppfattat att det gäller omfattningen av utbildning som den studerande har registrerat sig för. Förvaltningsrätten liksom Kammarrätten i och Försäkrings- kassan har också efterlyst ett förtydligande av begreppet bedriva studier. CSN har uppfattat att bedriva studier i sammanhanget har samma bety- delse som i studiestödslagen. Regeringen vill därför förtydliga att den studerande måste ha antagits till och registrerats på en utbildning som berättigar till studiemedel för att kunna anses bedriva studier. Det bör också krävas att den studerande ska följa kursplanen eller motsvarande. I detta sammanhang är det mycket viktigt att påpeka att det är svårt att reglera exakt vad som ska avses med att bedriva studier och att följa kursplanen eller motsvarande. t.ex. inte att kräva närvaro om det inte finns ett närvarokrav hos utbild- Vad som avses med att bedriva studier måste därför ansluta till vad som är möjligt och lämpligt hos den specifika utbild- En sådan bedömning måste därmed i stor utsträckning lämnas till utbildningsanordnaren. Avsikten med förslaget är att det ska vara möjligt även för den som inte ansöker om eller inte har möjlighet att få studiemedel att känna sig trygg om han eller hon drabbas av sjukdom. pekat att prövningen av studieresultaten enligt studiestödslagen används för att avgöra om en studerande har rätt till fortsatta studiemedel. skyddet gäller för den tid som studierna har bedrivits. en kan inte praxis för bedömningen av fortsatt rätt till studiemedel vara avgörande för om en studerande har skyddad SGI. misslyckas med sina studier trots ansträngning skulle det vara en för kraftig påföljd om han eller hon också miste en väsentlig del av sitt Även om studieresultatet inte bör vara avgörande för om en person har skyddad SGI så är det en faktor som måste vägas in i Det är den enskilde som ska styrka om han eller hon verk- ligen har bedrivit studier. Det kan t.ex. göras med ett utdrag ur det gemensamma studiedokumentationsregistret , som de flesta Prop. 2017/18:168 högskolor använder sig av eller genom intyg från utbildningsanordnaren. Bedömningen av om studier har bedrivits torde inte avvika i någon större utsträckning från den bedömning måste göra då en försäkrad bedriver studier inom sitt yrkesområde. En studerande som vill försäkra sig om att ett SGI-skydd ska gälla bör se till att det går att styrka att studierna har genomförts. Studiestöd får under vissa förutsättningar lämnas för utlandsstudier. SGI-skyddet kommer därför även gälla för utlandsstudier som berättigar till studiestöd. I princip är det redan en uppgift för att pröva om en försäkrad bedriver sådana studier, eftersom den som studerar utomlands på en studiestödsberättigande utbildning ska anses vara fortsatt bosatt i och kunna få bosättningsbaserade förmåner från (5 kap. 7 § SFB). bör kunna samråda med CSN vid bedömningen av om en viss utbildning berättigar till studiemedel. CSN kan naturligtvis också bistå med information till den som inför sin studieplanering har frågor om en viss utbildning kan berättiga till studiemedel. CSN har lämnat förslag på ett alternativt sätt att reglera SGI-skyddet. Syftet med CSN:s förslag är att kunna ge ett SGI-skydd även till vissa yngre studerande som har rätt till studiemedel för studier på gymnasial nivå. CSN:s förslag är vällovligt. Det skulle dock, med den modell som föreslogs i promemorian, leda till att alla som studerar på gymnasieskolan på minst halvtid skulle få ett SGI-skydd. Detta som kraven för att få studiehjälp är att studierna bedrivs på heltid. CSN föreslår också att det regleras att utbildningen måste pågå för att ett SGI-skydd ska gälla. Regeringen anser dock att detta inte behöver anges i SFB, eftersom det endast är utbildningar som är minst som berättigar till studiemedel. I och med att SGI-skyddet inte enbart villkoras till studiestödsmottagande upphör även den begränsning av SGI-skyddet som följer av tidsgränserna i studiestödssystemet. Det innebär att skyddstiderna visserligen kan bli längre än vad som gäller enligt dagens regler, men detta bör vägas mot förslagets alla fördelar. Motivet till att en upparbetad SGI ska vara skyddad under studier är att det uppmuntrar till ett livslångt lärande. Skyddstiderna gör det på så sätt möjligt för den enskilde att växla mellan arbete och studier utan att han eller hon förlorar försäkringsskyddet. Det är därför sammanfattningsvis regeringens bedömning att studerande ska kunna få SGI-skydd vid studier, oavsett hur de väljer att finansiera sina studier. Sjukpenninggrundande inkomst för personer som Regeringens förslag: För en försäkrad som har inkomst av anställ- ning, bedriver näringsverksamhet i ett aktiebolag och som är före- tagare i den mening som avses i lagen om arbetslöshetsförsäkring ska den sjukpenninggrundande inkomsten av anställningen i aktiebolaget beräknas till minst vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. Även om den försäkrade ändrar företagsform för verksamheten ska uppbyggnadsskedet för verksamheten inte kunna vara längre än totalt Betänkandets (SOU 2015:21) förslag: I betänkandet föreslogs att den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas till minst vad som motsvarar vad den skulle ha beräknats till med utgångspunkt i de förhållanden som gällde närmast före det att företaget startade. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig i denna fråga är positiva till förslaget. Flera remissinstanser menar dock att be- stämmelserna bör vara likalydande, oavsett om företaget bedrivs i aktie- bolagsform eller i form av handelsbolag eller enskild näringsverksamhet. Synpunkter av detta slag har lämnats av , Svenskt Näringsliv, () och Näringslivets Regel- LRF anser dessutom att uppbyggnadsskedet bör bestämmas till LRF lämnar också synpunkter på förslaget om att företagar- begreppet bestäms utifrån definitionen i 34 § lagen (1997:238) om LRF ser fördelar med ett gemensamt företags- begrepp för de två försäkringssystemen. LRF anser att det finns en risk att innebörden av den aktuella paragrafen tolkas olika av de olika myndigheterna då tolkningen av bestämmelsen inte är helt okomplicerad. Promemorians (S2017/06606/SF) förslag: Överensstämmer med Remissinstanserna: Kammarrätten i , , , , , Arbetsförmed- ling, , , Företagarförbundet Fria Företagare, IT -och telekomföretagen, , , fackförbundet , Ingenjörer, , fackförbundet och har inga invändningar mot eller är uttryckligen positiva till förslagen. slaget men anser att lagstiftningen bör förtydligas avseende vad som gäller vid förvärv av ett redan existerande aktiebolag. punkter har framfört av . för vikten av att bedömningen av jämförelseinkomsten görs på ett likvärdigt sätt för alla företagsformer. behovet av att vidta informationsinsatser i samband med att bestämmel- serna träder ikraft. Förvaltningsrätten i anser att det inte är tydligt att det inte ställs några krav på inkomst för den försäkrade. framför liknande synpunkter. LRF påpekar också att vad som anförs i promemorian beträffande förvärv av ett redan existerande aktiebolag inte överensstämmer med lagtexten. Vidare menar LRF att tiden för vad som kan anses som ett uppbyggnadsskede bör vara 60 månader. LRF efterfrågar skäl för att utesluta ekonomiska föreningar. Även Coompanion framför att situationen i många fall kan vara likartad för den som är med startar en verksamhet i form av en ekonomisk förening som för den som startar en verksamhet i företagsform och anser att förslagen även bör omfatta ekonomiska föreningar. Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), anser att uppbyggnadsskedet bör vara . Flera remissinstanser är uttryckligen positiva till hänvisningen till arbetslöshetsförsäkringen när det gäller att definiera vem som bedriver näringsverksamhet i aktiebolagsform, bl.a. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF), Förvaltningsrätten i och Företagarna. anser däremot att en sådan hänvisning är olämplig och menar att man istället bör hänvisa direkt till skattelagstiftningen. anför också att de saknar resonemang om fastställande av årsarbetstid. Även Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), anser att hänvisningen till arbetslöshetsförsäkringen är olämplig. ISF anser också att utformningen och placeringen av 7 a § kan innebära en otydlighet avseende vad som är huvudregel respektive undantagsregel. ISF är även tveksam till att förlänga tiden för det generella uppbyggnadsskedet (), framför att det bör övervägas en lösning för de som startar upp näringsverksamhet genom förvärv. anser att de föreslagna bestämmelserna bör gälla även för andra än makar som driver verksamhet tillsammans. Skälen för regeringens förslag: Den som startar ett företag i form av enskild näringsverksamhet eller ett handels- eller kommanditbolag omfattas av särskilda bestämmelser som syftar till att öka tryggheten som verksamheten är i ett uppbyggnadsskede. Dessa bestämmelser finns i 25 kap. 9 § socialförsäkringsbalken, förkortad SFB. Motsvarande gäller dock inte för den som väljer att starta verksamheten i aktiebolagsform. Vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten, förkortad SGI, beaktas dessa personer som vilka anställda som helst. SGI:n baseras på den lön som personen erhåller från företaget. Det kan dock konstateras att situationen under uppbyggnadsskedet för den som påbörjar en näringsverksamhet är likartad, oavsett företagsform. Under verksamhetens uppbyggnadsskede tar många aktiebolagsägare ut mycket liten lön, eller ingen lön alls, och har därför ett svagt eller inget försäkringsskydd vid föräldraledighet och sjukdom. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen, förkortad PSFU, föreslog i betänkandet (SOU 2015:21) att för dessa personer skulle SGI:n under uppbyggnadsskedet beräknas på grundval av de inkomster personerna hade innan aktiebolaget startades. Uppbyggnadsskedet föreslogs vara 36 månader. Enligt regeringen kan det anses rimligt att försäkringsskyddet förbättras för företagare som startar ett aktiebolag, i likhet med vad som har anförts av PSFU. Mot bakgrund av de synpunkter som har lämnats av flera remissinstanser, bland annat , föreslår regeringen dock en något annorlunda utformning än PSFU. Regeringen föreslår att SGI:n under ett generellt uppbyggnadsskede för företagare som startar ett aktiebolag ska beräknas enligt samma principer som gäller för 2017/18:168 verksamhet som bedrivs i form av en enskild näringsverksamhet, ett handels- eller kommanditbolag. Regeringen föreslår således att för en försäkrad som har inkomst av an- ställning och som bedriver näringsverksamhet i aktiebolagsform i den mening som avses i 34–34 c §§ lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring, bör SGI:n av anställningen i aktiebolaget beräknas till minst vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans Regeringen kan konstatera att åsikterna om lämpligheten med en hänvisning till arbetslöshetsförsäkringen är delade bland de remiss- instanser som har haft synpunkter i frågan. Regeringen anser dock att det finns flera fördelar med den föreslagna lösningen. ningsområdet begränsas till att gälla de personer som definieras som företagare enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring säkerställs att endast en person som har utfört arbete i och har väsentligt inflytande över före- Det kan också ses som en fördel att definitionen av vad som avses med en företagare som bedriver näringsverksamhet i ett aktie- bolag är densamma inom såväl socialsom arbetslöshetsförsäkringarna. Eftersom förslaget syftar till att öka tryggheten för egenföretagare som verksamheten är i uppbyggnadsskede ligger det enligt regeringens mening i sakens natur att den försäkrade inte nödvändigtvis måste uppbära någon faktisk lön från bolaget under uppbyggnadsskedet. Förvaltningsrätten i anser att det inte är tydligt att det inte ställs några krav på inkomst för den försäkrade och. LRF har påpekat att enligt gällande bestämmelser måste ersättningen för utfört arbete för någon annans räkning uppgå till för att räknas som inkomst av anställning. Med anledning av det vill regeringen förtydliga att förslaget i denna proposition innebär ett undantag från denna huvud- De problem med fastställande av årsarbetstid som beskriver i sitt remissvar torde finnas , när SGI ska fastställas första gången för en aktiebolagsägare i samband med uttag av tillfällig Även om aktiebolagsägaren tar ut lön är det inte säkert att han eller hon vet om ett eventuellt sjukavdrag ska göras eller timmar, eller med vilket belopp ett sådant avdrag skulle göras. Med anledning av de synpunkter som har lämnats av LRF och Coom- panion vill regeringen förtydliga att en central utgångspunkt för de förslag som lämnas i denna proposition är den analys som redovisades Utredningen har lyft fram behovet av likabehandling av olika företag, oavsett företagsform i socialförsäkringshänseende. svarande behov har inte identifierats beträffande ekonomiska föreningar. Regeringen instämmer dock i att situationen i många fall kan vara lik- artad för den som är med startar en verksamhet i form av en ekonomisk förening som för den som startar en verksamhet i annan form. vad som ska gälla för ekonomiska föreningar behöver dock beredas I beredningen behöver man bland annat beakta kontrollaspekter. De föreslagna bestämmelserna bör gälla räknat från den månad då en anmälan för registrering enligt 7 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244) har gjorts eller borde ha gjorts. remissinstanser har förespråkat medan ISF anser att tiden inte bör förlängas. Regeringen anser dock att 36 månader är väl avvägt och stämmer dessutom överens med vad PSFU har föreslagit.