prop · H503220 · 2018-04-09 00:00:00 — Förutom lotteriskattelagen och den nuvarande lagen om skatt på spel finns relevanta skatteregler även i lagen om skatt på vinstsparande m.m. Som konstateras i betänkandet (avsnitt 26.3) finns ingen skattskyldig registrerad hos enligt den lagen och någon skatt har inte redovisats . Lagen har således blivit inaktuell. I och med införandet av spellagen kommer vinstsparande dessutom att omfattas av kravet på licens, vilket i sin tur innebär att beskattning ska ske enligt den nya lagen om skatt på spel. Eftersom det inte framkommit något skäl för att i det nya licenssystemet reglera skatt på vinstsparande i en egen lag, föreslår regeringen att lagen om skatt på vinstsparande m.m. ska upphävas. Regeringens förslag: och dess dotterbolag som bara bedriver spelverksamhet och ATG ska inte längre omfattas av undan- taget från inkomstbeskattning i 7 kap. 17 § inkomstskattelagen. Inkomst från verksamhet med spel som bedrivs med licens för allmännyttiga ändamål och uppfyller ändamåls-, verksamhets-, fullföljds- och öppenhetskraven i 7 kap. 4–6 och 10 §§ inkomst- skattelagen, ska vara undantagen beskattning. Sådan verksamhet ska ses som en självständig näringsverksamhet. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. Flera remiss- instanser anser att skattefriheten för verksamhet med spel för allmän- nyttiga ändamål kan utgöra statsstöd. Remissinstansernas synpunkter i frågan om statsstöd behandlas i avsnitt 17.5. Skälen för regeringens förslag Skattefriheten för och tas bort Svenska juridiska personer är obegränsat skattskyldiga i . Detta innebär att den juridiska personen är skattskyldig för alla sina inkomster i och från utlandet. Ett undantag från detta gäller för och dess helägda dotterbolag som bara bedriver spelverksamhet (dvs. Casino Cosmopol) samt ATG, som enligt 7 kap. 17 § IL endast är skattskyldiga för inkomst på grund av innehav av fastigheter. När den svenska spelmarknaden öppnas upp skapar det möjligheter för nya aktörer att bedriva spelverksamhet i . Samtliga aktörer på den svenska spelmarknaden, som är skattskyldiga för inkomstskatt i , bör inkomstbeskattas på ett likartat sätt inom ramen för de olika associationsformerna. I likhet med utredningen anser regeringen därför att de redan etablerade spelbolagen, dvs. och dess helägda dotterbolag som endast bedriver spelverksamhet samt ATG, ska be- skattas på samma sätt som övriga kommersiella aktörer. De undantag från inkomstbeskattning för dessa bolag som finns i 7 kap. 17 § IL ska således tas bort. Särskilda skatter och avgifter som avser näringsverksamhet ska dras av. Om skatten eller avgiften sätts ned ska motsvarande del av avdraget återföras det beskattningsår då debiteringen ändras (16 kap. 17 § IL). Enligt regeringens bedömning utgör spelskatt enligt lagen om skatt på spel en sådan särskild skatt som får dras av med stöd denna bestämmelse. Tillhandahållande av spel för allmännyttiga ändamål Ideella föreningar och registrerade trossamfund är som huvudregel skattskyldiga för inkomst av näringsverksamhet. Med näringsverksamhet avses förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Ideella föreningar och registrerade trossamfund som uppfyller ändamåls-, verksamhets-, fullföljds- och öppenhetskraven i 7 kap. 4–6 och 10 §§ IL är dock inte skattskyldiga för vissa särskilt uppräknade typer av inkomst av näringsverksamhet, bl.a. hävdvunna inkomster (se 7 kap. 3 § IL). Som inkomst från hävdvunnen verksamhet räknas exempelvis inkomster från bingo och andra lotterier. Finansieringen av allmännyttiga ändamål och de ideella organisa- tionernas möjligheter att fortsatt finansiera sina verksamheter med överskott från spelverksamhet bör värnas även i ett system med licenser. Regeringen anser därför att verksamheter där spel bedrivs för att finansiera allmännyttiga ändamål även i fortsättningen ska vara undan- tagna från inkomstbeskattning. För att tydliggöra att spel som tillhandahålls för allmännyttiga ändamål ska undantas från inkomstskatt föreslår regeringen att det särskilt regleras i 7 kap. 3 § andra stycket IL att en ideell förening eller ett registrerat trossamfund inte är skattskyldig för spel som bedrivs med licens för allmännyttiga ändamål. Spel som tillhandahålls för allmännyttiga ändamål men som inte kräver licens enligt spellagen, exempelvis s.k. frisektorlotterier, kan omfattas av det generella hävdbegreppet som kommer att finnas kvar. Enligt huvudregeln i inkomstskattelagen räknas all näringsverksamhet som bedrivs av en juridisk person som en enda näringsverksamhet (14 kap. 10 § IL). För allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund ska dock vid den s.k. huvudsaklighetsbedömningen enligt 7 kap. 3 § andra stycket 1 den äldre indelningen i förvärvskällor göras (prop. 1999/2000:2 del 2 s. 85). används begreppet självständig näringsverksamhet i stället för förvärvskälla. En förvärvskälla kan omfatta flera rörelseverksamheter, såväl sådana som har karaktär av att utföras av hävd, t.ex. bingo som normalt är skattefria, och sådana som inte har den karaktären och därför normalt är skattepliktiga. Rörelse- verksamheter som har ett "inre sammanhang" anses ingå i en och samma förvärvskälla. Ett sådant inre sammanhang kan finnas om rörelse- verksamheten bedrivs med samma ideella arbetsinsatser. En förvärvs- källa beskattas eller undantas från beskattning i sin helhet. Det sker således inte någon uppdelning av förvärvskällan i en skattefri och en skattepliktig del. För att undantas från beskattning krävs att förvärvs- källan till huvudsaklig del (minst 70–) innefattar inkomster som kommer från verksamheter som har naturlig anknytning till verksamhetens ändamål eller är hävdvunna. Regleringen i spellagen innebär att det är möjligt för ideella föreningar och registrerade trossamfund att ansöka om licens även för annan spelverksamhet än sådan som kräver att verksamheten sker för allmännyttiga ändamål. Inkomster från sådant spel ska inkomstbeskattas hos den ideella föreningen eller trossamfundet. Om en ideell förening eller ett registrerat trossamfund bedriver spelverksamhet med licens för både allmännyttiga och kommersiella ändamål, kan verksamheterna komma att ingå i samma självständiga näringsverksamhet. Det uppkommer därmed en risk att inkomster från spel som kommer från verksamhet som bedrivs med stöd av en kommersiell licens inte beskattas om inkomsterna från spel för allmännyttiga ändamål anses utgöra den huvudsakliga delen av verksamheten i förvärvskällan. Om förhållandena är omvända riskerar inkomsterna från den skattebefriade delen av verksamheten att beskattas på grund av huvudsaklighetsbedöm- ningen. För att undvika detta bör en bestämmelse i tredje stycket i 7 kap. 3 § IL införas som innebär att inkomster från spel som bedrivs med licens för allmännyttiga ändamål alltid ska ses som en självständig näringsverksamhet. Därmed kommer inkomster från spelverksamhet som bedrivs med licens för allmännyttiga ändamål att vara skattefria. Inkomster från annat licenspliktigt spel kommer däremot att beskattas, om inte huvudsaklighetsbedömningen i förhållande till annan verksamhet än den med licens för spel för allmännyttiga ändamål medför att inkomsten ska undantas från inkomstskatt. Inkomstbeskattningen av utländska spelföretag Genom den nya spelregleringen kan även juridiska och fysiska personer i utlandet få svensk spellicens. En utländsk juridisk person är bl.a. skattskyldig i för näringsinkomst som kan hänföras till ett fast driftställe i (6 kap. 11 § IL). Även en begränsat skattskyldig fysisk person är skattskyldig för sådan näringsinkomst (3 kap. 18 § IL). 2017/18:220 Utländska juridiska personer är alltid begränsat skattskyldiga i , vilket betyder att de endast betalar inkomstskatt på vissa i inkomst- skattelagen angivna inkomster. Skattskyldigheten i kan begrän- sas av skatteavtal. Med fast driftställe för näringsverksamhet avses en stadigvarande plats för affärsverksamhet varifrån verksamheten helt eller delvis bedrivs. Om någon är verksam för en näringsverksamhet här i och har fått och regelmässigt använder fullmakt att ingå avtal för verksamhetens innehavare, anses fast driftställe också finnas här. En sådan person kallas för beroende representant. Fast driftställe anses däremot inte finnas i bara därför att någon bedriver affärs- verksamhet här genom förmedling av mäklare, kommissionär eller någon annan oberoende representant, om detta ingår i representantens vanliga näringsverksamhet (2 kap. 29 § IL). Enligt spellagen ska licenshavare etablerade utanför EES ha en representant i som ska uppfylla vissa krav. Representanten ska vara en fysisk person bosatt i . Representanten ska varabehörigatt i alla frågor som rör verksamheten enligt licensen företräda licenshavaren inför svenska myndigheter, handla på licenshavarens vägnar samt motta stämning för den eller genom annan tala och svara för detta. Huruvida en representant enligt spellagen medför att en licenshavare får fast driftställe i , är en fråga som får bedömas i förhållande till omständig- heterna i varje enskilt fall. Det finns inga särskilda bestämmelser i inkomstskattelagen som rör inkomstberäkningen av ett fast driftställe. Om inget annat anges i lagtexten används samma regler för beskattning av näringsverksamhet för begränsat och obegränsat skattskyldiga personer. Av äldre rättspraxis framgår att inkomsten för ett fast driftställe ska beräknas med utgångspunkt i det fasta driftställets resultaträkning, och inte efter någon schablonmässig fördelning av företagets totala inkomst (RÅ 1971 ref. 50). Som framgår av SOU 2017:30 del 2 s. 226 ger i rapporten ”Report on the attribution of profits to permanent ” sin syn på hur man ska beräkna den inkomst som enligt modellavtalets artikel 7 är hänförlig till ett fast driftställe. Om ett företag erbjuder spel som tillhandahålls i utan licens enligt spellagen kan det konstateras att det är en straffsanktionerad brottslig handling. Som utredningen kommer fram till är detta inte ett hinder mot att det kan utgöra en näringsverksamhet som är skattepliktig. Regeringens förslag: Vinster från licenspliktiga spel som tillhandahålls av ett spelföretag med licens enligt spellagen ska vara skattefria för spelaren oavsett var spelföretaget har sin hemvist. spelarvinster från spel som antingen tillhandahålls i men som inte kräver licens enligt spellagen eller tillhandahålls i ett annat land inom Spelarvinster från pyramidspel ska inte vara skattefria. Spelarvinster från licenspliktiga spel som tillhandahålls av någon annan än licenshavare ska beskattas i inkomstslaget kapital. Beskattningsunderlaget för skattepliktiga spelarvinster ska beräknas som skillnaden mellan sammanlagda vinster och insatser under beskattningsåret hos en och samma spelanordnare. till olika spelanordnare får inte kvittas mot varandra. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår dock att vinst från spel ska vara skattefri endast om anordnaren har licens för det aktuella spelet enligt spellagen. Remissinstanserna: , ATG och SPER tillstyrker förslaget. anser vidare att det måste vara möjligt för att inhämta information om spelare för att kunna verkställa beskattning. Bland annat Kindred avstyrker förslaget att spelarvinster från olicensierat spel ska beskattas hos spelaren oavsett tillhandahållarens hemvist efter- som förslaget strider mot den fria rörligheten för tjänster enligt EUF- () anser att förbudet mot att kvitta ett negativt beskattningsunderlag hos ett spelföretag mot ett positivt beskattningsunderlag hos ett annat spelföretag är principiellt felaktigt, eftersom det innebär ett incitament att begränsa spelandet till ett eller några spelföretag. Med tanke på att regeln sannolikt får en mycket begränsad tillämpning, anser universitet att en schablonmässig behand- ling ändå är godtagbar. som bygger på självrapportering är svår att kontrollera och därför riskerar att leda till skattefusk. har inga synpunkter på förslaget i sak, men föreslår att ordet ”spel” i första meningen i 8 kap. 3 § IL ersätts med ”lotterier, vadhållning och kombinationsspel” för att säkerställa att vinster från pyramidspel aldrig kan vara skattefria. Skälen för regeringens förslag Beskattningen av spelarvinster regleras i 8 kap. 3 § och 42 kap. 25 § IL. Enligt nuvarande regler saknar det betydelse för eventuell skattefrihet om spelet är tillåtet eller otillåtet. Det som avgör om beskattning ska ske är i stället om spelet tillhandahålls inom eller utanför EES. Vinst på ett spel som tillhandahålls inom EES är skattefri och vinst på spel utanför EES ska beskattas i inkomstslaget kapital. I och med införandet av ett licenssystem för den svenska spelmark- naden, anser regeringen att reglerna om beskattning av spelarvinster bör Förändringarna bör syfta till att uppnå neutralitet mellan spelanordnare inom EES och till att kanalisera spelandet till spelföretag Till skillnad mot vad som gäller bör därför vinst från licenspliktigt spel som tillhandahålls utan svensk spellicens beskattas i Prop. 2017/18:220 inkomstslaget kapital hos spelaren, även om spelanordnaren har sin hemvist inom EES. Motsvarande beskattning bör gälla för vinst från olicensierat spel som tillhandahålls från ett land utanför EES. Vinst från spel som tillhandahålls av ett spelföretag med licens meddelad med stöd av spellagen bör dock vara skattefri även om licensen inte omfattar det aktuella spelet. På detta sätt uppnås syftet att kanalisera spelandet till anordnare med licens enligt spellagen. Det framstår varken som ändamålsenligt eller nödvändigt att inkomstbeskatta spelare för vinsterna från detta spel som också kommer att omfattas av anordnarens skattskyldighet till spelskatt (se avsnitt 17.2). På samma sätt som gäller bör vinster från spel som tillhandahålls inom EES och som inte kräver svensk spellicens vara skattefria. Både och uppmärksammar frågan om tillsynsmöjligheter när det gäller redovisning av spelares skattepliktiga inkomster från spel. Såsom Ekonomistyrnings- verket anför, finns alltid en risk att skattskyldighet som bygger på självrapportering riskerar att leda till skattefusk. Regeringen konstaterar i denna del att , i enlighet med tillsynsbestämmelserna i skatteförfarandelagen, har möjlighet att få del av uppgifter om spelare i samband med t.ex. revision hos olicensierade spelföretag. har även möjlighet att, under de förutsättningar som anges i 42 a kap. 1 § SFL, begära ut uppgifter om olicensierade spelföretag och deras spel- kunder som finns hos spelmyndigheten. Regeringen avser att följa upp skattesystemets effektivitet (se avsnitt 19.4). Bland annat Kindred ifrågasätter förslagets förenlighet med rätten till fri rörlighet av tjänster enligt artikel 56 i EUF-fördraget. Av denna artikel framgår att inskränkningar i friheten att tillhandahålla tjänster inom unionen ska förbjudas beträffande medborgare i medlemsstater som har etablerat sig i en annan medlemsstat än mottagaren av tjänsten. Den fria rörligheten för tjänster innefattar också en rätt för mottagare av tjänster att ta emot tjänsterna i en annan medlemsstat (se exempelvis dom Cowan mot Trésor public,186/87, EU:C:1989:47). Även åtgärder som hindrar eller gör det mindre attraktivt att tillhandahålla tjänster – utan att särbehandla med hänsyn till nationalitet eller grundat på var tillhanda- hållaren av tjänsten har sin hemvist – kan innefatta ett åsidosättande av rätten till fri rörlighet för tjänster (se exempelvis dom Säger mot Dennemeyer, C-76/90, EU:C:1991:331 och dom , C-55/94, EU:C:1995:41). Av praxis framgår att även om frågor om direkta skatter i och för sig inte faller inom unionens behörighetsområde, är medlemsstaterna skyldiga att iaktta unionsrätten vid utövandet av sin behörighet (dom and , C-446/03, EU:C:2005:763, p. Som utgångspunkt är det således inte tillåtet att ha skattebestämmelser som inskränker möjligheterna för ett spelföretag etablerat i en annan medlemsstat att tillhandahålla sina speltjänster till en person som är bosatt i . Inskränkningar i den fria rörligheten kan dock anses tillåtna om de kan motiveras med hänsyn till allmän ordning, säkerhet och hälsa, i offentlig tjänst samt i verksamhet förenad med offentlig maktutövning (artikel 62 i EUF-fördraget) eller motiveras av något annat tvingande allmänintresse. Hindret måste vara ägnat att säkerställa förverkligandet av den målsättning som eftersträvas genom det och inte gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå denna målsättning (se exempelvis dom , C-19/92, EU:C:1993:125, p. 32, dom , C-55/94, EU:C:1995:411, p. 37) samt vara proportionerliga. Enligt regeringens förslag ska spelarvinster från licenspliktigt spel som tillhandahålls av någon utan licens inkomstbeskattas hos spelaren, även om det tillhandahålls av ett spelföretag etablerat i ett annat EES-land. Beskattningsregeln är i detta avseende neutral och gör ingen skillnad mellan inhemska och utländska spelföretag, eller var spelet tillhanda- hålls. Någon formell olikbehandling föreligger således inte. Däremot föreligger det en skillnad mellan spelföretag som har licens i och övriga företag, däribland företag etablerade i andra medlemsstater, som inte har licens i eftersom de spelare som vill delta i dessa företags spel inkomstbeskattas för vinsten. För det fall detta skulle bedömas innebära en inskränkning av den fria rörligheten för speltjänsten kan denna dock motiveras av hänsyn till ändamålet med bestämmelserna vilket bl.a. är att värna folkhälsan genom att kanalisera spel till spel- företag med licens. Beskattningen kan inte anses gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå denna målsättning. Regeringen bedömer därför att den föreslagna beskattningen av spelarvinster inte kan anses strida mot den fria rörligheten för tjänster. Vinster från pyramidspel ska alltid beskattas Som följer av det ovan anförda är utgångspunkten i 42 kap. 25 § IL att vinster i lotterier, kombinationsspel, vadhållning och pyramidspel ska tas upp till beskattning, såvida vinsten inte är skattefri enligt 8 kap. 3 § IL. I utredningens förslag till lydelse av 8 kap 3 § första stycket tredje strecksatsen IL anges att vinst i spel är skattefri om "spelet tillhandahålls i en stat inom EES och inte kräver licens i ". Eftersom pyramidspel är ett otillåtet spel kan sådant spel inte ges licens i . Den föreslagna lagtexten kan därför tolkas som att vinst i pyramidspel är skattefri om spelet tillhandahålls inom EES. Regeringen anser att en vinst i ett pyramidspel bör vara en skattepliktig inkomst, oavsett i vilken stat som spelet tillhandahålls. För att detta klart ska framgå anser regeringen, i likhet med , att ordet ”spel” i första meningen i utredningens förslag till lagtext i 8 kap. 3 § första stycket IL ska ersättas med uttrycket ”lotterier och kombinationsspel samt vid vadhållning”. Beskattningsunderlaget för skattepliktiga spelarvinster Som utredningen pekar på är det komplext för den enskilde spelaren att beräkna resultatet av varje enskilt spel, dvs. att beräkna utfallet för varje enskild insats. Spelanordnaren i fråga kan inte heller antas bidra med en sådan beräkning som service till spelarna. I likhet med utredningen anser regeringen därför att beskattningsunderlaget för skattepliktiga spelar- vinster ska beräknas som nettovinsten under beskattningsåret hos ett och samma spelföretag. Med nettovinsten avses skillnaden mellan samman- lagda vinster som lämnas till spelaren och insatser för att delta i spel hos Genom en sådan ordning kan skattekontrollen förväntas Prop. 2017/18:220 underlättas, grundat på kontroll av årssaldon och årsresultat hos anord- Det blir enklare och tydligare för den enskilde spelaren vad som ska tas upp till beskattning. En nackdel med en sådan modell är i och för sig att den medger kvittning av vinster och förluster mellan olika spel hos samma spelanordnare. De positiva effekterna av förslaget får dock anses överväga de negativa. Ett negativt resultat hos en spelanordnare bör inte få kvittas mot ett positivt resultat hos en annan spelanordnare. 17.5Statsstödsreglerna och spel för allmännyttiga ändamål Regeringens bedömning: De aktörer som kan få licens för spel för allmännyttiga ändamål befinner sig inte i en jämförbar rättslig och faktisk situation med andra aktörer på spelmarknaden. Skatte- befrielsen för allmännyttigt spel, inklusive undantag från punktskatt för sådant spel, utgör därför inte en selektiv förmån och är därmed inte att betrakta som statligt stöd. Även om skattebefrielsen skulle utgöra statligt stöd, är det fråga om ett befintligt statligt stöd som inte behöver godkännas av Europeiska kommissionen innan förslaget genomförs. Utredningens bedömning: Skiljer sig från regeringens. Utredningen bedömer visserligen att befrielsen från skatt för spel för allmännyttiga ändamål inte utgör statligt stöd men rekommenderar ändå att åtgärden föranmäls till Europeiska kommissionen för prövning. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som delar utredningens slutsats i statsstödsfrågan kan nämnas för europa- politiska studier (Sieps) som även anför ytterligare argument för att skattebefrielsen inte utgör statligt stöd. Sieps anser bl.a. att de begränsningar som föreslås gälla för allmännyttigt spel avseende hur överskottet får användas och vilken vinståterbetalningsnivå som tillåts, talar för att de ideella föreningarna inte befinner sig i en jämförbar rättslig och faktisk situation som andra aktörer på spelmarknaden. Sieps hänvisar också till praxis från som enligt institutet talar för att skattebefrielsen inte ska betraktas som en ekonomisk fördel för de ideella föreningarna i jämförelse med de kommersiella spelbolagen. () ifrågasätter utredningens slutsats att skattebefrielsen för allmännyttigt spel inte utgör statligt stöd. anför att servicebolagens vinstmöjlighet och det faktum att ideella föreningar enligt mening i vissa fall kan anses bedriva ekonomisk verksamhet, medför att det är troligt att skattebefrielsen utgör statligt stöd. Övriga remissinstanser som yttrar sig över frågan delar eller anför inga synpunkter avseende utredningens slutsats. Flera remissinstanser, bl.a. Kammarrätten i , (), (Juridiska fakulteten) och Novamedia, delar utredningens bedömning att skatte- 2017/18:220 befrielsen bör stämmas av med Europeiska kommissionen genom en s.k. föranmälan, för att få klargjort om åtgärden utgör ett statligt stöd Sieps anför å andra sidan att även om skattebefrielsen skulle utgöra statligt stöd kan det hävdas att det är ett s.k. befintligt stöd som inte kräver anmälan. Flera företrädare för den ideella sektorn, såsom bl.a. , , och Världsnaturfonden, tar inte ställning till frågan om föranmälan behöver göras men ställer sig i princip positiv till föranmälan. Företrädare för den ideella sektorn, som bl.a. , , och Världsnaturfonden, är positiva till förslaget om skattebefrielse och framhåller i sina yttranden skattefrihetens betydelse för finansieringen av verksamheter med allmännyttiga ändamål. Ett mindre antal remissinstanser framför kritik mot förslaget. anser att en enhetlig och generell skattesats för spelskatten är att föredra och att det, med undantag för lokala och tillfälliga lotterier av ringa värde, saknas skäl för att befria nationella allmännyttiga lotterier från att bidra till det allmänna genom skatte- Vidare gör verket gällande att det finns svåra gräns- dragningsproblem vid bedömningen av vilka ändamål som är allmän- nyttiga och att det inte kan uteslutas att systemet kan komma att utnyttjas av oseriösa aktörer. anser att alla aktörer på spelmarknaden ska behandlas lika i skattehänseende. Om spel för allmännyttiga ändamål ska befrias från skatt bör ett antal förutsättningar vara uppfyllda, bl.a. bör en tydlig uppdelning göras mellan det skattebefriade marknadssegmentet och det skattepliktiga med följden att inget bolag ska kunna verka i båda Skälen för regeringens bedömning: Av regeringens förslag till spellag, följer att den som ansöker om licens för att tillhandahålla