prop · H503202 · 2018-03-26 00:00:00 — –Digitaliseringslyft – pilotsatsning för att främja mindre industriföretags användning av digital teknik. –Digitaliseringslyft – fullskalig satsning för små industriföretags digitalisering. –Automationsprogram för robotisering och automation inom små och medelstora industriföretag. 3.5.3Anpassa ramvillkor och infrastruktur för den digitala eran För att företagen ska kunna utnyttja digitaliseringens möjligheter krävs god infrastruktur och regelverk anpassade för den digitala eran. Den snabba digitala utvecklingen ställer vidare krav på företag att inte bara förstå och ta till sig nya tekniska lösningar, utan företagen ska också förhålla sig till nationella och internationella regelverk som påverkar hur de digitala lösningarna kan användas. Digitalisering skapar också behov av standardisering, exempelvis för att skapa enhetliga datastrukturer och för ökad it-säkerhet. Anpassningar av regelverk kan också behövas för att säkerställa ett tillräckligt skydd för dem som arbetar i industrin. –Främjat deltagande och engagemang i internationell standardisering. –Kunskapsstöd för genomförande av EU:s nya dataskyddsförordning. –Aktivt arbete i EU-processer med relevans för industrins digitalisering. –Standardisering som en del i innovationsprocessen. –Förstudie av regler som bromsar industrins digitalisering. 3.6Insatser inom fokusområde Hållbar produktion Ökad resurseffektivitet, miljöhänsyn och en mer hållbar produktion ska bidra till industrins värdeskapande, jobbskapande och konkurrenskraft i Hållbarhet är en förutsättning för framtida konkurrenskraft inte minst drivet av högre krav från konsumenter. har länge haft en ambi- tiös miljöpolitik och många svenska företag är skickliga på att nyttja hållbarhet i sina affärsmodeller samt minska kostnader genom effektivare återstår stora utmaningar inte minst i ge- 2017/18:202 nomförandet av klimatavtalet från . Genom att skapa bästa möjliga förutsättningar för svensk industri att kontinuerligt utveckla hållbara lösningar för både produktion och produkter stärks industrins ställning i strukturomvandlingen. Industrins stora potential ligger i att bidra till minskade utsläpp och ökad miljönytta genom utveckling och export av miljöteknik, resurseffektiva produktionsmodeller och produkter. Då bidrar industrin till såväl det nationella miljömålsarbetet som FN:s Agenda 2030. Regeringens åtgärder i Smart industri bidrar till följande globala mål i Agenda : God hälsa och välbefinnande, Hållbar energi för alla, Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt, Hållbar industri, innovationer och infrastruktur, Hållbar konsumtion och produktion, Bekämpa klimatförändringarna och Genomförande och globalt partnerskap. 3.6.1Effektiva regelverk som underlättar omställning Det svenska näringslivet har potential att bidra till mer effektiva och hållbara produktionsmodeller och produkter. Med nya investeringar fasas äldre metoder ut och mer resurseffektiva och miljövänliga processer kommer till, utsläpp och miljöpåverkan minskas. Ledtiderna för miljöprövning är däremot fortsatt långa. Det leder till att investeringar riskerar att utebli eller hamna i länder med svagare miljölagstiftning i väntan på beslut. Därmed hämmas strukturomvandlingen och miljönyttan riskerar att utebli. Det är en hämsko för industrins utveckling och riskerar att försena investeringar i nya anläggningar och innovativa produktionsmodeller som driver teknikutvecklingen mot mindre miljöpåverkan. Med fortsatt höga krav men effektivare processer ökas takten i omställningen. –Förslag till effektivare miljötillståndprövning läggs. –Statistik för prövningstider utarbetas. –Uppdrag om förslag för snabbare prövning. –En referensgrupp för kontinuerlig dialog om förbättringar skapas. –Analys av frågan om fastighetsskatt för byggnadstillbehör i industriell verksamhet. –Uppdrag om korta och effektiva handläggningsprocesser för företag. 3.6.2Mer fokus i arbete för minskade utsläpp av växthusgaser Den svenska industrin står för av utsläpp av växthusgaser. Utsläppen har minskat och industri är en av de industrier som globalt sett släpper ut minst växthusgaser. Likväl är inte minst de processrelaterade utsläppen svåra att minska och stora utmaningar kvarstår i industrin. Fortsatta insatser krävs för att kontinuerligt minska utsläppen och ta nödvändiga tekniksprång. EU är det ekonomiska område som har hårdast krav på utsläppsminskningar för sin industri, som oftast är utsatt för internationell konkurrens. För att svensk industri ska kunna fortsätta att driva teknikutvecklingen mot minskade utsläpp och inte konkurreras ut av mer utsläppsintensiva konkurrenter krävs ett fokuserat och samlat arbete av statens resurser på Skr. 2017/18:202 området. –Samordning av arbete med att minska industrins utsläpp av växthusgaser. –Ett utsläppshandelssystem som gynnar dem som leder omställningen. –Energieffektiviseringsprogram införs. –Storskaligt investeringsstöd för minskade processutsläpp. 3.6.3Bättre förutsättningar för cirkulär ekonomi Cirkulär ekonomi kan i ökad utsträckning bidra till nya affärsmöjligheter, effektivt resursutnyttjande och stärkt konkurrenskraft. Trösklar i form av organisatoriska hinder för samarbeten, möjligheter till klusterutveckling, brist på statistik för återvinningspotential samt hämmande regelverk och styrmedel måste minska för att så ska ske. Även information om kemikalier i varor och innehåll av särskilt farliga ämnen kan förbättras för att bidra till giftfria och resurseffektiva kretslopp och därmed högkvalitativa sekundära råvaror. –Stödja cirkulära affärsmodeller. –Nyttja gruvavfall för återvinning. –Skapa regelverk för att möjliggöra cirkulära affärsmodeller. –Utökade insatser för kartläggning av innovationskritiska metaller och samt stärkt efterfrågan på hållbar utvinning. 3.6.4Främjad miljö- och klimatteknik är ett av världens mest innovativa länder och såväl nya produkter som tillverkningsprocesser har potential att minska utsläpp och bidra till miljönytta inte bara i utan också globalt. Därigenom har innovation och teknisk utveckling en stor potential att kunna bidra till såväl skalbar miljönytta som stärkt konkurrenskraft. –Strategiska medel till miljö- och klimatteknik. –Strategisk satsning på miljöteknikfordon. 3.6.5Mer fokus i arbetet för minskad påverkan av farliga kemikalier och utfasning av särskilt farliga ämnen Kemikalier finns överallt och är en närmast nödvändig del av det som uppfattas som ett modernt och bekvämt liv. kan dagens produktion av varor innebära ett till vissa delar ohållbart användande av farliga kemikalier. Information, kunskap och substitution av farliga ämnen till mindre farliga ämnen är ledord för hållbar industri och näringsliv. Satsningar på forskning, innovation och miljöteknik inom kemikalieområdet är viktigt för att långsiktigt stärka konkurrenskraften och skapa nya 2017/18:202 affärs- och exportmöjligheter samt arbetstillfällen hos svenska företag som ligger långt framme inom dessa områden. –Utredning om ett centrum för substitution. –Satsning på hållbara plaster. 3.7Insatser inom fokusområde Kunskapslyft industri Kompetensförsörjningssystemet på lokal, regional och nationell nivå ska möta industrins behov och främja dess långsiktiga utveckling. Den höga kunskapsnivån bidrar i hög utsträckning till svensk industris konkurrenskraft. Bristen på arbetskraft med lämplig kompetens är bland de största utmaningarna och tillväxthindren för industrin . Regeringens övergripande mål är att öka sysselsättningen. Var femte rekryteringsförsök leder dock inte till att någon anställs, enligt en undersökning från Svensk Näringsliv. Långsiktigt behöver industrins attraktivitet som arbetsplats öka för en väl fungerande kompetensförsörjning till sektorn, inte minst bland flickor och kvinnor. Andelen flickor på exempelvis gymnasiets teknikprogram är bara och kvinnor utgör inte mer än ungefär en fjärdedel av de anställda inom tillverkningsindustrin och knappt en tredjedel om man inkluderar de industrinära tjänstesektorerna. Globalisering, teknikutveckling och digitalisering innebär att kompetenskraven utvecklas och förändras i snabb takt. Livslångt lärande och vidareutbildning av redan anställda är i vissa avseenden lika viktigt som goda rekryteringsmöjligheter för att säkra företagens kompetensbehov. Tillgång till rätt kompetens på rätt plats och i rätt tid är central för industrins konkurrenskraft. Regeringens åtgärder i Smart industri bidrar till följande globala mål i Agenda : God utbildning för alla, Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt och Minskad ojämlikhet. 3.7.1Fler utbildningsplatser som svarar mot industrins behov För att öka sysselsättningen och möta industrins behov av kompetens är det viktigt att utbildningssystemet kan möta behovet i den omfattning och med den inriktning som behövs i alla delar av landet. –Nya utbildningsplatser till högskolan, och vuxenutbildningen för att tillgodose industrins behov. –Pilotprojekt för bättre regional samverkan för yrkesutbildning inom vuxenutbildning samt för ökad industriell relevans. –Ett utökat kunskapslyft. –Samverkan inom högre utbildning. Öka intresset för industrirelevanta utbildningar En utmaning för industrin är tillgången till arbetssökande med rätt kompetens både på kort och på lång sikt. Om utbildningar inom teknik och naturvetenskap ska få ökat söktryck när antalet utbildningsplatser ökar är det viktigt att stärka kompetensen i undervisningen och öka kunskapen och samverkan så att fler kvinnor och män söker de teknik- och ingenjörsutbildningar som efterfrågas från arbetsmarknaden. Informationsinsatser om arbetslivet bidrar även till att ungdomars studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller social eller kulturell bakgrund. –Öka attraktiviteten att bli lärare inom matematik och teknik. –Särskilda medel för att kraftsamla om samverkan mellan industri och skola. –Ökad attraktionskraft för yrkesprogram. 3.7.3Ett utbildningssystem som ger elever rätt kunskaper och kompetenser har svenska elevers försämrade kunskaper inom ämnen som matematik och naturvetenskap bekräftats i internationella utvärderingar, även om de senaste mätningarna nu indikerar en uppgång i kunskapsresultaten för svenska elever i matematik. Matematikundervisningen och skolans förmåga att ge eleverna en god it-kompetens behöver fortsatt utvecklas för att förbereda eleverna för ett alltmer digitaliserat samhälle. –Mer tid till matematik i skolan. –Genomförande av strategier för användning av it i skolan. –Förstärkning av teknikämnet. –Ökad programmeringskunskap i skolan. –Försöksverksamhet med branschskolor. 3.7.4Internationell kompetens blir mer tillgänglig i Bristen på arbetskraft är ett stort hinder för industrins utveckling. Rekryteringstiderna i industrin har varit på de högsta nivåerna sedan finanskrisen enligt SCB:s arbetsmarknadsstatistik. av företagen i tillverkningsindustrin upplevde en brist på arbetskraft enligt , vilket är en ökning sedan samma kvartal förgående år. –Industrirelevanta snabbspår för nyanlända. –Verka för välfungerande system för personrörlighet. 2017/18:202 3.7.5 Industrins arbete med strategisk kompetensför- Industrin har svårt att hitta personer med rätt kompetens för att kunna bedriva sin verksamhet. Rekryteringen kan avsevärt underlättas genom en utökad och förbättrad validering mot aktuella kompetenskrav för yrket eller branschen. Industrins parter har gjort ett omfattande arbete för att ta fram valideringsmodeller utifrån sektorns kompetenskrav och välfungerande modeller finns på plats. Men möjligheterna till validering måste förbättras och användningen av valideringsmodellerna öka. Både kunskapen om nyttan med kompetensanalyser och kännedomen om validering som verktyg för en effektiv rekrytering och kompetensutveckling behöver öka för att fler företag ska kunna arbeta effektivt med strategisk kompetensförsörjning. Särskilt små och medelstora företag har begränsade möjligheter att avsätta resurser för detta arbete. Ett strategiskt kompetensförsörjningsarbete i företagen är inte minst viktigt mot bakgrund av den höga förändringstakten och för att klara den omställning som digitalisering och hållbarhetskrav driver på. –Nationell strategi för validering tas fram. –Kompetenskartläggning, validering och matchning genom Arbetsförmedlingen. –Användandet av befintliga valideringsmodeller främjas med nytt stöd. –Utvidgat stöd till små och medelstora företags strategiska kompetensförsörjning. 3.7.6Förutsättningar för utbildningssystem att bidra till livslångt lärande stärks Digitaliseringens transformerande kraft ställer krav på snabb omställning av industrin, vilket också för med sig nya kompetensbehov. För att företagen ska ha tillgång till rätt kompetens och för att arbetstagare ska kunna hålla sina kunskaper och kompetenser uppdaterade behövs bättre möjligheter till livslångt lärande. –Förstärkta förutsättningar för att bidra till livslångt lärande. –Styrning och resurstilldelning för att möta behov av livslångt lärande inom högskolan. 3.7.7Ökad motståndskraft vid konjunkturnedgångar och svensk industri drabbades hårt av finanskrisen. Antalet anställda inom industrin minskade med nästan 100 000 personer . I länder som hade ett system för korttidsarbete var minskningen av antalet anställda inom industrin i regel mindre. Utredning för ett konkurrenskraftigare system vid statligt stöd för Skr. Samordning av insatser vid varsel och omställning i näringslivet. 3.8Insatser inom fokusområde Testbädd ska vara ledande i forskning inom områden som bidrar till att stärka industriell och hållbar produktion i hela landet. Det ska vara intressant både för forskningsaktörer och näringsliv att investera i svenska forsknings- och innovationsmiljöer. Genom stärkt samverkan mellan samhällsaktörer och näringslivet och mellan olika politikområden samlar befintliga tillväxtresurser till internationellt konkurrenskraftiga och attraktiva utvecklingsmiljöer – Testbädd . Regeringens åtgärder i Smart industri bidrar till följande globala mål i Agenda : Hållbar industri, innovationer och infrastruktur och Ge- nomförande och globalt partnerskap. 3.8.1Ny inriktning för innovationspolitiken har länge haft en hög andel forskningsutgifter i förhållande till BNP. Mer behöver dock göras för att öka utväxlingen och nyttiggörandet. Det svenska forsknings- och innovationssystemet har relativt sett försvagats i jämförelse med andra framstående länder. Av dessa skäl behövs ett nytt fokus för forsknings- och innovationspolitiken. ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot samhällsutmaningarna, både i och globalt. –Den forskningspolitiska propositionen. –Samverkansinsatser via Verket för innovationssystem. Test- och demonstrationsmiljöer blir viktigare i takt med en allt snabbare och mer avancerad utveckling av varor och tjänster. Dessa måste ofta utvecklas med närhet till produktion och i samråd med användare. Regeringen har lanserat kraftsamlingen Testbädd för att öka möjligheterna att testa lösningar i och viljan att investera i svenska innovationsmiljöer. Testbädd omfattar flera olika typer av sats- 2 Korttidsarbete är ett sätt att i lågkonjunktur möta tillfällig arbetsbrist hos företag, som innebär att den anställde tillfälligt går ner och lön, som alternativ till uppsägning. Det statliga stödet vid korttidsarbete innebär att staten, arbetstagaren och arbetsgivaren delar på kostnaden för arbetstidsminskningen. 2017/18:202 ningar. En viktig princip är att samla befintliga utvecklingsresurser till internationellt konkurrenskraftiga och attraktiva utvecklingsmiljöer. –Nationell funktion för Testbädd . –Investeringar i demonstrationsprojekt och testbäddar. –Utökade satsningar på testbäddar och deras användning. Innovation uppstår i allt högre utsträckning i skärningen mellan olika discipliner och aktörer. Ett bärande tema i den nya innovationspolitiska inriktningen är därför att främja samverkan i dessa skärningspunkter, inte minst för att snabba på vägen från forskning till nyttiggörande och kommersialisering. I gränslandet mellan akademin och näringslivet verkar industriforskningsinstituten. Dessa har en central roll inte minst som ägare till många av test- och demonstrationsmiljöer. En annan viktig arena är de stora internationella forskningsanläggningarna. Här ingår den Europeiska spallationskällan (ESS) och synkrotonljuskällan (). Forskningsinfrastruktur och test- och demonstrationsmiljöer kompletterar varandra genom att stödja olika delar i forsknings- och innovationsprocessen. –Ett samlat (). –Förstärkt kapacitet hos . –Ökade incitament för lärosätenas samverkan med samhället. –Öka samhällsnyttan av ESS och . 3.8.4Öka användningen av innovationsupphandling Den offentliga sektorn upphandlar varor och tjänster för . Offentlig upphandling är ett verktyg som kan bidra till samhällsutveckling, social innovation och konkurrenskraft i bredare mening, men kan också verka som drivkraft för förnyelse och en hållbar utveckling av näringslivet. Som kvalificerad och aktiv beställare kan det offentliga stimulera efterfrågan på nya, innovativa lösningar från industrin och bidra till att innovativa företag får de första viktiga beställningarna. Innovationsupphandling kan också bidra till att etablera öppna testbäddar i offentliga miljöer som kan användas av industrin för att lösa samhällsutmaningar. –Ökat fokus på innovationsupphandling genom regeringens nationella upphandlingsstrategi. –Främjande av innovationsupphandling genom stöd till beställare. 3.8.5Ett stärkt investeringsfrämjande med industri- och innovationsfokus ska vara ett attraktivt land för hållbar industriell produktion, forskning och utveckling. Ett aktivt och fokuserat främjande i hela landet kan vara en bidragande faktor när företag väljer att förlägga produktion Skr. 2017/18:202 eller utöka befintlig produktion i . Insatserna är väl i linje med regeringens ambitioner i exportstrategi om att stärka investeringsfrämjandet genom ett Team för investeringar. –Satsning på investeringsfrämjande med industriellt fokus. –Stärkta förutsättningar för utländska investeringar i . –Effektivare rutiner för det nationella investeringsfrämjandet. 3.8.6Förstärkt engagemang i internationellt innovationssamarbete ska vara ett attraktivt land för investeringar i forskning och utveckling. Det är därför angeläget att öka det svenska deltagandet i internationella forsknings- och innovationssamarbeten och att öka utbytet med strategiskt viktiga motparter. Inom EU verkar regeringen för ett ökat svenskt inflytande över EU:s forskningsagenda och att en högre andel sökbara EU-medel kommer svenska aktörer till godo. De regionala strategierna kopplade till innovation och smart specialisering är viktiga utgångspunkter för att mobilisera nyckelaktörer. Utanför EU verkar regeringen för att ytterligare utveckla internationella samarbeten. De fem samverkansprogrammen kommer i högre utsträckning att användas som plattform för strategiska internationella samarbeten framöver. –Påverkansarbete i EU. –Närings- och innovationsministern tar plats i högnivågruppen för EU:s innovationspartnerskap för råvaror. –Utvecklat strategiskt främjande av som kunskapsnation. –Bilaterala innovationspartnerskap för konkret nytta. –Nordiskt samarbete för smart industri under svenskt ordförandeskap. –Innovation i utvecklingssamarbetet. 4Svensk industris utmaningar framöver Industrin kommer att vara fortsatt mycket viktig för även framöver när det gäller såväl jobb och export som innovationskraft och landets förmåga att möta viktiga samhällsutmaningar. Industrin och industrins innovationskraft är nödvändiga för att ska kunna möta de globala och nationella samhällsutmaningarna. har satt upp ambitiösa miljö- och klimatmål för att bidra till FN:s Agenda 2030-mål och . Det är tydligt att målen inte kan nås utan innovationskraft i industrin. Industrin genomgår en strukturomvandling som drivs av globalisering, digitalisering och omställningen mot en grön resurseffektiv ekonomi. Genom att lansera strategin Smart industri och brett genomföra en rad åtgärder på nationell och regional nivå har regeringen stärkt svensk indu- stris och industrinära tjänsteföretags förmåga att dra nytta av den möjlig- 2017/18:202 het som finns för nyindustrialisering. Det har stärkt förutsättningar att ta sig an framtidens möjligheter inom industrin, men det innebär inte att arbetet är slutfört. Regeringen bedömer att de utmaningar som identifierades i Smart industri är relevanta och angelägna. Liksom att inriktning, vision och mål för Smart industri, och de fyra fokusområden som identifierats, svarar väl mot de utmaningar som industrin står inför. är det viktigt att uppdatera problembilden och åtgärderna genom att kontinuerligt följa och analysera utvecklingen i svensk industri och i omvärlden för att på bästa sätt stödja strukturomvandlingen. Ett exempel på detta är den utredning som tillsatts för att undersöka hur det svenska systemet för korttidsarbete kan göras mer konkurrenskraftigt (dir. 2018:5). Ett konkurrenskraftigt system för korttidsarbete, som bejakar väl fungerande marknader, har potential att göra den svenska arbetsmarknaden mer robust för konjunktursvängningar. Skrivelsen avslutas därför med en redogörelse för de utmaningar som vuxit i betydelse sedan strategin presenterades, och som behöver beaktas i det fortsatta arbetet inom respektive fokusområde. Med anledning av utvecklingen inom handelspolitiken så vill regeringen också särskilt lyfta vikten av en väl fungerande frihandel för svenska företags exportmöjligheter. Utvecklingen av digital teknik skapar radikalt nya förutsättningar för industriföretag att förnya sin produktion och sina affärsmodeller. Ut- vecklingen av teknik går fort och det finns stora möjligheter för svensk industri att ligga i framkant. Att utnyttja möjligheter till robotisering och automatisering av produktion är en viktig metod för att företag inom industrin ska vara internationellt konkurrenskraftiga. Genom att utnyttja de möjligheter digitaliseringen ger industrin kan ta en större global marknadsandel. Det finns tekniska möjligheter för att med hjälp av digital teknik revolutionera såväl industrins produkter och tjänster, som själva produktionen. På grund av snabbheten i den tekniska utvecklingen har det dock varit svårt för många företag att hålla jämna steg. Ofta saknas kunskaper om digitaliseringens möjligheter och kompetens om hur de digitala möjligheterna kan användas. Inte minst är utmaningarna tydliga hos små och medelstora företag, som ofta är leverantörer till de stora industriföretagen i landet. ser behovet av digitalisering olika ut i olika branscher och för olika företag. Därför kan det krävas nya arbetssätt och samarbeten för att ska kunna ha chans att inte bara bibehålla sin konkurrenskraft, utan även klara av att utveckla nya världsledande lösningar för den digitala eran. Det kan ske genom tätare samverkan mellan akademi och företag, att företag från helt olika branscher samarbetar eller att unga innovativa företag (startups) samarbetar med stora traditionella industriföretag. Även internationella samarbeten krävs. Artificiell intelligens (AI) med så kallade maskininlärningsmetoder är Skr. 2017/18:202 exempel på digital teknik som bedöms få mycket stor betydelse för fram- tidens näringsliv, inte minst industrin. Utvecklingen inom AI går mycket fort, men de individer som har kunskapen som krävs för att utveckla, använda och granska AI är få. finns AI-teknik inom applikationer i industrin, men för att nyttan med AI ska kunna realiseras krävs många fler med rätt kunnande, än vad som finns . Den snabba digitalisering som samhället genomgår för också med sig risker som behöver hanteras.