prop · H503280 · 2018-06-27 00:00:00 — – en nationell kvalitetsplan Regeringens skrivelse 2017/18:280 Framtidens äldreomsorg – en nationell Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse redogör regeringen för sin syn på äldreomsorgen i . Vidare redovisas hur regeringen har påbörjat ett långsiktigt förändringsarbete för att anpassa äldreomsorgen till den demografiska och tekniska utvecklingen. I skrivelsen anges också vilka områden som enligt regeringens mening bör prioriteras under kommande mandatperiod. Regeringen ger genom sina prioriterade insatser stöd för utveckling av vård och omsorg för äldre med god kvalitet byggd på bästa tillgängliga kunskap och fördelad med jämställdhet och jämlikhet som grund. Den demografiska utvecklingen........................................................ Fler äldre i behov av vård och omsorg ............................... En växande grupp multisjuka äldre ................... Allt fler bor hemma allt längre .......................... Fler får avancerad vård och omsorg i Utvecklingen ställer högre krav på Krav på bättre samordning ................................ En växande grupp personer med Ökad andel äldre födda i ett annat land ............. Den tekniska utvecklingen .............................................................. Digitalisering av välfärdssektorn...................................... Digitaliseringen och demokratin ...................................... Digitaliseringen i omsorgen ............................................. Innovation i samverkan .................................................... Digitaliseringen i samhället i stort.................................... Ett gemensamt arbete ....................................................... Behovet av personal ökar starkt ....................................... Tillgången till personal..................................................... Hur kan vi möta rekryteringsutmaningen? En hållbar och attraktiv arbetsmiljö................. Större andel män och utlandsfödda i Satsningar på utbildning .................................. 5 Insatser inom prioriterade områden ................................................ En utvecklad, tillitsbaserad styrning................ Satsning på bemanning för trygghet och Reglering för tillräcklig nattbemanning .......... Stärkt profession och kompetensförsörjning .................... Reglering av yrket undersköterska .................. Stärkt krav på kompetens ................................ Stöd till anhöriga ............................................. Högre kvalitet och effektivitet.......................................... Nya krav på tillstånd för att säkra kvalitet ....... Äldreomsorg på minoritetsspråk ..................... En väl fungerande vård- och Individens behov i centrum (IBIC)................. Uppföljning av kvaliteten ............................... 5.3.6Kvalitetsregister – verktyg för Styra med kunskap ......................................... Insatser för forskning...................................... Bättre förebyggande och rehabiliterande insatser............ Den goda måltiden.......................................... Hjälpmedel för dagliga livet ........................... Användning av välfärdsteknik och e-hälsa...................... Främja ökat användande av välfärdsteknik .... Tillgång till ett tryggt boende .......................................... Investeringsstöd för bostäder för äldre ........... Biståndsbedömt trygghetsboende för äldre..... Ny lag om bostadsanpassningsbidrag ............. Förenklat beslutsfattande om hemtjänst för äldre............ Enklare att få hemtjänst .................................. Jämställd och jämlik vård och omsorg ............................ Nytt mål för äldrepolitiken ............................. Översyn av socialtjänstlagen .......................... 5.9Insatser inom hälso- och sjukvårdsområdet av särskild betydelse för äldre och äldreomsorgen............... En god och nära vård ...................................... Fri öppenvård för personer som är 85 år Tandhälsa och det allmänna En nationell strategi för demenssjukdom ........................ 6 Prioriterade insatser för framtidens äldreomsorg ........................... Översyn av socialtjänstlagen ........................................... Insatser för ett större utbud av boenden för äldre ............ Förebyggande och rehabiliterande insatser ..................... Ett bättre samspel mellan vård och omsorg ..................... 6.5Mer attraktiva arbetsplatser med starkare 6.6Komplettering av de nationella målen för Ökad användning av välfärdsteknik och e-hälsa ............. Jämställd och jämlik vård och omsorg ............................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... står svensk vård och omsorg inför behov av strukturella förändringar till följd av den demografiska och den tekniska behöver arbeta mer förebyggande och bli bättre på att hantera äldres oro och otrygghet. Äldre kvinnor och män som är sjuka behöver mötas av en äldreomsorg som är bättre integrerad med hälso- och sjukvården. För att det ska uppnås behöver de anställda inom äldreomsorgen erbjudas mer attraktiva arbetsplatser som bättre tillvaratar och odlar deras yrkesprofession. Genom en långsiktig politik skapas mer stabila förutsättningar för vårdens och omsorgens huvudmän och utförare vilket gynnar utvecklingen av god kvalitet för äldre kvinnor Den nationella kvalitetsplan som regeringen tagit fram lyfter fram flera utvecklingsområden. Äldre kvinnor och män ska i möjligaste mån kunna leva sitt liv som de vill med en trygg och säker vård och omsorg som bidrar till detta. Regeringens satsning på bemanning bidrar till en bra grund för fortsatt stöd till utveckling av verksamheten. Det är angeläget att komplettera den nuvarande satsningen med ytterligare insatser genom att ge stöd till nya arbetssätt inom äldreomsorgen. Det handlar t.ex. om att införa nya rutiner, metoder och ny teknik. Det finns stor potential att främja hälsa och trygghet bland äldre kvinnor och män, exempelvis genom att före- bygga fallolyckor eller genom att främja en trygg hemkomst efter Utöver välfärdsvinster för den enskilde finns det även stöd för att det ger besparingar i form av minskat behov av vård och Det finns även betydande välfärdsvinster att göra genom en ökad användning av ny teknik, digitalisering och bättre användning av hjälpmedel bl.a. genom att äldre kvinnor och män får möjlighet att bevara sin självständighet och att vara delaktiga i samhället. Utredningen om nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att ta förslag till en nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (dir. 2015:72). Syftet var att genom långsiktiga insatser inom strategiskt viktiga områden säkra utvecklingen av god kvalitet i den framtida äldre- Utredaren överlämnade betänkandet Läs Mig! Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer (SOU 2017:21) till regeringen. Betänkandet ger en översiktlig bild av politik- området och utgör en utgångspunkt för det fortsatta arbetet. 2 Den demografiska utvecklingen Enligt årliga lägesrapport om vård och omsorg om äldre med 200 000 personer till nästan 2 000 000, eller av befolk- Skr. 2017/18:280 ningen. Antalet kvinnor var drygt 1 miljon och antalet män nästan Det är en positiv och glädjande utveckling. Dagens äldre har vuxit upp under andra och bättre förhållanden jämfört med tidigare generationer och många har även högre utbildning och högre materiell standard. Många personer fortsätter att arbeta och de flesta kan fram klara sig på egen hand. Att de äldre är mer aktiva även högre upp i åldern än tidigare generationer medför också att de kan ha andra förväntningar på äldreomsorgen än tidigare generationer. I fokus för äldreomsorgens framtida utmaningar ligger därmed inte de kvinnor och män som fyllt utan framför allt dem i de allra äldsta åldersgrupperna. Det är personer som är de stora vård- och omsorgskonsumenterna. Utvecklingen där denna grupp växer ställer därmed krav på välfärdens organisering och resurstilldelning. Det är också angeläget att på nationell nivå verka för likvärdighet över landet. 2.2Fler äldre i behov av vård och omsorg Eftersom andelen äldre i de äldsta åldersgrupperna ökar, kommer behovet av hälso- och sjukvård och omsorg att öka. konstaterar i sin lägesrapport att det krävs att både hälso- och sjukvården och omsorgen kan anpassa sig till att möta behoven för denna växande befolkningsgrupp (Vård och omsorg om äldre, lägesrapport ). En viktig del i det är att säkerställa att vården och omsorgen är anpassad efter individens olika behov och att de äldre ges möjligheten att vara aktiva och delaktiga i sin egen vård och omsorg. Trenden är att allt fler får insatserna i det ordinära boendet. Det betyder att fler kvinnor och män med större behov av vård och omsorg bor kvar i det ordinära boendet. Det har fått effekter på utvecklingen och omfattningen av den kommunala hemsjukvården. Enligt har de kvinnor och män som har hemtjänst ofta också hemsjukvård. I åldrarna är det fler män än kvinnor som har hemsjukvård. I denna åldersgrupp var andelen män med hemsjukvård av alla män med hemtjänst , vilket kan jämföras för kvinnor. I de övre åldrarna ses ingen nämnvärd skillnad mellan könen. 2.2.1En växande grupp multisjuka äldre I takt med åldrandet ökar risken för sjukdom och multisjuklighet. Det finns flera olika definitioner av multisjuklighet. Om multisjuklighet definieras som två eller fler samtidigt förekommande kroniska sjukdomar är prevalensen hos personer (Där statistik inte redovisas könsuppdelat finns dessa uppgifter inte tillgängligt). När multisjuklighet definieras antingen som fler än två samtidigt förekommande varaktiga sjukdomar eller som fler än en sjukdom tillsammans med funktionsnedsättning, är prevalensen 25–. Hög ålder, att vara kvinna och låg utbildningsnivå innebär oberoende av varandra ökad risk för multisjuklighet, se betänkandet Multipla hälso- 2017/18:280 problem bland personer , en systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård (SOU 2010:48). Av nationella undersökning Så tycker de äldre om äldreomsorgen 2017 framgår att personer som bor i ordinärt boende med en multisjuklighet skattar den egna hälsan som mindre god och upplever sig ha mer besvär av ängslan än den genomsnittliga hemtjänstmottagaren. 2.2.2Allt fler bor hemma allt längre Forskarna ger i antologin decennier med socialtjänstlagen en bild av äldreomsorgens förändringar. bodde av kvinnor och män i särskilt boende eller motsvarande institutioner och hade hemtjänst. bodde av dem i särskilt boende och hade hemtjänst. Antalet personer i särskilt boende och antalet personer som hade hemtjänst i ordinärt boende var betydligt jämnare 1980 jämfört med . Den totala täckningsgraden har minskat väsentligt och vägs inte fullt ut upp av hälsoförbättringar. I stället har omsorg från närstående ökat. Men även om andelen kvinnor och män med äldreomsorg minskar finns det en tydlig trend det och den är att allt fler kvinnor och män får insatser i det ordinära boendet medan antalet kvinnor och män i särskilt boende minskar. 1Könsuppdelad statistik finns endast tillgänglig och redovisas separat i tabellerna nedan. hade 231 324 kvinnor och män hemtjänst och 88 208 kvinnor och män bodde i särskilt boende. Motsvarande siffra för den 1 var 201 922 kvinnor och män med hemtjänst och 96 736 kvinnor och män i särskilt boende. hänvisar i sin lägesrapport för vård och omsorg om äldre 2016 till en studie från Science som visar att välfärdssamhället är mycket olika även inom EU. I går det ca 80 särskilda boendeplatser per 1000 invånare . I Medelhavsländer som och är det däremot 20 platser per 1000 invånare. I länder som , och finns mellan 45 och 55 platser per 1000 invånare . Skillnaderna kan i hög utsträckning förklaras av att familjens ansvar för vård och omsorg om sina äldre anhöriga är betydligt större i södra . 2.2.3Fler får avancerad vård och omsorg i hemmet En allt större andel av de äldre med omfattande och komplexa behov av vård och omsorg får denna i ordinärt boende. I och med att vården och omsorgen för de äldre under har flyttats till det egna boendet innebär det ett ökat behov av primärvårdens tjänster, både från den landstingsfinansierade och från den kommunala primärvården. Nästan 320 000 personer fick hälso- och sjukvård . Av personer som är eller äldre hade både hemtjänst och hemsjukvård. Andelen kvinnor som hade båda insatserna var , medan motsvarande 2017/18:280 andel för män var , enligt om vård och omsorg om äldre 2016. Med utvecklad medicinteknisk utrustning, stöd genom e-hälsa och välfärdsteknik samt läkemedel ökar möjligheterna att ge vården och omsorgen i hemmet. Utmaningen ligger snarare i möjligheterna att ge den trygghet och säkerhet som enskilda personer behöver och förväntar sig. Detta kan innebära en utökad hemsjukvård och att denna kommer att bli allt mer komplex, då fler yrkeskompetenser kommer att behöva samverka kring den enskilde, och att den måste vara flexibel och tillgänglig dygnet runt. 2.2.4Utvecklingen ställer högre krav på personalen Personal inom hälso- och sjukvård och socialtjänst som arbetar med äldre personer kan delas in i två grupper utifrån hur stor del av personalens arbete som avser äldre personer. Den första gruppen är personal som arbetar inom verksamhet som riktar sig till personer i alla åldrar, men där äldre personer, i synnerhet i vissa delar av hälso- och sjukvården och , utgör en relativt stor del av patienterna. Hit räknas akutsjukvård, primärvård och psykiatri. Den andra gruppen är personal som helt eller till övervägande del arbetar med äldre personer. Till denna grupp räknar vi geriatrik samt vård och omsorg om äldre. Den vård och omsorg om äldre som finansieras av kommunerna hade 2015 drygt 250 000 anställda personer. Av dessa var undersköterskor, vårdbiträden, skötare, vårdare och liknande. Kvinnorna dominerar bland personalen i kommunernas vård och omsorg om äldre. Det finns inte någon synlig förändring i detta avseende. För undersköterskor, vårdbiträden och övrig vård- och omsorgspersonal är nio av tio anställda kvinnor (SOU 2017:21). ökade antalet anställda med cirka 28 600 personer, vilket var en ökning med . Utvecklingen mot att en allt större andel av äldre kvinnor och män har omfattande och komplexa behov av vård och omsorg ställer i sin tur högre krav på personalen. Arbete inom vård och omsorg om äldre kräver kvalificerad yrkeskompetens. Äldreomsorgen är en komplex miljö att arbeta i och personalen ställs ofta inför stora utmaningar. Rätt kompetens hos personalen är en förutsättning för att kunna ge äldre män och kvinnor vård och omsorg av god kvalitet. Krav på bättre samordning En stor utmaning är hur hälso- och sjukvård och socialtjänst samverkar och samordnar insatserna kring enskilda äldre, enligt lägesrapport (Vård och omsorg om äldre, lägesrapport ). Myndigheten bedömer att samverkan mellan kommuner och landsting måste förbättras och att samverkan bör utgå från en organisation som stöder ett teambaserat arbetssätt utifrån den äldres behov. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys gav 2016 ut rapporten ordnad vård och omsorg, en analys av samordningsutmaningar i ett frag- menterat vård- och omsorgssystem. Myndighetens bedömning är att be- hovet av samordning kommer att öka, främst på grund av den växande Skr. 2017/18:280 gruppen patienter och brukare med komplexa behov. och omsorgen har en stor utmaning framför sig eftersom patienter och brukare med flera olika samtidiga vård- och omsorgsbehov är en kontinuerligt växande grupp. Det finns flera anledningar till detta. Den medicinska utvecklingen har lett till att personer med kroniska sjukdomar lever allt längre, och därmed ökar risken att utveckla fler sjukdomar/- multisjuklighet. Jämsides med denna utveckling finns också en ökad specialisering inom vården, vilket lett till att patienterna träffar fler aktörer. Ju fler kroniska sjukdomar desto större är behovet av kontakt med både vården och omsorgen. Inom sjukvården krävs också ofta kontakt med flera olika specialister utöver den vårdcentral där patienten är listad. Inspektionen för vård och omsorg () skriver i rapporten Vad har sett 2017? att det är en utmaning att samordna vårdinsatserna för de multisjuka äldre som ofta har ett omfattande vårdbehov. Multisjuka äldre vårdas av personal från olika verksamheter, som slutenvården, primärvården och hälso- och sjukvård. Detta kräver att samverkan mellan dessa aktörer fungerar, och gör den inte det medför det risk för att ansvarsförhållandena blir oklara. Regeringen har tagit flera beslut med syfte att stärka samordningen mellan hälso- och sjukvård och omsorgen. Dessa beskrivs i avsnitt 5.3.2. 2.2.6En växande grupp personer med demenssjukdom Demens är ett samlingsnamn för en rad symtom som orsakas av sjukdom eller skador i hjärnans nervceller. Alzheimers sjukdom är den vanligaste demenssjukdomen och symtomen kommer ofta smygande och tilltar efterhand. Risken att insjukna i demenssjukdom ökar med stigande ålder. av alla som är eller äldre och nästan hälften av alla som är eller äldre har en demenssjukdom enligt nationella utvärdering om vård och omsorg vid demenssjukdom. Sedan starten har mer än 65 000 personer inkluderats i i samband med att de fått en demensdiagnos. Majoriteten är kvinnor (), vilket dels beror på att kvinnor lever än män, dels på att demenssjukdomar, i synnerhet alzheimers sjukdom, är vanligare bland kvinnor än män. lever mellan 130 000 och 150 000 kvinnor och män i med en demenssjukdom. Antalet personer med demenssjukdom kommer att öka efter 2020, när det stora antalet personer som föddes uppnår en hög ålder och fram förväntas antalet personer med demenssjukdom nästan fördubblas, vilket innebär en stor framtida utmaning för samhället. 2.2.7Ökad andel äldre födda i ett annat land är knappt 1,8 miljoner eller av befolkningen född utomlands. beräknas eller nästan 3 miljoner vara födda 2017/18:280 utanför , enligt framtida befolkning 2017–2060. Andelen utrikesfödda har ökat i . Det gäller både för kvinnor och för män. var andelen kvinnor med utländsk bakgrund jämfört . Motsvarande andel för män var 2002 jämfört 2016. En viktig uppgift, både för äldreomsorgen och hälso- och sjukvården, är att tillgodose äldre personers behov av information oavsett födelseland och kunskaper i det svenska språket. Vi är mitt inne i en digital industriell revolution som kommer att innebära genomgripande förändringar på samhället på liknande vis som vid införandet av ångmaskinen eller elektriciteten. Digitaliseringen håller på att förändra vårt liv och vårt samhälle. för strategisk analys har slagit fast att digitaliseringen anses vara den enskilt starkaste förändringsfaktorn i samhället fram . I har automatisering och modernisering av industrin pågått . Men i stor utsträckning har det varit mansdominerade professioner som teknifierats, där arbete varit dyrt och arbetskraftsbrist påtaglig. står välfärdssektorn inför en omfattande digitalisering, en modernisering som är efterlängtad och som innebär stora möjligheter. Med hjälp av välfärdsteknik som till exempel mobila larm eller applikationer på mobiler och surfplattor som påminner eller ger stöd, kan äldre personer vara mer delaktiga, mer självständiga och uppnå högre livskvalitet. Staten har tillsammans med kommuner och landsting (SKL) antagit ett antagit ett ambitiöst mål för digitalisering: ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens och e-hälsans möjligheter. Arbetet inom Vision e-hälsa beskrivs närmare i avsnitt 5.5. Internet kan vara en viktig faktor för demokratisering och kan bidra till ett mer inkluderande samhälle. Det ger fler möjlighet att uttrycka sig och skapa innehåll och hålla kontakt med omvärlden. Sociala medier möjliggör för äldre kvinnor och män att få kontakt med personer med liknande intressen och förverkliga sig själva digitalt. är det också ett vanligt sätt för äldre att genom sociala medier hålla kontakt med närstående (Svenskarna och internet 2017, rapport). 2017/18:280 Men med åldrandet ökar risken för sjukdomar som kan försvåra vardagen och då kan den enskilde behöva stöd och hjälp för att upprätthålla den kontakten. En digitalisering av omsorgen kan bidra till ökad kvalitet i insatsernas utformande och genomförande. Om rutinmässiga arbetsuppgifter tas över av teknik frigörs omsorgsprofessionernas tid till att utforma en mer mänsklig omsorg, med mer tid till möten, samtal, gemensamma måltider och närvaro. I ett arbetsmarknadsläge som förutspår en omfattande arbetskraftsbrist i välfärden behöver personalens professionalitet och kunskaper läggas på de insatser där de behövs som bäst t.ex. på de insatser som inte kan ersättas av tekniska lösningar. En sådan omdisponering av tid kan bidra till ökad trygghet för de kvinnor och män som upplever oro och ensamhet. Enligt termbank är välfärdsteknik digital teknik som syftar till att bibehålla eller öka trygghet, aktivitet, delaktighet eller självständighet för en person som har eller löper förhöjd risk att få en funktionsnedsättning. Välfärdsteknik kan användas av personen själv, en närstående eller någon annan i personens närhet och kan ges som bistånd, förskrivas som hjälpmedel för det dagliga livet eller köpas på konsumentmarknaden. Den tekniska utvecklingen går fort och det utvecklas många nya välfärdstekniska lösningar. Det är mycket viktigt att den välfärdsteknik som används är trygg och säker att användas och väl anpassad för målgruppen. Välfärdsteknik kan också bidra till bättre arbetsmiljö för kvinnor och män som arbetar inom verksamheter. Genom att ge personalen mer tid och mer flexibilitet i utförandet kan tekniken bidra till att minska stress. Med hjälp av tekniken kan man snabbare uppmärksamma en situation där välfärdspersonalens arbetsmiljö ger anledning till oro. Inom omsorgen finns problem med höga sjukskrivningstal, och det är angeläget att på både nationell och lokal nivå verka för bättre arbetsmiljö och sänkta sjukskrivningstal. Behovet av förbättrad arbetsmiljö beskrivs närmare i avsnitt 4.3.1. Införandet av välfärdsteknik i omsorgen är en viktig yrkesutveckling för välfärdens professioner. Men införandet av ny teknik behöver kombineras med kompetensutveckling och utbildning – så att välfärdsprofessionerna ges möjlighet att styra över tekniken och inte tvärt om. I regeringens digitaliseringsstrategi är digital kompetens ett utpekat område för att ska ha förutsättningar för att bli ett hållbart digitaliserat land. 2017/18:280 3.4 Tekniska lösningar måste införas med stor varsamhet och med omtanke i all människonära verksamhet. Välfärdsteknik blir bäst när den införs och skapas i dialog med arbetstagare och brukare utifrån faktiska behov. Genom att aktivt involvera dem som ska använda tekniken i utvecklingsprocessen, ökar förutsättningarna för att den tekniska lösningen blir ändamålsenlig och lätt att använda. Innovationsprocesser behöver vara öppna och kunna ifrågasättas. Långsiktiga effekter av teknik och digitalisering ska alltid beaktas. Det är också viktigt att frågor kring ansvarsfördelning av datahantering samt rädsla för övervakning utvärderas och tas på allvar. Alla ska kunna känna sig trygga med den teknik som omger dem. 3.5Digitaliseringen i samhället i stort Regeringen har beslutat att ta ett helhetsgrepp om den digitala utvecklingen i det offentliga och accelerera arbetet genom en ny myndighet för digital förvaltning. Vi ser en stark utveckling av det som kallas datadriven innovation både i och runt om i världen. Det är en del av digitaliseringen av samhället och det offentliga måste vara en naturlig och stödjande part i den utvecklingen. Den offentliga sektorn behöver kunna samverka med näringslivets aktörer och användare för att tillsammans skapa morgondagens digitala tjänster. Dagens samhällsutveckling drivs och formas till stor del av digitaliseringen. Den gör att vi kan göra helt nya saker och att saker vi tidigare gjort kan göras på helt nya sätt.