prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — Den del av föregående års överskott som inte är hänförligt till resultatandelar har ökat kapitalförändringen med . Utdelningar från dotterbolag enligt föregående stycke ökar denna delpost med motsvarande belopp dvs. Systembolaget AB:s resultat förs till en del som skatteintäkt, vilket påföljande år omförs till resultatandel från kapitalförändring (-0,). har likviderats, vilket är den främsta orsaken till eringar och justeringar av innehav i företag. Försvarsmakten har invärderat beredskaps- varor anskaffade i beredskapsvaru- lagret till ett värde av . Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper medför en utjämningspost på som redovisas som balans- erad kapitalökning. Eliminering av inomstatliga ensidiga period- iseringar samt diverse fordringar och skulder medför ett saldo på som ökar nettoförmögenheten. Summan av statens interna fordringar och skulder avseende moms ökar nettoförmögen- heten med . konton för hantering av TV-avgiften, rundradiokontot m.fl., rapporteras som en del av statsverket, vilket innebär en minskning av nettoförmögenheten med . Nedanstående tabell visar de poster som lett fram till nettoförmögenhetens förändring. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Ändrad redovisning av garantier, Sida Justering av övriga intäkter av avgifter, Utdelning från hel- och delägda företag Förändring av eget kapital hos hel- och Omföring av resultatandel från Systembolaget Försäljning, likvidering och justering av innehav i hel- och delägda företag Invärdering av beredskapsvaror i lager m.m., Utjämningspost vid eliminering av statspapper vid eliminering av ensidiga inomstatliga Eliminering av inomstatliga balansposter Årets över-/underskott I tabellen nedan redovisas en beräkning av skillnaderna mellan balansräkningens netto- förmögenhet jämfört med statens nettoförmögenhet beräknad enligt nationalräkenskapernas (NR) principer. NR:s beräkningar finns ännu inte framställda och jämförelsen görs därför med 2016. Statens nettoförmögenhet enligt ÅRS Avgående poster ur Nettoförmögenheten Fordringar och skulder endast i den statliga Tillkommande poster i Statens förmögenhet Uppvärdering av aktier till marknadsvärde Pålägg av moms och indexuppräkning till inventarier samt utökad aktivering av Omvärdering av statsskuld och övriga finansiella poster till marknadsvärde egna kapital utöver grundfond Värdepapper hos Norrlandsfonden, Statens förmögenhet enligt NR-principer Skillnaden mellan balansräkningens netto- förmögenhet vid utgången av 2016 på -och den beräkning i anslutning till NR som gjorts ekonomiska vårproposition på innebär att NR-beräkningen visar en positiv nettoförmögenhet som är högre än vad som redovisas i balansräkningen. Skillnaderna beror dels på olika värderings- principer, dels på olika avgränsning av staten. Den enskilt största skillnaden beror på att fasta realtillgångar i NR värderas till återanskaff- ningsvärdet, dvs. restvärdet efter avskrivningar räknas upp med prisindex samt med moms medan fasta realtillgångars värdering i S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 balansräkningen utgår från ursprungligt anskaffningsvärde. Dessutom tillgångsförs forskning och utveckling i högre grad i NR. Detta står för av skillnaden i förmögenheten. En annan stor del beror på att NR använder marknadsprisvärdering där sådan finns tillgänglig, t.ex. för aktieinnehav och för skulder i form av bl.a. statsobligationer. I fråga om avgränsning ingår som kapitalandel i NR och inte endast med grundfonden. Skattefordringar hos NR inkluderar obetalda skatter medan balansräkningen tar upp en periodavgränsnings- post motsvarande den ackumulerade period- iseringen av skatteintäkterna. Dessutom finns andra mindre skillnader. För tillgångar och skulder i övrigt består skillnaden främst av fonder och avsättningar, som endast ingår i balansräkningen. För att balansera den särskilda löneskatt som ingår i kommunernas pensions- skuld tar NR upp en fordran i staten på motsvarande belopp. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Bygdemedel m.m. (länsstyrelser) Som fonder i staten redovisas medel som är reserverade för särskilda ändamål, men där det reserverade beloppet inte beror direkt på en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet beskrivs i not 5 Avsättning till/upplösning av fonder. Kärnavfallsfonden redovisas av myndigheten och förvaltas av Kammar- kollegiet. Fonden består av avgifter från kärnkraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft. Avgifterna ska täcka alla kostnader nu och för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. Kärnavfallsfonden har fortsatt att öka liksom . Fondmedlen är placerade i statspapper, i s.k. säkerställda obligationer utgivna av bostadsfinansierings- institut, och till en mindre del på konto i . Vid utgången av 2017 avser av tillgångarnas bokförda värde säkerställda obligationer. Stabilitetsfonden inrättades enligt beslut i samband med finanskrisen för att finansiera framtida stödåtgärder. Den förvaltas av . Inlednings- vis tillfördes genom särskilt anslag på statens budget. Avsikten har varit att fonden genom de inbetalda stabilitetsavgifterna och bankgarantiavgifterna från banker och andra institut med avkastning, skulle öka upp till motsvarande av BNP. gäller ny lagstiftning som innebär att ett resolutionsförfarande ska användas för institut som bedöms som viktiga för den finansiella stabiliteten och som därför inte bör försättas i konkurs. Resolution innebär att staten tar kontroll över ett institut som är drabbat av problem för att rekonstruera det eller avveckla det under ordnade former. För detta ändamål bildades en ny fond benämnd Resolutions- reserven . Den tillfördes då genom överföring från Stabilitetsfonden och har därefter tillförts resolutionsavgifter. Stabilitetsfondens uppdrag har begränsats men den ska även i fortsättningen finansiera stöd enligt en ny lag om förebyggande statligt stöd. tillfördes fonden stabilitets- avgifter, men gäller enbart resolutionsavgifterna som förs till Resolutions- reserven. Därför är det nu endast Resolutions- reserven som har ökat , med , medan Stabilitetsfonden minskade något. förvaltar även Insättnings- garantifonden som har byggts upp av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens storlek bygger på institutens kapitaltäcknings- grad och används till att bygga upp en fond för att kunna betala ut ersättning till kunder i kreditinstitut eller värdepappersbolag som går i konkurs. Insättningsgarantin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer. Insättningsgarantimedlen är placerade i statspapper och till mindre del på konto i . Insättningsgarantifonden ökade med . Insättningsgarantin uppgår till (se not 54). redovisar ett antal fonder som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. Den största är Trafiklivräntefonden och utöver den finns bl.a. Frivilliga yrkes- skadefonden och Affärsverksfonden. Kammarkollegiets fonder avser främst kollegiets försäkringsverksamhet och Kultur- fonden för och , men även Viltvårdsfonden samt Författarfonden Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder med den övervägande delen hos länsstyrelserna i och . Batterifonden redovisas av och har byggts upp av miljöavgifter på batterier. gäller producentansvar för batterier och fonden tar inte in några avgifter. Återstående medel används till batteriforskning och fonden minskar successivt. Bland fonder som inte specificeras i tabellen finns främst medel från vattendomar m.m. hos Havs- och vattenmyndigheten och Brottsoffer- fonden. Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Statens pensionsåtagande vid SPV () ansvarar och gör avsättningar för de förmånsbestämda tjänstepensionerna och de övriga avtals- försäkringarna som myndigheterna har betalat för, vilket utgör merparten av statens pensionsåtagande. Utöver detta finns myndigheter som gör egna avsättningar för pensioner, främst affärsverken och Riksdags- förvaltningen. Skulden för de förmånsbestämda tjänstepensionerna som SPV redovisar ökade med jämfört med då den ökade med . Skulden har beräknats med samma begränsning av förändring av ränteantaganden som tillämpats i årsredovisningen för staten de närmast före- gående åren (se redovisningsprinciper och S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Det innebär att den är lägre än den skuld som SPV redovisar i sin årsredovisning. I nedanstående tabell framgår förändringens viktigaste delposter enligt den skuldanalys som SPV gjort. Förklaring till förändring av den försäkringstekniska avsättningen i SPV:s tjänstepensionsverksamhet Justering av ingående skuld Ändrade beräkningsgrunder, bruttoränta Ändrade beräkningsgrunder, övrigt Grundränta, frigjorda driftkostnader Nya och tillfälliga sjukpensioner Förändrad avsättning för premiebefrielse Nya icke aktuella, temporära Förändring av antastbar förmån Utbetalning, frigjorda driftkostnader 1Till detta kommer tjänstegruppliv- och personskadeersättningar med (föregående år) vilket förklarar avvikelsen mot beloppet i not 43. Ändrade beräkningsgrunder visar den skuldeffekt som uppstår när de försäkrings- tekniska beräkningsgrunderna ändras. I årsredovisningen för staten 2016 tillämpades grundräntan och har den sänkts till enligt den princip som innebär att en sänkning av räntan i beräkningsgrunderna tillåts slå igenom med högst . Nyintjänande består av den skuldförändring som beror på att de aktiva har tjänat in ytterligare rätt till ålderspension och kompletterande efterlevande- pension/familjepension . Utbetald pension motsvarar den skuldminskning som utbetalningarna medfört. Posten är en beräkning utifrån tillgängliga data och det kan finnas S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 avvikelser mellan postens värde och bokförda betalningar exempelvis när retroaktiva utbetalningar gjorts. Indexering avser omräkning med förändringen av prisbasbeloppet som görs av pensioner som betalas ut och av fribrev. höjdes prisbasbeloppet vilket gav en ökning av skulden med . Föregående år sänktes prisbasbeloppet vilket gav en skuldminskning med ca . Grundränta visar den uppräkning av skulden som enligt de försäkringstekniska riktlinjerna ska göras med antagen ränta, som var . I Övrigt ingår effekter som uppstår i skulden när förmånsbelopp förändras t.ex. på grund av samordning. Övriga avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser tar upp avsättning för pensioner och inkomstgarantier och omställ- ningsstöd till tidigare och nuvarande ledamöter. Av det totala beloppet avsåg inkomstgarantier och omställningsstöd. av den totala pensionsavsättningen avser avgångna ledamöter, medan återstoden avser aktiva ledamöter. Pensionsskulderna för och för , och har räknats om enligt den princip som tillämpas för förändring av grundräntan i årsredovisningen för staten (se redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar). Omräkningen innebär att sammantaget är tjänstepensionsskulderna för och affärsverken upptagna till lägre i årsredovisningen för staten än i deras respektive årsredovisningar. - risker som kan finansieras av Summa avsättningar för garantier Avsättningar för avhjälpande av miljöskador Övriga avsättningar består till största delen av EKN:s avsättningar för garantier. Reserveringen delas in i risker som kan finansieras av garantiavgifter, kvardröjande risker och oreglerade skador. Reserveringen vid utgången av uppgick till , vilket är en minskning jämfört med året innan. Minskningen 2017 beror bl.a. på amorteringar på garanterade utestående lån. EKN:s avsättningar för garantier uppgick vid utgången av 2017 till , vilket är en minskning jämfört med året innan. Minskningen 2017 beror bl.a. på amorteringar på garanterade utestående lån. avsättningar gäller främst miljöåtgärder med och skadeståndskostnader med . Avsättningarna ökade med , varav avsättningarna för skadestånds- kostnader minskade med och avsättningarna för miljöåtgärder ökade med . reserverar medel för framtida garantiförluster. Reserveringen gäller till största delen garantin för . Försvarsmakten har avsättning för framtida utgifter för omstrukturering enligt Försvars- beslut och andra regerings- eller myndighetsbeslut. Avsättningen på avser drygt en tredjedel kompetens- växling och kompetensutveckling, drygt en tredjedel avsättningar för avhjälpande av miljöskador och resterande del rättstvister m.m. har en avsättning för frivillig pensionsförsäkring som är en verksamhet enligt äldre lagstiftning. Nyteckning till försäkringen upphörde och avsättningen minskar successivt, eftersom inga inbetalas, med skillnaden mellan kapitalavkastning och pensionsutbetalningar. Lån i svenska kronor Real skuld i svenska kronor Säkerheter i svenska kronor Eliminering, myndigheters innehav av S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 I definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som använder, och har använt sig av, i sin finansiering av statens lånebehov (se Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Lån i svenska kronor redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de marknadsvärderas inte med hänsyn till förändringar i marknadsräntorna. I årsredovisningen för staten används definition av statsskulden minskad med elimineringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer. Det är endast ett fåtal myndigheter som har statsobligationer. Kärnavfallsfondens innehav var och innehav för Insättnings- garantifonden var värderade till nominellt värde samt upplupen inflationskompensation. Lån i utländsk valuta Obligationer m.m. i utländsk valuta Säkerheter i utländsk valuta Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. de räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen. De redovisade lånen i utländsk valuta minskade med . Lån i svenska kronor Lån i utländsk valuta Statsskulden minskade totalt med jämfört med . Statens budgetsaldo var ett överskott på , vilket medfört ett minskat lånebehov. Lån i form av obligationer i utländsk valuta svarar för den största minskningen med . Dessutom minskade nominella obligationer i svenska kronor med . Den största ökningen gäller likviditetsförvaltningsinstrument som var högre. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Långfristiga skulder vid sidan av statsskulden förekommer endast hos ett litet antal statliga myndigheter, förutom de lån i Riksgälds- kontoret som är interna i staten och därför elimineras i årsredovisningen för staten. redovisar en betalningsutfästelse till med och därutöver innehållna garantibelopp på . redovisar skulder knutna till tillgångar som övertogs från affärsverket i samband med att affärsverket upphörde. Dessa har till stor del avvecklats . har en långfristig skuld till den europeiska organisationen , som arbetar med flygtrafikledning och flygsäkerhets- frågor, på samt skulder för finansiell leasing. Myndigheten för samhällsskydd och Leverantörsskulder är skulder som uppkommer vid köp av varor och tjänster. Posten kan variera mycket på grund av skuldernas kortfristiga karaktär. Skuld till kommuner och landsting Övriga skulder ökade med till . De största förändringarna är effekten av affärsdagsredovisning på , kontoöverskott på skattekonto på samt EU-avgiften som minskade med . Vid affärsdagsredovisning uppstår en skuld när ett avtal om köp av värdepapper ingås, som sedan nollställs när betalningen görs. Det är normalt att det är stora fluktuationer i effekten av affärsdags- redovisningen. Motsvarande effekt förekommer på fordringssidan i samband med försäljning av S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 värdepapper, se not 35 Övriga kortfristiga fordringar. skuld till premiepensions- systemet består huvudsakligen av inbetalda ålderspensionsavgifter som övergångsvis har placerats på konto i för finansiering av framtida pensioner. Medel för EU-avgiften består av medel som har satts in på konto i , men som ännu inte har rekvirerats av kommissionen och betalats från statens centralkonto i . Beloppet varierar beroende på EU- kommissionens aktuella likviditetsbehov. En del av skuld för konto- överskott på skattekonto utgörs av skatte- betalares kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först . En annan del är oreglerade skulder avseende överskjutande ingående mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit göras per balansdagen. Föregående år hade en skuld till kommuner och landsting för slutavräkning av kommunalskatt (jämför not 35). redovisar en skuld för innehållen skatt på pensionsförmåner. Skulderna hos består av skatt på sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, föräldrapenning m.fl. skattepliktiga social- försäkringsförmåner. övriga kortfristiga skulder består främst av en skuld till apoteks- aktörer avseende den läkemedelsförmån som E- hälsomyndigheten har i uppdrag att förmedla till apoteksaktörer. I övriga kortfristiga skulder ingår i huvudsak förskotteringar av väg- och järnvägsinvesteringar med och innehållna garantibelopp med . Svenska kraftnäts övriga skulder består främst av skuldförda kapacitetsavgifter. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Depositioner består bl.a. av indrivna medel hos och av hyror som privatpersoner deponerat hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare. Av Länsstyrelsernas depositioner finns ungefär hälften hos i . depositioner är i huvudsak ställda säkerheter för kredittillstånd för tullärenden och liknande kontanta säkerheter i uppbörds- verksamheten. Förskott från uppdragsgivare och kunder Uppdragsgivare och kunder lämnar medel till myndigheter i förskott för finansiering av större projekt, t.ex. infrastrukturprojekt eller forsknings- och utvecklingsprojekt. Dessa projekt pågår och arbetet är ännu inte avslutat eller projektet slutavräknat. Myndigheterna redovisar medlen som förskott från uppdragsgivare och kunder. Förskott från kunder kan även avse förskott i samband med pågående försäljning. förskott består av handpenning från kommun vid försäljning av fastighet. Svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten, dvs. infra- struktur för tele- och datakommunikation. redovisar intäkten i takt med att tjänsten tillhandahålls. Upplupna kostnader redovisas för tjänster som utförts och för varor som laverats men faktureras eller betalas först under nästkommande räkenskapsår. Upplupna kostnader består även av semester- och löneskulder, konsult- och revisionsarvoden m.m. som redovisas av de flesta myndigheter. upplupna kostnader är räntekostnader för upplåning i svenska kronor och utländsk valuta samt skuldskötselinstrument som kostnadsförts men ännu inte betalats ut. redovisar en minskning av upplupna kostnader med . Minskningen består i huvudsak av upplupna största poster under upplupna kostnader gäller markinlösen på . Andra stora poster är upplupna kostnader för investeringar i vägar och järnvägar med och för drift och underhåll av vägar och järnvägar med . redovisar bl.a. upplupna kostnader för balanskraft med . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men som ännu inte förbrukats för sitt ändamål. Universitet och högskolor redovisar oför- brukade bidragsmedel främst för finansiering av olika forskningsprojekt. I det totala beloppet för oförbrukade bidrag ingår uppbundna medel för framtida avskrivningar för investeringar som finansierats med erhållna bidrag. redovisar bidrag från mark- ägare till investeringar, investeringsbidrag från intressenter och skuldförda kapacitetsavgifter. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Oförbrukade inomstatliga bidrag elimineras i årsredovisningen för staten, men redovisas här som tilläggsinformation. Dessa bidrag har i de flesta fall redovisats mot anslag hos den givande myndigheten. De totala oförbrukade bidragen ökade med . Det är framför allt inom- statliga oförbrukade bidrag som har ökat. Tabell oförbrukade inomstatliga bidrag Högskolesektorn står för av inomstatliga oförbrukade medel som vanligtvis är forskningsmedel, ofta från , andra forskningsråd eller myndigheter med upp- gift att fördela sådana medel. redovisade högst belopp för oförbrukade inomstatliga bidrag vid utgången av 2017. Beloppet uppgick till vilket var av de totala inomstatliga oförbrukade bidragen för universitet och högskolor. och redovisade båda av det totala beloppet. Inomstatliga bidrag hos länsstyrelserna avser vanligen medel från centrala myndigheter som ska förmedlas till olika regionala projekt. Inomstatliga oförbrukade bidrag uppgick till totalt . I tabellen nedan visas hur av inomstatliga oförbrukade bidrag förväntas tas i anspråk inom angivna tidsintervaller. Redovisade belopp bygger på uppgifter som berörda myndigheter lämnat utifrån gjorda uppskatt- ningar om förväntad förbrukningstakt. Mer än 3 månader Mer än 3 år Inomstatliga oförbrukade bidrag (med varav Universitet och högskolor Övriga (utan uppgift om förbrukningstakt) Totala inomstatliga oförbrukade bidrag Rådet för Europeiska socialfonden i Övriga förutbetalda intäkter är inkomster för varor och tjänster som ännu inte har levererats eller utförts. Förutbetalda intäkter uppstår på grund av att varor och tjänster faktureras i förskott eller förskottsbetalas innan prestationer har utförts. Den största posten gäller överkurser som uppstår när emitterar obliga- tioner och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. Mellanskillnaden är överkurs och bokförs som förutbetald intäkt som periodiseras över lånets löptid. Rådet för Europeiska socialfonden i redovisar här medel från EU:s fonder. Som Övriga förutbetalda intäkter hos andra myndigheter redovisas främst avgifts- eller uppdragsintäkter som betalats , men som är hänförliga till kommande år. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 har för statens räkning förbundit sig att när så behövs lämna villkorat aktieägartillskott till Svensk-Danska Bro- förbindelsen AB för att bolagets egna kapital ska uppgå till det registrerade aktiekapitalet. Det finns även en kapital- täckningsgaranti till som i första hand belastar Riksgälds- kontorets garantireserv, men som under vissa förutsättningar kan belasta . redovisar också långfristiga skulder som kopplar till dessa garantiförbindelser på , se även not 46. Bland garantiförbindelser inom linjen finns inte de garantier med där förlustrisken har värderats och avsättning för förväntade förluster görs. Avsättningarna för garantier uppgick till sammanlagt varav huvuddelen rör EKN:s garantier. Avsättningarna kommenteras i viss mån i not 44. Förutom de garantiförbindelser som tas upp här görs inte heller avsättningar för insättnings- garantin, investerarskyddet eller garantikapital. I nedanstående tabell redovisas statens totala garantiåtaganden fördelat på de åtaganden för vilka avsättningar görs och de åtaganden för vilka avsättningar inte görs. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Garantier för vilka avsättningar görs Garantier om tillförsel av kapital Fristående krediter, Sida Internationella åtaganden, Sida Garantier för vilka avsättningar inte görs Garantier om tillförsel av kapital Anm. För Investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna. Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning i balansräkningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller inte. Som Övriga ansvarsförbindelser redovisas de ansvars- förbindelser som inte är garantiförbindelser. redovisar flera åtaganden. Ansvarsförbindelserna innefattar ansvar för avhjälpande enligt 10 kap. i vissa fall till följd av den flygplatsverksamhet som har bedrivit och den verksamhet som har bedrivit. redovisar även åtaganden för den av staten utställda miljögarantin i avtalet om bolagisering av . ansvars- förbindelser är skuldbevis för utbetalningar från anslag till kapitalhöjning i internationella finansieringsinstitut. redovisar ansvarsför- bindelser för statliga utställningsgarantier.