prop · H503270 · 2018-06-12 00:00:00 — Med anledning av att kravet på anmälan tas bort införs i 13 kap. 9 a § en ny bestämmelse om begränsning av rätten till tillfällig föräldrapenning för tid före ansökan. Av övergångsbestämmelsen framgår att kravet på anmälan fortfarande gäller i fråga om tillfällig föräldrapenning som avser tid före ikraftträdandet. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.1. 4 § I andra fall än som avses i 5–6 och 7 a §§ har en förälder som inte har barnet i sin vård rätt till föräldrapenning endast om det finns särskilda skäl. I paragrafen finns en generell bestämmelse om rätt till föräldrapenning för en förälder som inte har barnet i sin vård. Av 2 och 3 §§ framgår att rätten till föräldrapenning som huvudregel förutsätter att föräldern faktiskt vårdar barnet (jfr prop. 2008/09:200 s. 417). Utgångspunkten enligt bestämmelsen är att föräldrapenning för en förälder som inte har barnet i sin vård endast får lämnas om det finns särskilda skäl. I de fall som anges i paragrafen gäller dock inte kravet på särskilda skäl. Ändringen av bestämmelsen innebär att föräldrapenning i samband med mödravårdsbesök och skolintroduktion enligt de nya 5 a och 7 a §§ också undantas från kravet på särskilda skäl. gäller att föräldrapenning utan något krav på särskilda skäl ska lämnas till en förälder som inte har barnet i sin vård i de situationer som avses i 5 och 6 §§. Övervägandena finns i avsnitten 5.1.1 och 5.1.2. 5 a § En förälder som besöker mödravården när det gäller ett ofött barn eller en graviditet har rätt till föräldrapenning i samband med besöket. Föräldrapenning i samband med besök hos mödravården kan lämnas för tid från och med den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse fram till och med förlossningsdagen. Paragrafen är ny. Enligt första stycket har en förälder som besöker mödravården när det gäller ett ofött barn eller en graviditet rätt till föräldrapenning i samband med besöket. Sådan föräldrapenning kan enligt 11 kap. 10 § första stycket lämnas till båda föräldrarna för samma barn och tid. Med förälder avses i detta sammanhang modern (den gravida kvinnan) samt sådana personer som enligt 11 kap. 4 § 1 eller 2 ska likställas med en förälder. Det ligger i sakens natur att de personkategorier som avses i 11 kap. 4 § 3 och 4 (särskilt förordnad vårdnadshavare som har vård om barnet respektive blivande adoptivförälder enligt definitionen i 2 kap. 15 §) inte kan likställas med modern i fråga om rätt till föräldrapenning i detta fall. Modern har möjlighet att avstå från föräldrapenning till förmån för den andra föräldern enligt 17 §. Föräldrapenning för tid före barnets födelse kan efter ett sådant avstående lämnas till en blivande förälder som inte omfattas av 11 kap. 4 §. Avståendet kan göras antingen till en blivande far (1 kap. 1 och 3 §§ ) eller en blivande förälder enligt Prop. 2017/18:270 1 kap. 9 § . Sådana dagar med föräldrapenning som modern avstår till exempelvis den blivande fadern kommer att räknas av från hans andel av dagar med föräldrapenning när hans faderskap har fastställts enligt bestämmelserna i 1 kap. och han har fått vårdnad om barnet. Denna ordning tillämpas i fråga om föräldrapenning i samband med föräldrautbildning före barnets födelse enligt 6 §. Mödravårdsbesöket ska avse det ofödda barnets utveckling och hälsa, kontroll av och information kring moderns graviditet eller information om förlossningen. Besök hos mödravården i något annat syfte än när det gäller det ofödda barnet eller graviditeten omfattas inte av bestämmelsen. Föräldrapenning för mödravårdsbesök kan enligt andra stycket lämnas för tid från och med den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse fram till och med förlossningsdagen. Starttidpunkten motsvarar den som gäller för föräldrapenning till barnets mor i samband med graviditet enligt 5 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.1. 7 a § En förälder som har ett barn som deltar i en introduktion till en verksamhet enligt skollagen (2010:800) har rätt till föräldrapenning för att delta i introduktionen, om den avser 3.grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola eller internationell skola på grundskolenivå, 4.fritidshem som kompletterar utbildningen i en skolform enligt 2 eller 3, eller 5.verksamhet enligt 25 kap. 2, 4 eller 5 § skollagen. Föräldrapenning i samband med ett barns introduktion kan lämnas till en förälder som inte har barnet i sin vård. Paragrafen är ny. Enligt första stycket har en förälder som har ett barn som deltar i en introduktion till en verksamhet enligt skollagen (2010:800) rätt till föräldrapenning för att delta i introduktionen, om den avser 1.förskola enligt 8 kap. skollagen, 2.förskoleklass enligt 9 kap. skollagen, 3.grundskola enligt 10 kap. skollagen, grundsärskola enligt 11 kap. skollagen, specialskola enligt 12 kap. skollagen, sameskola enligt 13 kap. skollagen eller internationell skola på grundskolenivå enligt 24 kap. 2– 4 a §§ skollagen, 4.fritidshem enligt 14 kap. skollagen som kompletterar utbildningen i skolformer enligt punkten 2 eller 3, och 5.verksamhet enligt 25 kap. 2, 4 eller 5 § skollagen. Samtliga skolformer i tredje punkten avser grundskolenivå. 3 § skollagen framgår att utbildning i ett fritidshem som avses i fjärde punkten erbjuds av kommunen, staten eller en fristående huvudman beroende på vilken skolform som fritidshemmet kompletterar. punkten avses pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem (25 kap. 2 § skollagen), öppen fritidsverksamhet (25 kap. 4 § skollagen) eller omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds (25 kap. 5 § Enligt 25 kap. 2 § skollagen ska kommunen att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg, om barnets vårdnadshavare önskar det. Det kan exempelvis handla om familjedaghem. Av 25 kap. 4 § skollagen framgår att öppen fritidsverksamhet under vissa förutsättningar får erbjudas i stället för fritidshem. Enligt bestämmelsen ska den öppna fritidsverksamheten genom pedagogisk verksamhet komplettera utbildningen i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och andra särskilda utbildningsformer i vilka skolplikt kan fullgöras. Enligt 25 kap. 5 § skollagen ska kommunen sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrars förvärvsarbete och familjens situation i övrigt, dvs. , nätter och . Det finns inte några bestämmelser om introduktion eller inskolning i skollagen. Introduktion enligt bestämmelsen syftar till att barnet ska få lära känna och vänja sig vid verksamheten. Även personalen ska genom introduktionen få möjlighet att lära känna barnet och dess behov. Det kan handla om en helt ny verksamhet för barnet eller en verksamhet från vilken barnet har varit frånvarande . Barnets behov av introduktion bör i första hand bedömas av personalen inom verksamheten i samråd med barnets föräldrar. Av 2–4 §§ framgår att en förälder som huvudregel ska vårda barnet för att ha rätt till föräldrapenning. I andra stycket anges emellertid att föräldrapenning i samband med ett barns introduktion kan lämnas även om föräldern inte har barnet i sin vård. Detta innebär att föräldern inte behöver ha rumslig kontakt med barnet. En introduktion i den mening som avses i denna bestämmelse förutsätter dock att föräldern har möjlighet att snabbt kunna inställa sig om det inte fungerar för barnet att vara ensamt i verksamheten. I annat fall kan föräldern inte anses delta i introduktionen på det sätt som krävs för rätt till föräldrapenning enligt första stycket. Det är endast en förälder i taget som kan få föräldrapenning i samband med introduktion (jfr 11 kap. 10 §). Av 13 § framgår att föräldrapenning lämnas längst till dess att barnet har fyllt eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det femte skolåret i . Övervägandena finns i avsnitt 5.1.2. 1 § I detta kapitel finns allmänna bestämmelser om rätten till tillfällig föräldrapenning i 2–9 §§. Vidare finns bestämmelser om –tillfällig föräldrapenning för tid före ansökan i 9 a §, –tillfällig föräldrapenning vid barns födelse eller adoption i 10–15 §§, –vård av barn som inte har fyllt i 16–21 §§, –vård av barn som har fyllt i 22–25 §§, –vård av barn som omfattas av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade i 26–29 §§, –vård av allvarligt sjukt barn i 30 och 31 §§, –utvidgad rätt till tillfällig föräldrapenning vid förälders sjukdom eller smitta i 31 a–31 d §§, –tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn har avlidit i 31 e och 31 f §§, –beräkning av antalet dagar med rätt till tillfällig föräldrapenning i 32 §, och –beräkning av tillfällig föräldrapenning i 33–38 §§. Paragrafen anger innehållet i 13 kap. I andra stycket införs en ny strecksats med anledning av den nya 9 a §. 3 § Tillfällig föräldrapenning får förutom i de fall som anges i 11 kap. 10 § första stycket lämnas till båda föräldrarna för samma barn och tid: 1.om föräldrarna följer med sitt barn till läkare när barnet lider av allvarlig sjukdom, och 2.om föräldrarna, som en del i behandlingen av sitt barn, behöver delta i läkarbesök eller i behandling som ordinerats av läkare. Tillfällig föräldrapenning får förutom i de fall som anges i 11 kap. 10 § andra stycket lämnas till flera föräldrar för samma barn och tid, om föräldrarna deltar ien kurs som ordnas av en sjukvårdshuvudman för att lära sig vårda barnet. I paragrafen anges i vilka fall utöver sådana som framgår av 11 kap. 10 § som båda föräldrarna eller flera föräldrar kan få tillfällig föräldrapenning för samma barn och tid. Bestämmelser om föräldrabegreppet finns i 11 kap. 4–6 §§. I första stycket regleras tillfällig föräldrapenning till båda föräldrarna för samma barn och tid. Ändringen i stycket är en följdändring och innebär endast att hänvisningen till 11 kap. 10 § förtydligas till att avse bestämmelsens första stycke. Andra stycket är nytt och reglerar tillfällig föräldrapenning till flera föräldrar för samma barn och tid. Av bestämmelsen framgår att tillfällig föräldrapenning, förutom i de fall som anges i 11 kap. 10 § andra stycket, får lämnas till flera föräldrar för samma barn och tid, om föräldrarna deltar i en kurs som ordnas av en sjukvårdshuvudman för att lära sig Att tillfällig föräldrapenning över huvud taget kan lämnas till en förälder i den aktuella situationen framgår av 20 § 2 (se även 23 § och 29 § andra stycket). Den grundläggande rätten till föräldrapenning i den aktuella situationen följer således av andra bestämmelser. andra stycket innebär därför endast att flera föräldrar kan ta ut föräldra- penningen i dessa fall för samma barn och tid. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.2. 9 a § Tillfällig föräldrapenning lämnas inte tillbaka än före den dag ansökan kom in till . Detta gäller dock inte om det finns synnerliga skäl för att tillfällig föräldrapenning ändå bör lämnas. Tidsbegränsningen gäller inte heller i fråga om sådan tillfällig föräldrapenning som avses i 31 e §. Paragrafen är ny och reglerar rätten till tillfällig föräldrapenning för tid Bestämmelsen har tillkommit med anledning av att anmälningskravet för tillfällig föräldrapenning har tagits bort i 11 kap. Enligt bestämmelsen får tillfällig föräldrapenning som huvudregel inte lämnas tillbaka än före den dag ansökan om sådan föräldrapenning kom in till . Det finns två undantag Det första undantaget innebär att tillfällig föräldrapenning kan lämnas tillbaka, om det finns Detta undantag bör tillämpas på samma sätt som motsvarande undantag i fråga om föräldrapenning enligt 12 kap. 12 a § (se prop. 2013/14:4 s. 73). föräldrapenning enligt 31 e § i samband med att ett barn har avlidit. Av övergångsbestämmelsen följer att paragrafen inte ska tillämpas i fråga om tillfällig föräldrapenning som avser tid före ikraftträdandet. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.1. som får allmänt barnbidrag för de barn som omfattas av flerbarnstillägget får också flerbarnstillägg för dessa barn. Den som vill få flerbarnstillägg med stöd av 15 kap. 9 § 2 eller 3 ska anmäla Detta gäller dock inte om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395) lämnas för barnet. Den som vill få flerbarnstillägg med stöd av 15 kap. 12 § 1 behöver inte Den som vill få flerbarnstillägg med stöd av 15 kap. 12 § 2 ska anmäla det till , utom i de fall där två föräldrar har ett gemensamt barn och det för barnet lämnas någon sådan förmån eller något sådant stöd som anges i 15 kap. 9 §. I paragrafen regleras utbetalning av flerbarnstillägg. krävs enligt paragrafen i vissa fall en anmälan av den som vill få Någon ansökan behöver dock inte göras i fråga om flerbarnstillägg, som är en form av barnbidrag (se 110 kap. 6 § första stycket 1 och 15 kap. 2 §). Av det oförändrade första stycket framgår att den som får allmänt barnbidrag för de barn som omfattas av flerbarnstillägget också ska få flerbarnstillägg för dessa barn. Någon anmälan krävs alltså inte i dessa Det är fråga om sådant flerbarnstillägg som avses i 15 kap. 9 § 1. I andra stycket regleras utbetalning av flerbarnstillägg med stöd av 15 kap. 9 § 2 eller 3. Enligt nuvarande lydelse krävs anmälan för utbetalning av flerbarnstillägg i dessa fall. Det rör sig om barn för vilka rätt till förlängt barnbidrag föreligger (15 kap. 9 § 2) eller som bedriver studier som ger rätt till studiehjälp enligt 2 kap. (1999:1395) om barnet, bortsett från åldern, uppfyller kraven för allmänt barnbidrag (15 kap. 9 § 3). Genom en ändring i andra stycket slopas kravet på anmälan för flerbarnstillägg i fråga om barn för vilka det lämnas förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt Anmälan krävs således endast om barnet uppfyller förutsättningarna enligt 15 kap. 9 § 2 eller 3 men förlängt barnbidrag eller studiehjälp av någon anledning inte lämnas för barnet. Den nuvarande bestämmelsen i andra stycket andra meningen om anmälningskrav för flerbarnstillägg med stöd av 15 kap. 12 § flyttas i något modifierad form till ett nytt tredje stycke. i 15 kap. 12 § anger i vilka fall barn som en person får barnbidrag för ska räknas samman med barn som en annan person i samma hushåll får Tredje stycket innebär att kravet på anmälan helt tas bort i de fall som avses i 15 kap. 12 § 1 (om bidragsmottagarna är gifta med varandra och stadigvarande sammanbor) och begränsas ytterligare i de fall som avses i 15 kap. 12 § 2 (om bidragsmottagarna är sambor och har varit gifta med varandra eller har eller har haft barn I den senare situationen krävs det inte någon anmälan om samborna har ett barn gemensamt och det för barnet lämnas någon sådan förmån eller något sådant stöd som anges i 15 kap. 9 §, dvs. barnbidrag, förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. Prop. 2017/18:270 studiestödslagen. Undantaget från anmälningsplikten i denna situation innebär att det inte heller krävs någon anmälan för att andra barn, som inte är gemensamma men som en av samborna får barnbidrag för, ska omfattas av beräkningen av flerbarnstillägg (jfr prop. 2013/14:6 s. 50 f.). De nya bestämmelserna i andra och tredje styckena innebär sammanfattningsvis ytterligare begränsningar av den anmälningsplikt som har begränsats genom SFS 2013:1018. Av 15 kap. 14 § framgår att rätten till barnbidrag går förlorad om bidraget ännu inte har betalats ut som det hänför sig till. Detta gäller dock inte om den bidragsberättigade inom gör gällande sin rätt till bidraget hos , t.ex. genom en anmälan (jfr även 107 kap. 13 §). Övervägandena finns i avsnitt 5.3.1. 2 § Den försäkrades bidragsgrundande inkomst är summan av 1.överskott i inkomstslaget tjänst enligt 10 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229), 2.överskott i inkomstslaget näringsverksamhet beräknat enligt 4 §, 3.överskott i inkomstslaget kapital beräknat enligt 5 §, 4.del av egen och barns förmögenhet enligt 6–10 §§, 5.del av barns inkomst av kapital enligt 11 och 12 §§ och 6.vissa andra inkomster enligt 13 §. Vid beräkning av inkomster som avses i första stycket 6 ska studiebidrag enligt 3 kap. studiestödslagen (1999:1395) och studiestartsstöd enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd ingå . I paragrafen anges vilka inkomster som ingår i den bidragsgrundande inkomsten vid beräkning av bostadsbidrag. Ett nytt andra stycke införs i paragrafen. Av stycket framgår att studiebidrag enligt 3 kap. studiestödslagen (1999:1395) och studiestartsstöd enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd ska ingå vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten. En bestämmelse med denna innebörd har tidigare funnits i lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag. Det nya andra stycket är en följd av att nämnda lag upphävs. Att studiebidrag och studiestartsstöd ingår i den bidragsgrundande inkomsten följer av första stycket 6 och 13 § första stycket 2. Studiemedel i form av studielån eller tilläggsbidrag och studiestartsstöd i form av tilläggsbidrag ingår dock inte i den bidragsgrundande inkomsten. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.2. 13 § Med vissa andra inkomster enligt 2 § första stycket 6 avses följande: 1.inkomst som på grund av 3 kap. 9–13 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller skatteavtal inte ska tas upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet, tjänst eller kapital, 2.studiemedel i form av studiebidrag enligt 3 kap. studiestödslagen (1999:1395) och studiestartsstöd enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd, utom de delar som avser tilläggsbidrag, 4.skattepliktiga inkomster enligt 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, och 2017/18:270 5. etableringsersättning för vissa nyanlända invandrare. Inkomster som avses i första stycket 2 och 3 och som i slutet av betalas ut i förskott som hänförliga till nästföljande år ska beaktas för det senare året. Paragrafen anger de inkomster som enligt 2 § första stycket 6 ska ingå i den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag. I första stycket görs en följdändring med anledning av att det införs ett nytt andra stycke i 2 §. 5 § Slutligt bostadsbidrag bestäms för varje kalenderår under vilket preliminärt bidrag har betalats ut. Slutligt bostadsbidrag bestäms efter det att beslut om slutlig skatt enligt 56 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244) har meddelats. I paragrafen regleras fastställande av slutligt bostadsbidrag. Av den oförändrade första meningen framgår att bostadsbidraget fastställs slutligt för varje kalenderår under vilket preliminärt bidrag har betalats ut. Genom en ändring i bestämmelsens andra mening föreskrivs att slutligt bostadsbidrag för ett kalenderår ska bestämmas efter det att beslut om slutlig skatt har meddelats. Ändringen innebär att det slutliga bostadsbidraget i flertalet fall kan bestämmas tidigare än vad som är fallet . Enligt nuvarande reglering ska slutligt bostadsbidrag bestämmas efter den tidpunkt när besked om slutlig skatt senast ska ha skickats. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.1. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för föräldrapenningsförmåner och flerbarnstillägg som avser tid före ikraftträdandet. Enligt första punkten ska lagen träda i kraft . Om inget annat föreskrivs, tillämpas lagen för tid från och med ikraftträdandet. Det innebär att de nya bestämmelserna om föräldrapenningsförmåner i 12 kap. 5 a och 7 a §§ samt 13 kap. 3 § ska tillämpas i fråga om mödravårdsbesök, inskolningar och kurser för föräldrar som äger rum efter ikraftträdandet. Det innebär vidare att de nya bestämmelserna om flerbarnstillägg i 16 kap. 12 § ska tillämpas för tid från och med ikraftträdandet oavsett om barnet har fötts före eller efter ikraftträdandet. Slutligen ska den nya bestämmelsen om tidpunkten för fastställande av slutligt bostadsbidrag i 98 kap. 5 § tillämpas första gången efter det att beslut om slutlig skatt har meddelats . Enligt andra punkten ska äldre bestämmelser fortfarande gälla i fråga om föräldrapenningsförmåner och flerbarnstillägg som avser tid före ikraftträdandet. Övergångsbestämmelsen innebär att den äldre bestämmelsen om anmälan i 11 kap. 12 § fortfarande gäller i fråga om tillfällig föräldrapenning för tid före ikraftträdandet. Den nya bestämmelsen i 13 kap. 9 a § om begränsning av rätten till tillfällig föräldrapenning för tid före ansökan ska inte tillämpas på tillfällig föräldrapenning för tid före ikraftträdandet. Av andra punkten följer vidare att äldre bestämmelser om anmälan i Prop. 2017/18:270 16 kap. 12 § andra stycket fortfarande ska gälla för flerbarnstillägg med stöd av 15 kap. 9 § 2 eller 3 som avser tid före ikraftträdandet. Det krävs således alltid en anmälan för flerbarnstillägg i dessa fall. Slutligen innebär andra punkten att äldre bestämmelser i 16 kap. 12 § andra stycket om anmälan för flerbarnstillägg i sammanräkningssituationer enligt 15 kap. 12 § fortfarande ska gälla för tid före ikraftträdandet. Det är fråga om barn som omfattas av den ursprungliga lydelsen av 16 kap. 12 § (SFS 2010:110) eller av denna bestämmelse i dess lydelse (SFS 2013:1018). Det är alltså fråga om två parallella system i fråga om anmälan för flerbarnstillägg för tid före ikraftträdandet. Avgörande för vilket system som ska tillämpas är i huvudsak när barnet har fötts (se tillämpningsbestämmelserna till SFS 2013:1018). I fråga om barn som omfattas av 16 kap. 12 § i dess ursprungliga lydelse gäller en anmälningsplikt för flerbarnstillägg i samtliga sammanräkningssituationer som avses i 15 kap. 12 §. Genom SFS 2013:1018 infördes en begränsning av anmälningsplikten. Enligt bestämmelsen krävs det inte någon anmälan när två föräldrar bor tillsammans med ett barn som de har gemensamt, om någon av dem får barnbidrag för barnet. Av det anförda framgår att det i beräkningsunderlaget för flerbarnstillägg enligt 15 kap. 12 § kan ingå barn som omfattas av olika lydelser av bestämmelsen om anmälningsplikt i 16 kap. 12 §. För en tillämpning av 15 kap. 12 § är det dock tillräckligt att något av barnen i beräkningsunderlaget ska beaktas vid en tillämpning enligt 16 kap. 12 § (antingen ex officio av eller efter en anmälan i enlighet med bestämmelsen). I sådana fall kommer även övriga barn som avses i 15 kap. 12 § att ingå i beräkningen för flerbarnstillägg. Något särskilt krav på anmälan gäller alltså inte i fråga om dessa barn även om de i sig skulle omfattas av bestämmelser om anmälningsplikt i 16 kap. Övervägandena finns i avsnitt 6. 8.2 Förslaget till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) 10 § Ledigheten får delas upp på högst tre perioder för varje kalenderår. Om en ledighetsperiod löper över ett årsskifte, ska den anses höra till det kalenderår då ledigheten påbörjades. Trots denna begränsning får en ledighet delas upp när det gäller antingen ledighet med tillfällig föräldrapenning m.m. enligt 8 § eller ledighet med föräldrapenning enligt 12 kap. 5 a–7 a §§ socialförsäkringsbalken. Paragrafen reglerar uppdelning av föräldraledighet i perioder. Enligt det oförändrade första stycket är huvudregeln att föräldra- ledighet får delas upp i högst tre perioder för varje kalenderår. stycket framgår dock att ledighet i vissa fall inte omfattas av denna Den befintliga hänvisningen till 8 § innebär bl.a. att ledighet med tillfällig föräldrapenning enligt bestämmelserna i 13 kap. socialförsäkringsbalken är undantagna från begränsningen. 2017/18:270 framgår av andra stycket att ledighet med föräldrapenning enligt 12 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken är undantagna från begränsningsregeln. Genom en ändring i andra stycket undantas även ledighet med föräldrapenning enligt de nya bestämmelserna i 12 kap. 5 a och 7 a §§ socialförsäkringsbalken. Övervägandena finns i avsnitten 5.1.1 och 5.1.2. Av bestämmelsen framgår att lagen ska träda i kraft . Den nya bestämmelsen tillämpas därmed på ledigheter med föräldrapenning enligt 12 kap. 5 a och 7 a §§ socialförsäkringsbalken som äger rum efter ikraftträdandet. Övervägandena finns i avsnitt 6. 8.3Förslaget till lag om upphävande av lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag