prop · H503189 · 2018-03-21 00:00:00 — Lämpligt är att kommissionen får denna information före den utvärdering som i enlighet med artikel 54 i TEN-T-förordningen kommer att genomföras . Enligt transportplanen kommer det inte –2029 genomföras någon investering på mellan och i syfte att uppfylla EU-målet om motorväg/motortrafikled. bedömer att det kan bli svårare att få undantag för denna stäckning, då den är belägen på den högtrafikerade stomnätssträckan ––. Detta särskilt eftersom en ÅVS gjord av de berörda kommunerna visar på att en investering i 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N högre vägstandard är samhällsekonomiskt lönsam. Enligt bör därför inleda en ÅVS för denna sträcka. När det gäller rastplatser redovisas ingen särskild satsning i den nya transportplanen. anser att uppfyller EU-målen, vilket dock motsägs av en rapport från Trafikanalys. De olika bedömningarna kan delvis bero på att EU inte preciserat målet i detalj. har inte kunnat visa på någon form av underlag för sin bedömning. Det underlag som finns är Trafikanalys rapport, vilken konstaterar att det finns en stor efterfrågan hos transportörer och yrkeschaufförer på fler och bättre rastplatser. Med hänsyn till att EU-målet anger att kvaliteten ska motsvara samhällets, marknadens och miljöns behov, borde ha genomfört en ÅVS eller motsvarande för att visa graden av samhällsekonomisk lönsamhet i att bygga rastplatser i enlighet med EU:s mål. Då hade detta investeringsalternativ kunnat få en likvärdig möjlighet att konkurrera med andra investeringsprojekt inom ramen för nuvarande planeringsprocess. Fortsättningsvis bör inleda en dialog med åkerinäringen och andra intressenter om hur en ändamålsenlig struktur av rastplatser var tionde mil skulle kunna utformas, och därefter ta fram ett underlag för att bedöma om en sådan investering är samhällsekonomiskt fördelaktig att genomföra eller inte. R I K S R E V I S I O N E N V Ä G - O C H J Ä R N V Ä G S I N V E S T E R I N G A R I S V E R I G E – S A K N A S E T T E U - P E R S P E K T I V ? Florio M, 2007. Cost-Benefit analysis and incentives in evaluation, , Cheltenham, . och , 2014. Infrastructure planning – A challenge for crossborder cooperation. CERUM rapport nr 2014:41. Fröidh O, 2013. Godstrafik på järnväg - åtgärder för ökad kapacitet på lång sikt, TRITA-TSC-RR, KTH rapport nr 13–003. och , 2016. Cost-Benefit Analysis for Project Appraisal, . , och I, 2013. Allocation of user benefits for international freight transports – in cost-benefit analysis. VTI rapport 798. , Senger F, Rothengatter W, Meyer-Ruhle O och Brouwer I, 2013. TEN-T large projects – Investments and costs. Studie på uppdrag av , Directorate General for internal policies. The economics of climate change, , . och , 2017, och (Red. ), Att bli en modern myndighet: som ett förvaltningspolitiskt mikrokosmos, : , ss 147–172. Vierth I, , , , , , 2012. Kartläggning av godstransporterna i . VTI publikation 2012.5. Vierth I, och , 2012. Näringslivets perspektiv på Europeiska kommissionens förslag om TEN-T och Connecting Europe Facility. VTI notat 10–2012. Vierth I och , 2012. Effekter av längre lastbilar och godståg i en internationell korridor. Vierth I, , , Landergren M, Swärdh J-E och , 2015. Elanvändning för längre och tyngre tåg - Sammanfattning av resultat, erfarenheter och lärdomar från ELVIS-demonstrationsprojekt. VTI notat 13–2015. Tunga, långa och breda godståg. Utredning inför åtgärdsplaneringen 2010–2021. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Femte rapporten om övervakning av utvecklingen på järnvägsmarknaden. Rapport från kommissionen till och rådet . Europeiska revisionsrätten, 2016. Godstransporter på järnväg i EU - ännu inte på rätt spår. Regeringen, 2014. Nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet 2014–2025, fastställd . Region , , , 2016. Region , 2016. Region i det transeuropeiska transportnätet - En överblick över TEN-T och CEF. SCB, 2012. Bantrafik 2012 (PDF). SOU, 2009. EU, och den inre marknaden - En översyn av horisontella bestämmelser. SOU, 2011. Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt. SOU, 2015. En annan tågordning – bortom järnvägsknuten. Slutbetänkande av Utredningen om järnvägens organisation. Trafikanalys, 2013. Kvalitetsgranskning av förslag till nationell plan för transportsystemet 2014–2025. Trafikanalys, 2014. Internationell infrastrukturplanering – några aktuella program. Trafikanalys, 2014. Tillräcklig internationell utblick i svensk infrastrukturplanering? Trafikanalys, 2016. Trygga och säkra uppställningsplatser. Kapacitetsbrister i järnvägssystemet 2015 och 2021, efter planerade åtgärder. Transportsystemets behov av kapacitetshöjande åtgärder - förslag på lösningar fram och utblick mot . Åtgärdsvalsstudie för gränsöverskridande transporter Haparanda- . TRV 2014/2431. Möjligheter att köra längre och eller tyngre godståg. TRV 2015/30810. Åtgärdsvalsstudie , kapacitetsåtgärder. TRV 2014/29166. TRV 2015/106578. R I K S R E V I S I O N E N V Ä G - O C H J Ä R N V Ä G S I N V E S T E R I N G A R I S V E R I G E – S A K N A S E T T E U - P E R S P E K T I V ? Inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplanering för perioden –2029. verksamhetsplan 2016–2018. TRV 2015/82727. Redovisning av uppdrag att fördjupa inriktningsunderlaget angående trimning och effektiviseringar och miljöinvesteringar samt forskning och innovation. Dnr N2016/01186/TIF, . Åtgärdsvalsstudie Västra stambanan genom . TRV 2012/55297. Åtgärdsvalsstudier – nytt steg i planering av transportlösningar. Åtgärdsvalsstudie –– ökad kapacitet och hastighet. TRV 2015/30215. Åtgärdsvalsstudie – ökad kapacitet. TRV 2016/89554. Åtgärdsvalsstudie E4 Grimsmark–Broänge. TRV 2016/33498. Åtgärdsvalsstudie E18 –. TRV 2016/10061. Åtgärdsvalsstudie E4 genom . TRV 2017/47185. Åtgärdsvalsstudie –Förbättrad tillgänglighet inom stråket . TRV 2017/14854. Förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029. Remissversion daterad , bilaga 1. Tillstånd och brister i transportsystemet. Underlagsrapport till Nationell plan för Transportsystemet 2018–2029. WSP, 2014. PM upprättad av på WSP, daterad . Regeringspropositionen Transportpolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98;TU10, rskr. 1997:98/266). Regeringspropositionen Moderna transporter (prop. 2005/06:160, bet. 2005/06:TU5, rskr. 2005/06:308). Regeringspropositionen Mål för framtidens resor och transporter (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Budgetpropositionen 2012/13 (prop. 2012/13:1 utg.omr. 22, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). Regeringspropositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21 bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). 52 R I K S R E V I S I O N E N VÄG- OCH JÄRNVÄGSINVESTERINGAR I – SAKNAS ETT EU-PERSPEKTIV? EU har en gemensam planering för infrastruktur. Syftet är att ha skapat effektiva och högkvalitativa transportkorridorer, eller stomnät, inom hela EU. Detta har varit med om att förhandla fram, och åtagit sig att utföra, och det är regeringen och har det övergripande ansvaret för att integrera planeringen av EU-målen med de nationella målen för nya vägar och järnvägar. granskning visar att EU-målen inte har prioriterats tillräckligt i den svenska infrastrukturplaneringen. Bland annat borde ha påbörjat en samlad planering , men så har inte skett. Regeringen har inte heller på ett tydligt och systematiskt sätt gett direktiv till att beakta EU-målen. Inte heller i enskilda investeringsprojekt på stomnätet är EU-målen styrande. Sammantaget har detta lett till att infrastrukturprojekt som syftar till att EU- målen uppfylls inte fått en likvärdig möjlighet att bli genomförda, jämfört med nationellt initierade projekt. Det finns därmed en risk för att projekt som är samhällsekonomiskt effektiva och som bidrar till bättre transportflöden inom EU inte har realiserats, och att inte når EU-målen . För att undvika den risken rekommenderar att upprätta en konkret och tidsatt plan för att pröva de återstående projekten som behöver göras för att uppfylla EU-målen. Regeringen rekommenderas att precisera tydligare hur de mål som EU har formulerat ska ingå i målen för transportpolitiken i nästa infrastrukturproposition som lämnas till . nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , M , Baylan, Bucht, , , Hellmark , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2017/18:189 om väg- och järnvägsinvesteringar i