prop · H50376 · 2018-02-07 00:00:00 — Att deltagarna i FUB får lägre framtida arbetsinkomster jämfört med öppet arbetslösa och deltagare i APR, som FUB är en av Arbetsförmedlingens mest kostsamma insatser, talar för att FUB inte är en effektiv insats. Detta även om flera aspekter behöver beaktas för att kunna avgöra en insats effektivitet. Vidare indikerar ett räkneexempel som genomförts att den totala kostnaden för FUB – inklusive den indirekta kostnaden i form av uteblivna skatteintäkter – kan vara mer än dubbelt så stor än vad som framgår av de direkta kostnaderna för köp av FUB. Sammantaget visar resultaten i granskningen att effekten av FUB skulle behöva förbättras kraftigt för att skatteintäkterna från ökade arbetsinkomster ska överstiga kostnaden. Det kan dock finnas ett värde i sig av att arbetssökande deltar i aktiviteter, men det kan finnas andra insatser som är mer kostnadseffektiva vad gäller att aktivera arbetssökande. har i granskningen också noterat att det finns brister i hur Arbetsförmedlingen i återrapporteringar redovisar kostnaden för köp av FUB. Exempelvis framgår i myndighetens årliga rapport för arbetsmarknadspolitiska program att den totala kostnaden för köp av insatsen 2016 var . Detta utgör dock bara kostnaden för en delmängd av deltagarna – de som R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N deltar i insatsen utanför Etableringsuppdraget. har dock noterat att Arbetsförmedlingen i Årsredovisningen börjat redovisa den totala kostnaden för köp av FUB, vilket är positivt. Sammantaget är bedömningen att redovisningen av vad insatsen kostar kan bli tydligare och mer transparent. Det bör till exempel i redovisningen tydligt framgå att kostnaden för FUB är fördelad på olika anslag, bland annat för att förtydliga förhållandet mellan antalet deltagare och kostnader för olika anslag. Det finns stora skillnader i effekt mellan olika inriktningar FUB består av flera olika inriktningar med delvis olika syften och innehåll. Det är svårt att med hjälp av Arbetsförmedlingens statistik kategorisera och analysera olika FUB (2016). Utöver att undersöka effekten av att delta i FUB, oaktat vilken inriktning den arbetssökande deltar i, har det i granskningen även undersökts om resultaten skiljer sig åt för arbetssökande som deltar i de två största övergripande inriktningarna: Allmänteori/Yrkesorientering och Nivåtest. Även vad gäller dessa inriktningar finns vissa brister i statistiken som påverkar träffsäkerheten i analysen. Resultaten visar dock att arbetssökande som deltar i Nivåtest får högre framtida arbetsinkomster jämfört med om de istället hade deltagit i Allmänteori/Yrkesorientering. Att delta i Nivåtest innebär dessutom positiva effekter jämfört med att delta i APR. För att öka kunskapen om hur olika inriktningar fungerar krävs bättre förutsättningar för utvärdering. (2016) rekommenderade Arbetsförmedlingen att förbättra dokumentationen, men även andra sätt som möjliggör utvärdering av olika inriktningar mer omgående bör ses över. Exempelvis tillämpar Arbetsförmedlingen slumpmässig tilldelning av deltagare i en utvärdering av effekten av tidiga möten, och det kan undersökas om det är möjligt att med ett liknande tillvägagångssätt öka kunskapen om hur FUB fungerar. Okunskap om en insats effekter riskerar att leda till att arbetssökande får ta del av insatser som är verkningslösa eller till och med försämrar deras möjligheter att hitta ett jobb. Effekten av att delta i Förberedande och orienterande utbildning är bättre för utomeuropeiskt födda och de med högst förgymnasial utbildning För deltagare med högst en förgymnasial utbildning är arbetsinkomsten efter påbörjad FUB densamma eller något högre jämfört med de som var öppet arbetslösa, och det finns enbart små negativa effekter på kort sikt. Vidare har personer som är födda utanför och som deltagit i FUB efter påbörjad insats högre arbetsinkomster än personerna i jämförelsegruppen. Inte heller för denna grupp finns det några betydande negativa effekter på kort sikt. De så kallade inlåsningseffekterna för grupperna är således små. Inlåsningseffekter innebär att de arbetssökande de deltar i insatsen söker färre jobb än de annars skulle ha gjort, och därmed minskar deras möjligheter att hitta ett R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING För personer som har svårt att hitta ett jobb kan inlåsningseffekten förväntas vara mindre. Arbetssökande med högst förgymnasial utbildning eller som är utomeuropeiskt födda deltar delvis i andra inriktningar av FUB än genomsnittet. Ett räkneexempel indikerar att de positiva effekterna av att delta i FUB för dessa grupper inte är tillräckligt stora för att ökade skatteintäkter fullt ut ska täcka kostnaden för insatsen. Arbetssökande deltar i olika kedjor av insatser Arbetssökande som deltar i FUB tar ofta, efter deltagandet i insatsen, även del av andra insatser. Vanligast är Arbetsmarknadsutbildning. Deltagare i APR deltar också ofta i andra insatser, där Nystartsjobb eller subventionerad anställning är vanligast. Sådana olika kedjor av insatser innebär att den skattade effekten av att delta i FUB även innefattar effekterna av de efterföljande insatserna. Resultaten i granskningen indikerar också att Nivåtest möjligen kan förbättra effekten av Arbetsmarknadsutbildning. En ökad kunskap om effekten av olika kombinationer av insatser kan bidra till att förbättra effekterna av insatserna och därmed också effektiviteten. Bedömning av resultatens trovärdighet Metoden (matchning) som används för att undersöka effekten av FUB syftar till att hitta relevanta jämförelsegrupper, så att eventuella skillnader i resultat mellan deltagare och jämförelsepersoner kan tillskrivas deltagandet i FUB. Metoden bygger på antagandet att alla eventuella systematiska skillnader mellan deltagarna och jämförelsepersonerna fångas upp av den information som finns tillgänglig i data. Detta antagande går inte att testa statistiskt, men tidigare forskning visar att den typ av registerinformation som används i granskningen i hög grad även fångar upp relevanta skillnader mellan personer som inte kan observeras i data. Antagandet finner även stöd i den enkät som genomfört. För att ytterligare undersöka resultatens trovärdighet har en mängd analyser genomförts, bland annat en analys som även tar hänsyn till information som inte finns i data men som kan antas vara . Det kan till exempel handla om personliga egenskaper så som en persons kognitiva, kommunikativa, och analysförmåga. Resultaten är stabila även för dessa analyser. En risk som kvarstår vad gäller resultatens trovärdighet är att det finns faktorer som vi inte tagit hänsyn till i analysen och som varierar . Dessa faktorer ska dessutom variera på systematiskt olika sätt för deltagare och jämförelsepersoner och samvariera med tidpunkten för insatsen. I granskningen har vi inte kunnat identifiera några rimliga hypoteser om vad det skulle kunna vara för faktorer som kan ha utelämnats. Sammantaget är bedömningen att slutsatserna som dras i rapporten har hög trovärdighet. Föreliggande analys är dock den första genomgripande effektstudien av FUB, och fler studier på området behövs. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Med utgångspunkt från resultaten i granskningen rekommenderar följande: •Använd Förberedande och orienterande utbildning mer restriktivt. Resultaten i granskningen indikerar att FUB är en insats som i genomsnitt inte är effektiv, och (2016) visade att Arbetsförmedlingens styrsignaler vid anvisning till FUB inte främjar hushållning med resurser. Granskningen visar dock att insatsens effekter är positiva för personer med högst en förgymnasial utbildning eller som är utomeuropeiskt födda, men de positiva effekterna tycks inte vara tillräckligt stora för att kostnaden för insatsen fullt ut ska täckas av ökade skatteintäkter. Vidare visar resultaten att det finns inriktningar av FUB som ger goda effekter. I Arbetsförmedlingens uppdrag ligger att hushålla med statens resurser och målet med arbetsmarknadspolitiken är att bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Resultaten baseras på arbetssökande som deltog i FUB 2006–2011, och resultaten för de som deltar i FUB skulle både kunna vara bättre eller sämre än för den perioden som studeras i granskningen. iArbetsförmedlingens uppdrag och tills dess att det finns mer kunskap om insatsens effekter rekommenderar att FUB används mer restriktivt. •Skapa bättre förutsättningar för att utvärdera olika inriktningar av Förberedande och orienterande utbildning. bedömning är att det inte är möjligt att genomföra en utvärdering av olika inriktningar av FUB med utgångspunkt i Arbetsförmedlingens register. (2016) har bland annat av denna anledning tidigare rekommenderat Arbetsförmedlingen att förbättra dokumentationen. iväntan på tillräckligt bra dokumentation även undersöka andra möjligheter att förbättra förutsättningarna för att utvärdera effekten av insatsen. I Arbetsförmedlingens uppdrag ingår att myndigheten ska analysera, följa upp och utvärdera hur myndighetens verksamhet och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna påverkar arbetsmarknadens funktionssätt. •Bidra till att så långt som möjligt öka kunskapen om effekter av olika kedjor av insatser. Ökad kunskap om hur olika kombinationer av insatser fungerar kan bidra till förbättrade effekter och därmed förbättrad effektivitet i Arbetsförmedlingens verksamhet. •På ett tydligare och mer transparent sätt i återrapporteringar redovisa kostnader för Förberedande och orienterande utbildning. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING 1.1 Motiv till granskning Förberedande och orienterande utbildning (FUB) är en av Arbetsförmedlingens (AF) största insatser, och deltagarna tillhör grupper av arbetssökande som har svårare att hitta ett jobb jämfört med genomsnittet av de inskrivna hos AF. Dessa grupper utgör en allt större del av de inskrivna vid AF. En viktig bidragande faktor till denna utveckling är att AF har övertagit ansvaret för grupper av personer som tidigare i första hand stöddes av andra statliga myndigheter och kommunerna (prop. 2015/16:100, Arbetsförmedlingen 2014a). deltog drygt 73 500 personer i FUB och kostnaden för insatsen uppgick till drygt 2 mdkr.1 Av den totala kostnaden avsåg 1,4 mdkr kostnaden för köp av FUB inom Etableringsuppdraget. FUB är en del av det arbetsmarknadspolitiska programmet Förberedande insatser. 2 Målgruppen är arbetssökande som behöver förbereda sig för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program, studier eller arbete. Förberedande insatser ska vara individuellt anpassade och av vägledande, rehabiliterande eller orienterande karaktär. FUB handlas upp av AF och utförs av externa leverantörer. Trots att FUB är en av AF:s största och mest kostsamma insatser finns mycket begränsad kunskap om hur insatsen fungerar. (2016) drar bl.a. slutsatsen att utvärderingen av insatsen behöver stärkas vilket även konstaterades i SOU 2007:112. Kunskap om en insats effekter är nödvändig för en effektiv användning av de resurser som tilldelas AF och dess verksamhet. Nyttan av insatsen bör också ställas mot kostnaden. Granskningen är en fortsättning och fördjupning av granskning Förberedande och orienterande utbildning – Arbetsförmedlingens styrning, användning och uppföljning (RiR 2016:21), och syftar till att studera effekter av FUB. Syftet med granskningen är att undersöka hur väl FUB fungerar vad gäller att förbättra deltagarnas framtida arbetsmarknadsutfall. Det arbetsmarknadsutfall som är i fokus är de arbetssökandes framtida arbetsinkomster, men även utfall så som ekonomiskt bistånd och deltagande i arbetskraften undersöks. 1Uppgifter om kostnader för utbildning har erhållits från Arbetsförmedlingens ekonomiavdelning och uppgift om antal deltagare återfinns i Arbetsförmedlingen (2017a). 2Förberedande insatser regleras i 30 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. FUB bedrivs förutom inom programmet Förberedande insatser även som aktivitet inom Jobb- och utvecklingsgarantin och Jobbgarantin för ungdomar (Arbetsförmedlingen 2015b). 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Granskningen utgår från följande granskningsfrågor: •Vilken effekt har FUB på deltagarnas arbetsmarknadsutfall? •Skiljer sig effekten åt mellan olika grupper av deltagare? •Täcks kostnaden för köp av FUB av ökade skatteintäkter genom att deltagarna får högre arbetsinkomster? Granskningen utgår från registerdata och skattar effekterna på deltagarnas arbetsmarknadsutfall av att delta i FUB jämfört med vara öppet arbetslös eller delta i Arbetspraktik (APR). Granskningen inkluderar deltagare i FUB –2011. Anledningen till att inte inkludera deltagare i FUB efter 2011 är att information om deltagarnas arbetsmarknadsutfall finns tillgänglig , och då FUB är en insats som ofta utgör en första del i en kedja av insatser på vägen till ett arbete vill vi ha möjlighet att följa deltagarna efter påbörjad insats. Med en för kort uppföljningshorisont finns det en risk att enbart en del av de effekter som kan uppstå fångas. Exempelvis kan det finnas inlåsningseffekter som innebär att deltagarna i insatsen söker färre arbeten än vad de annars skulle ha gjort och att deras möjlighet att hitta ett jobb därmed på kort sikt minskar, medan behandlingseffekten av själva deltagandet i insatsen kan komma att uppstå främst på längre sikt.3 Anledningen till att deltagare i FUB studeras även längre bakåt i tiden är möjligheten att studera en ännu längre uppföljningshorisont och att undersöka om effekten av FUB har varierat . I granskningen undersöks inte eventuella undanträngningseffekter, eller orsaker till eventuella variationer i effekten . FUB är en heterogen insats där olika utbildningar har olika innehåll och syften, men vad gäller att på ett konsistent sätt identifiera deltagare i olika FUB finns det svårigheter (2016). Därför skattas som utgångspunkt den genomsnittliga effekten av att delta i FUB. Utöver att undersöka effekten av att delta i FUB, oaktat vilken inriktning den arbetssökande deltar i, jämför vi effekten av att delta i olika FUB och då studeras enbart de största övergripande inriktningarna. I granskningen exkluderas deltagarna i Etableringsuppdraget. Anledningen är att det inte bedöms som möjligt att skatta effekter av att delta i FUB för denna målgrupp. En viktig anledning är att det för målgruppen finns begränsad information vad avser deltagarna och deras historik, t.ex. vad gäller tidigare 3Se t.ex. Gartell m.fl. (2012) och de m.fl. (2008), som visar att effekten av att delta i Arbetsmarknadsutbildning är negativ på kort sikt men ökar och är positiv med en längre uppföljningshorisont. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING arbetslöshet och inkomster. Detta är information som är viktig för möjligheten att identifiera relevanta jämförelsegrupper. FUB är en mycket vanligt förekommande insats inom Etableringsuppdraget, och användningen av insatsen har ökat kraftigt i takt med att deltagarna i Etableringsuppdraget blivit allt fler. Det är därför viktigt att så långt som möjligt följa upp hur FUB fungerar även för denna målgrupp. planerar därför och inom ramen för denna granskning att publicera rapporten orienterande utbildning – uppföljning av deltagare inom Etableringsuppdraget. AF ansvarar för den offentliga arbetsförmedlingen och dess arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Enligt 1 kap 3 § budgetlagen (2011:203) ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas inom statlig verksamhet såsom inom AF. I myndighetsförordningen (2007:515) slås också fast att en myndighets ledning ansvarar inför regeringen bl.a. för att verksamheten bedrivs effektivt och att myndigheten hushållar väl med statens medel. har beslutat att målet med insatserna inom arbetsmarknadspolitiken är att de ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad.4 Vidare uttrycker att AF effektivt ska sammanföra de som söker arbete med de som söker arbetskraft, och att den arbetsmarknadspolitiska verksamheten utifrån mål och resurser ska bedrivas effektivt. AF ska vidare analysera, följa upp och utvärdera hur myndighetens verksamhet och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna påverkar arbetsmarknadens funktionssätt. bedömer att kunskap om en insats resultat och effekter är en förutsättning för att AF ska kunna bidra till en välfungerande arbetsmarknad och iaktta god hushållning med statens resurser. För att undersöka effekten av att delta i FUB jämförs deltagarnas framtida arbetsmarknadsutfall med det framtida arbetsmarknadsutfallet för en grupp av arbetssökande som inte deltar i FUB. För att undersöka effekten krävs att deltagarna och personerna i jämförelsegruppen är så lika att eventuella skillnader i utfall mellan grupperna kan härledas till deltagandet i insatsen. Relevanta jämförelsegrupper identifieras med hjälp av registerdata och metoden matchning används. Metoden diskuteras mer utförligt i avsnitt 4, och i bilaga 2. Utöver analys av registerdata har en enkät till omkring 3 200 arbetsförmedlare genomförts (bilaga 3). Syftet är att enkäten ska ge vägledning vad gäller hur 4För beslut om målen se bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88, och prop. 2011/12:1 utgiftsområde 14, avsnitt 3.3. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N resultaten från analysen av registerdata kan värderas och tolkas. Fokus i enkäten är att ta reda på hur arbetsförmedlarna jobbar med anvisningar till FUB – vilka faktorer som är viktiga och vilka avvägningar som görs vid anvisningen. I nästa avsnitt beskrivs kortfattat insatsen FUB, i avsnitt 3 sammanfattas tidigare studier på området. I avsnitt 4 beskrivs hur studien har genomförts och i avsnitt 5 presenteras resultaten. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING 2 Förberedande och orienterande utbildning FUB kan erbjudas arbetssökande som en separat insats men även inom Jobb- och utvecklingsgarantin, Jobbgarantin för ungdomar och Etableringsuppdraget (Arbetsförmedlingen 2015b, 2016a). Utbildningstiden är högst , men det är vanligt att en arbetssökande tar del av flera FUB efter varandra.5 För att vara berättigad att delta i FUB måste den arbetssökande vara inskriven på AF samt ha fyllt . Det existerar ett fåtal undantag från åldersregleringen vilket medför att en individ kan ta del av insatsen vid tidigare ålder om åtgärden minskar risken för långvarig öppen arbetslöshet, individen har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga eller uppfyller kraven för att delta i arbetslivsintroduktion. Utbildningar inom FUB kan ha olika innehåll och syften. I tabell 1 framgår den övergripande kategorisering som används av AF. Inom varje övergripande inriktning finns flera olika specifika utbildningar så som Grundläggande moduler, Allmänförberedande utbildning, Korta vägen etc. Det förekommer vissa överlappningar mellan de övergripande inriktningarna dvs. det förekommer att samma specifika utbildning statistikförs inom flera olika inriktningar (tabell 1, bilaga 1).6 Vissa FUB syftar till att förbereda inför en specifik arbetsmarknadsutbildning, där den arbetssökandes lämplighet för det yrke som utbildningen inriktats mot samt individens förutsättningar att tillgodogöra sig innehållet testas och bedöms. Vidare kan andra FUB vara av vägledande karaktär med syfte att ge grundläggande kunskaper i t.ex. svenska. Insatsen kan m.a.o. ses som en verktygslåda med ett stort antal utbildningar som syftar till att på olika sätt förbereda den arbetssökande för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program, utbildning eller arbete. 5Arbetsförmedlingen (2016a), (2016). 6Se (2016) för en utförlig beskrivning av olika specifika utbildningar och inriktningar av FUB. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 1 Inriktningar på FUB Utbildning i grundläggande teoretiska ämnen Informerande och orienterande utbildning inför yrkesval, Arbetsmarknadsutbildning eller reguljära Svenskundervisning för utrikes födda samt kompletterande högskoleinsatser för utrikesfödda Utbildning i start och drift av företag. av affärsidé, affärsplan, marknadsföring, marknadsundersökning, momsredovisning, Studiemotiverande insatser på folkhögskola* samt stödinsatser vid funktionsnedsättning. är att öka motivation inför yrkesval, studier och Information om samt test och bedömning av lämplighet för en specifik yrkesutbildning Kartläggning och kompetensbedömning av tidigare utbildningar och arbetslivserfarenhet Not: X-koderna är den övergripande kategorisering som AF använder i sin databas . X- koderna anger inte den specifika typen av FUB som individen deltar i utan anger det övergripande syftet med utbildningen. fanns även koderna X8 (SFI) och X21(Ej identifierbart yrke). *Studiemotiverande insatser på folkhögskolan infördes , och är i formell meningen inte en FUB. Insatsen är dock inkluderad i granskningen eftersom AF i data kodar insatsen på samma sätt som en FUB. som studeras var målgruppen för insatsen begränsad och volymen i insatsen var låg. Källa: Underlag från Arbetsförmedlingen. 2.1.1Antal deltagare och kostnader för Förberedande och orienterande utbildning Antalet deltagare i FUB har varierat , och ökat kraftigt . var antalet unika deltagare drygt 73 500 och kostnaden för köp av FUB uppgick till drygt 2 mdkr (figur 1). De ökade kostnaderna har drivits av att antalet deltagare inom Etableringsuppdraget har ökat. Vad avser kostnaden för deltagarna utanför Etableringsuppdraget ökade kostnaden , har kostnaden minskat. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING Figur 1 Kostnader för köp av FUB 2011–2016 Not: Kostnader redovisas då det är första året kostnader för utbildning inom garantierna särredovisas mellan Arbetsmarknadsutbildning och FUB. Källa: Underlag för kostnader (exklusive moms) från Arbetsförmedlingens ekonomiavdelning. 2.1.2 Deltagarna i Förberedande och orienterande utbildning De grupper av arbetssökande som deltar i FUB har svårare att hitta ett jobb jämfört med genomsnittet av de inskrivna hos AF. Det är vanligare att de som deltar i FUB är utomeuropeiskt födda, har högst en förgymnasial utbildning, eller har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Vidare är det en lägre andel som har arbetslöshetsersättning, vilket stärker bilden av att deltagarna har en svagare arbetsmarknadsanknytning än andra inskrivna hos AF.7 Se (2016) för en utförlig beskrivning av användning av FUB och deltagare. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Hur FUB fungerar har studerats i begränsad omfattning, och det finns mycket få studier som har försökt studera insatsens effekter. Majoriteten av de studier som finns har publicerats av AF i form av olika återrapporteringar till och innehåller framförallt beskrivande statistik.8 (2016) granskade AF:s styrning, användning och uppföljning av insatsen. I de studier som har försökt att undersöka effekten av FUB på deltagarnas arbetsmarknadsutfall har ofta utvärdering av någon annan insats varit i fokus, medan utvärdering av FUB har varit ett sidospår. och (2004) analyserar effekten på personers årsarbetsinkomster för de som deltog i 1997, och jämför detta med effekten för bl.a. de som deltog i FUB . Resultaten visar att effekten av att delta i FUB är positiv jämfört med att vara öppet arbetslös och negativ jämfört med att delta i yrkesinriktad Arbetsmarknadsutbildning. (2008) studerar effekter av olika arbetsmarknadspolitiska program –2006. Ett av de program som studeras är Förberedande insatser, där FUB utgör en av insatserna.