prop · H503230 · 2018-04-12 00:00:00 — baniseringen ökar och städerna förtätas, vilket medför att yteffektiva trans- portlösningar som kollektivtrafik, gång och cykel kommer att vara alltmer Cykling kan bidra till att minska resandets miljöpåverkan och bidra till en bättre folkhälsa, ökad livskvalitet och ett hållbart samhälle. Cykling bidrar även till ökad fysisk aktivitet och kan ha en positiv inverkan på tillgång och tillgänglighet till arbete, studier och andra viktiga mål- punkter i samhället. Ett ökat och säkert cyklande har betydelse både för det övergripande transportpolitiska målet samt för funktionsmålet om till- gänglighet och hänsynsmålet om säkerhet, miljö och hälsa. lande bidrar också till att nå de nationella miljökvalitetsmålen, bl.a. Be- gränsad klimatpåverkan, luft och God bebyggd miljö. För att cykling ska bli mer attraktivt som val av transportmedel behöver det vara säkert att cykla. Den svenska modellen för trafiksäkerhet, Noll- visionen, är framgångsrik och antalet omkomna cyklister har minskat de Men antalet omkomna cyklister har inte minskat i samma takt som antalet omkomna bilister. Vad gäller allvarligt skadade i trafik- olyckor är cyklister den enskilt största gruppen och antalet skadade har Cyklister omkommer oftast i kollision med motorfordon men singelolyckor är den vanligaste olyckstypen när cyk- lister skadas allvarligt. Utformning och underhåll av väginfrastruktur och trafikmiljöer bör anpassas bättre till oskyddade trafikanter, såsom gående och cyklister, genom exempelvis separerade cykelbanor och bättre meto- der för underhåll av cykelvägar. Trafiksäkerhet för oskyddade trafikanter, lyfts i regeringens inriktningsdokument Nystart för Nollvisionen som pre- I samband med nystarten har också fått ett tydligare uppdrag att leda övergripande samverkan mellan aktörer, i arbetet för att nå Nollvisionen. Insatser för ökad och säker cykling kopplar främst till delmål 11.2 i Agenda (se även delmål 3.6). Andelen barn i gruppen 7–som cyklar en genomsnittlig dag har minskat från till . Oskyddade trafikanter behöver i större utsträckning prioriteras i planeringen för att främja gång och cykling till skola, arbete, samhällsservice och aktiviteter. Ett sätt att påverka val av färdmedel och beteenden är att använda mjuka åtgärder, såsom information och utbildning, exempelvis satsningar på trafikundervisning i skolorna. Även andra former av kunskapshöjande insatser kan behövas. Cyklister behöver också bli bättre på att respektera trafikregler. Trots ökade insatser på cykelvägnäten finns fortsatt behov av att utveckla dessa, både vad gäller att förbättra den befintliga strukturen och för att skapa nya cykelförbindelser med utgångspunkt i olika cyklistgruppers behov. Cykelinfrastrukturen behöver även klara av en större mångfald av cyklister och det kan exempelvis på olika delar av cykelvägnätet finnas behov av separering mellan fotgängare och cyklister. Det är angeläget att samhällsplaneringen i ökad utsträckning främjar en hållbar samhällsstruktur och ett hållbart transportsystem, där cykel ingår som en viktig del. I planeringen av nya och befintliga områden är det viktigt att inrikta sig på åtgärder som underlättar för cykling och andra hållbara transportsätt. Parallellt med regeringens arbete med cykelstrategin pågår en översyn av regler med betydelse för cykling. remitterade Nä- ringsdepartementet promemorian Cykelregler (dnr N2017/03102/TIF) med ett antal förslag till regeländringar i syfte att främja cykling. Promemorian bereds inom . Regeringen arbetar aktivt för ökad och säker cykling, bl.a. med utgångspunkt i regeringens nationella cykelstrategi och i arbetet med en nystart för Nollvisionen. Regeringen gjorde en tvåårig satsning på cykelfrämjande åtgärder på totalt 2016 och (prop. 2016/17:1). I anslutning till strategin togs följande initiativ och följande regeringsuppdrag beslutades i syfte att uppnå en ökad och säker cykling. har på uppdrag av regeringen fördelat till ideella organisationer för informations- och utbildningsinsatser som främjar ökad och säker cykling. Trafikanalys har haft i uppdrag att ta fram en enhetlig metod för systematiska mätningar av cykeltrafik på lokal och regional nivå, lämna förslag på hur en enhetlig tillämpning kan främjas samt formulera möjliga målsättningar för ökad cykling på nationell nivå. , (VTI) har tagit fram en kunskapssammanställning om varför barns och ungas cyklande minskar. I uppdraget ingick också att lämna förslag till insatser som kan främja ett ökat och säkert cyklande bland barn och unga. Trafikanalys har utrett förutsättningarna för, och konsekvenserna, inklusive finansiella och legala sådana, av sänkt bashastighet i tätort. har utfört en nationell kartläggning och sammanställning av det pågående arbetet inom turism- och rekreationscykling. ska samla lärande exempel från kommuner som lyckats lyfta in cykling i samhällsplaneringen på ett framgångsrikt sätt. () har haft i uppdrag Skr. 2017/18:230 att analysera och beskriva de främsta behoven inom cykelforskningen på såväl kort som lång sikt samt att ta fram förslag till hur cykelforskningen kan samordnas och stärkas. Regeringen har uppdragit åt att inom ramen för arbetet med det nationella cykelrådet följa upp utvecklingen inom cykling. Kommuner och Landsting (SKL) har fått stöd för utvecklingsarbete för beteendepåverkande insatser som främjar cykling. SKL ska samla, lyfta och sprida goda exempel på beteendepåverkande insatser som genomförts i kommuner och som bidragit till ett ökat och säkert cyklande. har haft i uppdrag at ta fram ett målgruppsanpassat och kvalitetssäkrat informations- och utbildningsmaterial för en ökad och säker cykling. Regeringen har utökat anslaget 1:9 med 5 miljoner –2021 i syfte att ett nationellt för forskning och utbildning om cykling inrättas med () som administrativ värd. Hållbara och effektiva godstransporter i städer avser regeringen att presentera en nationell gods- transportstrategi, som även omfattar godstransporter och som bl.a. syftar till att minska transporternas miljö- och klimatpåverkan. Regeringen avser att studera hur marknadsintroduktion av eldrivna mindre lastbilar i städer, exempelvis för varudistribution, kan främjas. Omfattningen av godstransporter i svenska städer väntas öka bl.a. som en följd av fortsatt urbanisering, förändrade logistikkedjor och ökad e-han- En hållbar utveckling i städerna förutsätter därför nya tekniska lös- ningar för att hålla nere mängden transporter. heter att effektivisera, kvalitetssäkra och erbjuda alternativ till transporter behöver tas tillvara. Det krävs också nya lösningar för att godstransporter- na ska kunna ske effektivt och med minskad klimat- och miljöpåverkan. Även godstransporter med cykel och lösningar för samordning av gods- transporter bör utvecklas. I täta städer där de begränsade gaturummen ska tillgodose många funktioner behövs fordon för godstransporter som har god framkomlighet i trånga miljöer. Det är därför särskilt viktigt att beakta hur distribution av varor och gods ska göras på ett samordnat och hållbart sätt i samhällsplaneringen som även är säkert för de oskyddade trafikan- Regeringen bedömer att det finns potential för att utveckla gods- transporter med cykel och med eldrivna fordon i städer. bättre ruttplanering, större fyllnadsgrad och anpassade tider för transporter bör kunna effektivisera godstransporterna i städerna. För att öka kunskapen om godstransporter har regeringen gett Trafik- analys i uppdrag att inventera och analysera hur befintliga modeller kan användas för att skapa ett bättre kunskapsunderlag om distributionsfor- dons och lätta lastbilars transporter. Det finns stora samhällsvinster med 2017/18:230 effektivare och bättre samordnade godstransporter i städer – för både klimat, jobb och stadsmiljön. Ett viktigt steg i det arbetet är att ta fram fakta om hur mycket som transporteras i städer, hur och var transporterna sker, hur transporterna sker till och från staden och vad som transporteras. Trafikanalys har slutredovisat uppdraget till . Regeringen avser att presentera en godsstrategi, som tydliggör övergripande inriktningar för gods- och logistikområdet. In- satser för hållbara och effektiva godstransporter i städer kopplar främst till delmål 9.1 i Agenda (se även delmål 11.2 och 11.6). För regeringen är det särskilt prioriterat att öka elektrifieringen och andelen förnybara drivmedel inom transportsektorn. Regeringen intensifierar därför arbetet med att identifiera och genomföra åtgärder som bidrar till transportsystemets elektrifiering och fossiloberoende i såväl personbilsflottan som infrastrukturen, kollektivtrafiken, godstransporterna och arbetsmaskiner. Ökad elektrifiering kommer också att vara en god hjälp i arbetet med att förbättra luftkvaliteten i städer och minska buller. Omställningen till fossilfria transporter inklusive elektrifiering utgör en viktig del i regeringens nya klimatstrategi En klimatstrategi för . Regeringen avser som ett led i detta arbete att studera hur marknadsintroduktion av eldrivna mindre lastbilar i städer, exempelvis för varudistribution och sophämtning, kan främjas. 3.2.6Användning av tunga fordon i miljöer Regeringen har gett Trafikanalys i uppdrag att analysera användningen av tunga fordon i miljöer. I syfte att öka säkerheten för människor som vistas i miljöer behöver möjligheterna att kapa och använda tunga fordon i terrorattacker förhindras. För att öka kunskapen om hur tunga fordon används i miljöer och om vilka alternativa lösningar, exempelvis omlastning och användning av lätta lastbilar, elfordon, fraktcyklar och underjordiska transportsystem som finns, har regeringen gett Trafikanalys i uppdrag att ta fram ett fördjupat kunskapsunderlag (dnr N2017/03632/TS). Uppdraget har slutredovisats och bereds vidare inom . Insatser för att förändra hur godstransporter genomförs i miljöer kopplar främst till delmål 16.1 i Agenda (se även delmål 3.6 och 11.2). Regeringen anser det angeläget att underlätta för bilpooler, bl.a. genom att göra det enklare att avsätta parkeringsmark. Bilägande ger inlåsningseffekter som motverkar rörlighet mellan transportsätten t.ex. mellan bilen och kollektivt resande. Bilpooler, friflytande bilpooler och en väl utbyggd och attraktiv kollektivtrafik kan i många fall bli ett fullgott alternativ till den egna bilen. Genom medlemskap i en bilpool kan flera dela på sitt bilägande. De flesta privatbilar står parkerade av tiden. Bilpooler är ett sätt att öka nyttjandegraden av bilar och därigenom minska resursåtgången och behovet av parkerings- Skr. 2017/18:230 platser. På så sätt frigörs ytor i städerna som kan användas till en tätare och funktionsblandad bebyggelse liksom fossilfria och mer yteffektiva transporter. Bilpooler ger oftast lägre kostnad för den enskilde och mer plats till annat än parkeringar. Många kommuner har en önskan att öka tillgången till bilpooler men eftersom det i lagstiftningen saknas en definition av vad en bilpool är och lagstöd för att gynna dessa har kommunerna haft svårt att främja bilpooler. För att öka tillgängligheten till bilpooler föreslår Utredningen om cirkulär ekonomi i sitt betänkande Från värdekedja till värdecykel (SOU 2017:22) att lagstadgade kriterier för allmänt tillgängliga bilpoolsfordon införs, vilka sedan kan användas som grund för statliga eller lokala stimulansåtgärder. Regeringen är angelägen om att underlätta för bilpooler, bl.a. genom att göra det lättare att avsätta parkeringsmark. Utredningen om cirkulär ekonomi har lämnat ett antal förslag om bilpooler som har remitterats och bereds nu vidare i . Insatser för att främja bilpooler i städer kopplar främst till delmål 11.2 i Agenda (se även delmål 9.1 och 11.3). 3.3Bättre luftkvalitet och hälsa I har vi arbetat länge med problematiken kring luftföroreningar, trots det uppnås fortfarande inte de luftrelaterade miljömålen. Enligt beräkningar dör 5 500 svenskar en förtida död p.g.a. luftföroreningar. De svenska utsläppskällor som är särskilt problematiska ur luftkvalitetssynpunkt och behöver åtgärdas för att komma tillrätta med luftkvalitetsproblemen i våra städer är utsläpp från dieselbilar, vägslitage på grund av dubbdäcksanvändning och småskalig vedeldning. Etappmål för att öka gång-, cykel- och Regeringen har beslutat om ett etappmål inriktat på att begränsa utsläpp från vägtrafik i större tätorter i miljömålssystemet: Andelen persontransporter med kollektivtrafik, cykel och gång i ska vara 2025, uttryckt i personkilometer, i riktning mot att fördubbla andelen för gång-, cykel- och I arbetet med att uppnå ett hållbart transportsystem är det viktigt att för- utsättningarna att välja gång-, cykel- och kollektivtrafik stärks. andelen transporter med låga utsläpp av växthusgaser är en förutsättning för att klara det högt ställda klimatmålet för transportsektorn till 2030. är i städerna som potentialen att minska utsläppen från transporter är störst. Biltrafikens utsläpp är den dominerande orsaken till höga halter av kväve- dioxid och partiklar i tätorterna. För att skapa förutsättningar för att luft- kvaliteten i tätorter, där halterna av luftföroreningar ofta är som högst och där många människor vistas, ska bli bättre är det angeläget att andelen persontransporter med gång-, cykel- och kollektivtrafik ökar. införa ett mål för gång-, cykel- och kollektivtrafik tydliggörs regeringens ambition att gynna klimatsmarta transporter utan utsläpp av luftförore- ningar med negativ påverkan på människors hälsa som vi får en stadsmiljö som underlättar för människor att mötas och trivas i staden. handlar också om att utveckla städer så att de är till för alla – såväl barn som äldre, kvinnor som män och personer med eller utan funktionsned- Personbilstrafiken står för ungefär en femtedel av de nationella utsläp- pen av växthusgaser och är en stor källa till luftföroreningar som kväve- dioxider och partiklar. Utsläpp av luftföroreningar är framför allt ett pro- blem i städer då höga föroreningshalter av bland annat kväveoxider och partiklar (PM2,5 och PM10) har en negativ påverkan på människors hälsa. Det är inte bara större städer som har luftkvalitetsproblem. bl.a. den lokala trafiksituationen, gaturummens utformning, topografi, väderförhållanden och läge i landet kan även mindre tätorter ha dålig luft. överskreds miljökvalitetsnormen för kvävedioxider i , , , , och . skrider många av landets kommuner preciseringarna för kvävedioxid och partiklar i miljökvalitetsmålet luft. Gång-, cykel- och kollektivtrafik har –2016 haft en an- del på av de samlade persontransporterna i personkilo- meter räknat, enligt Trafikanalys. Ett nationellt etappmål om ökat resande med gång-, cykel- och kollektivtrafik tar hänsyn till att förutsättningarna för att resa med kollektivtrafik, cykel och gång ser olika ut i olika delar av landet. ökningarna bör främst kunna ske i de områden av landet som har goda förutsättningar vad gäller tillgänglighet, befolkningsunderlag och resmöns- Särskilt bland män som utnyttjar kollektivtrafiken i lägre ut- sträckning än kvinnor. Regeringen anser att Miljömålsberedningens för- slag är ett lämpligt etappmål att införa i miljömålssystemet där det bidrar till arbetet för att nå miljökvalitetsmålen luft, Begränsad klimatpå- verkan och God bebyggd miljö. Regeringen ser det som en stor fördel att det finns en bred parlamentarisk uppslutning bakom målet. remissinstanser är positiva till Miljömålsberedningens förslag till etapp- mål, men en genomgående synpunkt är att måluppföljningen kan bli svår och att det behövs ytterligare styrmedel för att kunna nå målet. finns om en precisering av vad som ingår respektive inte ingår i målet, samt hur målet ska mätas. Ett etappmål för ökad andel gång-, cykel- och kollektivtrafik sänder en tydlig signal till kommuner, näringsliv och medborgare i landet om den övergripande riktning som behövs för att klara klimatmålet för transport- sektorn, normer och åtaganden avseende luftkvalitet, för att begränsa be- folkningens exponering mot skadliga halter av luftföroreningar samt för att undvika ökade kostnader för samhället. En utveckling mot ökad andel persontransporter med gång-, cykel- och kollektivtrafik i tätorter kan bidra till förbättrad folkhälsa som mer yteffektiva transporter möjlig- gör att värdefull mark kan frigöras till andra ändamål. Det kan också skapa förutsättningar att minska utsläppen av luftföroreningar och därigenom nå ett antal av preciseringarna i miljökvalitetsmålet luft, särskilt de som rör kvävedioxid, partiklar (PM2,5 och PM10) och marknära ozon. också bidra till att nå miljökvalitetsmålen God bebyggd miljö, Bara natur- lig försurning, Ingen övergödning och Begränsad klimatpåverkan samt till att uppfylla åtaganden i om minskad klimatpåverkan. 2017/18:230 Etappmålet kopplar främst till delmål 11.6 i Agenda (se även delmål 3.9 och 11.2). Det kommer att behövas olika insatser i olika delar av landet för att nå etappmålet och för att rikta åtgärder dit där de gör mest nytta. Flera av regeringens åtgärder förbättrar förutsättningarna att minska städernas miljö- och klimatpåverkan. Exempel på detta är möjligheten för kommuner att införa miljözoner, riktade stöd i form av Stadsmiljöavtalen, Klimatklivet samt stöd till konsumenter för inköp av elfordon och hemmaladdare för elbilar. Den nationella cykelstrategin som beslutades samt satsningen om på cykelfrämjande åtgärder 2016 och 2017 inom ramen för cykelstrategin bidrar också till att nå det nya etappmålet. Flera remissinstanser menar att det krävs ett utvecklingsarbete för att det ska vara möjligt att följa upp det nya etappmålet. Regeringen delar remissinstansernas bedömning och konstaterar att arbetet med att mäta och följa upp målet behöver vidareutvecklas i syfte att åstadkomma en tillförlitlig måluppföljning av hög kvalitet. Regeringen anser att måluppföljningen behöver kompletteras med en analys av potentialen att öka andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik i tätorter med skiftande förutsättningar. Trafikanalys svarar för att samla in, sammanställa och sprida statistik på transportområdet och för genomförandet av resvaneundersökningar. Regeringen avser därför att ge Trafikanalys i uppdrag att följa upp det nya etappmålet. Regeringen avser att genomföra författningsändringar som möjliggör för kommuner att införa miljözoner även för lätta fordon samt ytterli- gare en miljözon för tunga fordon i syfte att förbättra luften i städerna. Det innebär särskilda zoner i stadsmiljön där endast de fordon som upp- fyller vissa utsläppskrav får köra. Som ett led i arbetet för att förbättra kommunernas möjligheter att ge- nomföra åtgärder på lokal nivå för att minska utsläppen från transporter kommer regeringen att genomföra regeländringar som gör det möjligt för kommuner att införa miljözoner för lätta fordon. till att förbättra luftkvalitén i tätorterna men också bidra till en snabbare omställning till en fossilfri fordonsflotta. Införandet av miljözoner innebär att nollemissionsfordon och fordon med mycket låga utsläpp får en kon- kurrensfördel jämfört med konventionella bilar som därmed inte har till- gång till hela vägnätet. Problemen med luftföroreningar varierar kraftigt i landet och de största problemen finns i närheten av högtrafikerade vägar, i och kring större Det behövs därför flexibilitet och anpassning efter lokala förhållan- den i styrningen mot lägre halter. Kommunerna, som har ansvaret för luft- kvaliteten på lokal nivå (enligt och luftkvalitetsförordningen [2010:477]), bör därför få ökade möjligheter att med lokala styrmedel åtgärda de luftkvalitetsproblem som finns. Kommuner har möjlighet att införa miljözoner för tunga for- En ny miljözon för tung trafik införs också. efterlevnaden av kraven i miljözonen kan förbättras. Insatser för att ge 2017/18:230 kommuner möjlighet att införa miljözoner för lätta fordon kopplar främst till delmål 11.6 i Agenda (se även delmål 3.9). 3.3.3Vägledning för flexibla parkeringstal och mobilitetsnorm Regeringen har gett i uppdrag att sammanställa, redovisa och tillgängliggöra information och belysa med goda exempel på hur användningen av markyta i städer kan effektiviseras och stadsmiljön förbättras genom aktivt användande av parkeringstal som verktyg. Kommunen kan vid byggande av bostäder och arbetsplatser ställa krav på att byggherren ska säkerställa tillgång till parkering. Denna reglering kallas parkeringstal. Kommunen kan till exempel gå med på att sänka parkeringstalen för ett nytt bostadsområde om byggherren eller fastighetsägaren förbinder sig att bygga cykelparkeringsplatser, säkerställer tillgång till bilpool, erbjuder subventionerad kollektivtrafik till nyinflyttade etc. Regeringen har gett i uppdrag att sammanställa, redovisa och tillgängliggöra information och belysa med goda exempel kring hur användningen av markyta i städer kan effektiviseras och stadsmiljön förbättras genom aktivt användande av parkeringstal som verktyg. Materialet ska rikta sig mot kommuner som vill arbeta aktivt med planeringstal som ett medel för att uppnå ett hållbart resande. Vägledningen ska omfatta bland annat flexibla parkeringstal och även parkeringstal för cykelparkering. En mobilitetsnorm kan ange vilka grundläggande mobilitetsåtgärder som ställs vid ny-, till- och ombyggnation av bostäder, kontor och övriga verksamheter. Mobilitetsnormen kan även ange hur många parkeringsplatser för cykel och bil som exploatörer ska bygga, dvs. Mobilitetstjänster kan beskrivas som en samlad tjänst där användarens olika behov av transporter samlas hos en leverantör, t.ex. bilpool, buss, spårväg, pendeltåg och hyrcykel. Underlaget kan även belysa hur tillgång till cykelparkering har betydelse för parkeringstalet. Kommuner kan åta sig att tillämpa flexibla parkeringstal som en motprestation när kommunen tecknar ett Stadsmiljöavtal med . Om ser behov av författningsändringar för att möjliggöra ett aktivt arbete med mobilitetsnorm eller flexibla parkeringstal kan sådana föreslås. Insatser för vägledning om flexibla parkeringstal och mobilitetsnorm kopplar främst till delmål 11.3 i Agenda . 3.3.4Styrmedel för att minska sjöfartens utsläpp i anslutning till tätorter Den stadsnära sjöfartens utsläpp i hamnar samt vid inlands- och kustsjöfart har betydelse för god luftkvalitet i städerna. I vissa städer kan regeringen behöva bidra till att ytterligare åtgärder vidtas för att minska sjöfartens utsläpp. Stadsmiljöavtalen och Klimatklivet kan omfatta insatser som bidrar till att sjöfartssektorns miljöpåverkan minskar. Regeringen har tagit beslut om att införa ett tillfälligt ekobonussystem om –2020. Syftet är att stimulera överflyttning av gods från väg till sjöfart och därigenom minska utsläppen av luftföroreningar och växthusgaser. Regeringen har också uppdragit åt att analysera förutsättningarna för en omställning till fossilfrihet för statligt ägda fartyg, till exempel vägfärjor och lotsbåtar. I uppdraget ingår att lämna förslag till en strategi inklusive åtgärder. Regeringen avser att fortsatt diskutera med hamnarna hur de på frivillig väg kan stärka hamnavgifternas miljöprofil och hur en sådan utveckling kan stöttas. Regeringen vill se en överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart för att minska transporternas utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar samt minska trängseln på vägarna. Regeringen har infört ett tillfälligt ekobonussystem om –2020. Syftet med ett ekobonussystem är att stimulera en överflyttning av gods från väg till sjöfart och därmed minska utsläppen av luftföroreningar genom att stödja nya intermodala transportlösningar. Ekobonusen kompenserar för de merkostnader som kan vara förenade med att etablera sjötransportlösningar som en del av transportkedjan. kommer systemet att utvärderas. har bifallit förslaget och en stödförordning bereds i . Systemet behöver godkännas av innan det kan införas. har infört en ny modell för sjöfartsavgifter.