prop · H503180 · 2018-03-20 00:00:00 — Av resolutionen framgår att MINUSMA kan stötta den gemensamma styrkan inom vissa områden, så som med bränsle, vatten och medicinsk evakuering – så länge stödet inte påverkar MINUSMA:s egen förmåga och kapacitet negativt. leds insatsen av FN:s generalsekreterares särskilda representant från . uppgick den militära personalen i insatsen till ungefär 10 600, medan antalet poliser var ungefär 1 300 och antalet övriga civila anställda ungefär 1 400 (internationella och lokalanställda). Insatsen är huvudsakligen utgrupperad i och i norra . Högkvarteret för insatsen, med både civil och militär ledning, ligger i och sektorhögkvarter finns i Timbuktu, och . Ett regionalt kontor finns i . 6 Folkrättsligt mandat för insatsen Genom resolution (2013) fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet och beslutade, med stöd av kapitel VII i , att upprätta Insatsen har förlängts genom resolutionerna (2014), 2227 (2015), 2295 (2016) samt senast genom resolution (2017), då den förlängdes till . Det finns även en inbjudan till FN av som utgör ytterligare en folkrättslig grund för insatsen. En förutsättning för att det ska finnas ett fullgott folkrättsligt mandat också efter är att förlänger MINUSMA efter detta datum. I resolution (2017) bemyndigas MINUSMA att vidta alla Prop. 2017/18:180 nödvändiga åtgärder i enlighet med sin förmåga och inom sitt geografiska insatsområde för att utföra insatsens uppgifter. Rätten för MINUSMA att använda våld grundas ytterst på säkerhetsrådets mandat i enlighet med kapitel VII och måste stå i överenstämmelse med de mänskliga rättigheterna samt i tillämpliga fall den internationella humanitära rätten. Rätten till våldsanvändning har preciserats i insatsregler som innebär att styrkan under vissa omständigheter kan tillgripa våldsmedel som går utöver traditionellt självförsvar. 7Målsättningen med fortsatt svenskt deltagande i MINUSMA Utredningen om samlade engagemang i –2014 (SOU 2017:16) pekade bl.a. på vikten av nationella mål i internationella insatser för att möjliggöra löpande uppföljning. Regeringen har i skrivelsen samlade politik för internationell civil och militär krishantering (skr. 2016/17:196 s.29) behandlat målformuleringar och konstaterat att nationella mål för insatser måste vara förenliga med det mandat som insatserna har och att det är av stor vikt att eventuella nationella målsättningar inte leder till konkurrens med insatsens samlade målsättningar. Det svenska deltagandet i MINUSMA innefattar politiska, strategiska, operativa och taktiska målsättningar. Det övergripande målet med deltagande i insatsen är att bidra till att uppfylla MINUSMA:s mandat enligt säkerhetsrådsresolution (2017) och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i , bland annat genom att återfår kontroll över hela territoriet och att understödja långsiktigt hållbara lösningar på krisen i landet. Det är också troligt att en förbättrad situation i skulle få positiva effekter för säkerhetssituationen i hela Sahelregionen. I en politiskt och ekonomiskt turbulent period i kan det vara svårt att mäta effekten av MINUSMA:s närvaro och det svenska bidragets insatser. Det svenska militära bidraget ska leverera relevanta och efterfrågade underrättelseprodukter till insatsens underrättelseenhet och ledning. förbandsdeltagande bidrar därmed till en fortsatt utveckling av MINUSMA:s och FN:s förmåga att framarbeta och nyttja underrättelseförmågor i sina operationer. Det svenska förbandet ska också bidra till stabilitet i operationsområdet genom patrullering och närvaro. Det svenska bidraget baseras på ett folkrättsligt mandat och bidrar till försvaret av mänskliga rättigheter. Bidraget till MINUSMA är en komponent i det bredare svenska stödet till och engagemanget i och Sahelregionen som åsyftar till långsiktig stabilitet och utveckling. Detta sker bilateralt samt genom EU, FN och andra internationella organisationer. Genom att delta i FN:s stabiliseringsinsats i utgör en solidarisk samarbetspartner i arbetet för att öka säkerheten, förebygga 2017/18:180 konflikter, samt skapa förutsättningar för hållbar stabilitet och utveckling i såväl som i den bredare Sahelregionen. Mätbara nationella målsättningar med det svenska militära bidraget till MINUSMA innefattar följande: •Det övergripande målet med styrkebidrag till MINUSMA är att bidra till att uppfylla MINUSMA:s mandat enligt säkerhetsrådets resolution och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i och långsiktig fred. ska bidra till stabilitet inom operationsområdet. Ett konkret mål är att det svenska förbandet ska leverera efterfrågade underrättelseprodukter till MINUSMA:s ledning för att möjliggöra uppfyllandet av MINUSMA:s mandat och på så vis bidra med en ökad förståelse för nyttjandet av underrättelsebehov i FN:s militära insatser. •Sverige ska bidra till underrättelseförmågeutvecklingen inom FN i stort. •Sverige ska när så är möjligt och med tillgängliga resurser stödja förband från andra truppbidragarländer att stärka sin kompetens och på så sätt ha större möjligheter att bidra till MINUSMA:s mandatuppfyllnad och skydd av civila samt sig själva. •Sverige ska som deltagare i insatsen stödja och påskynda ansträngningarna att genomföra 1325 , med efterföljande resolutioner, om kvinnor, fred och säkerhet. Resolutionens åtaganden ska genomsyra det svenska förbandets verksamhet och ska säkerställa att all svensk personal som ingår i det svenska bidraget är utbildade och har kunskap i praktisk tillämpning av resolution . •Sveriges målsättning med deltagande i MINUSMA är att Försvarsmakten ska fördjupa sin kunskap om och erfarenhet av FN:s fredsfrämjande verksamhet, för att när tillfälle ges kunna lämna ytterligare styrkebidrag till FN om behov och efterfrågad förmåga finns tillgänglig, samt bidra till att bygga förmågan hos våra nationella krigsförband och staber genom att skapa möjligheter att utveckla personal genom erfarenheter i en internationell kontext. Genom den feministiska utrikespolitiken syftar till att stärka kvinnors och flickors inflytande och egenmakt samt åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Kvinnors deltagande i fredsprocesser samt i freds- och stadsbyggande är en förutsättning för hållbar fred och säkerhet. 1325 om kvinnor, fred och säkerhet och dess efterföljande resolutioner utgör en viktig del i MINUSMA och genomförandet av dess mandat. ska därtill säkerställa att all personal som ingår i det svenska bidraget är utbildad och har kunskap i praktisk tillämpning av resolution . är en solidarisk samarbetspartner i FN och dess fredsfrämjande verksamhet, och deltagandet i MINUSMA är ett uttryck för detta engagemang. På så sätt bidrar till arbetet för en ökad säkerhet, förebyggandet av konflikter samt att skapa förutsättningar för hållbar fattigdomsbekämpning och utveckling. Detta engagemang går hand i Prop. 2017/18:180 hand med övriga stöd till samt organisationens fonder och program, som är aktiva i . Försvarsmakten har militärstrategiska och militärtekniska mål med deltagandet i MINUSMA. Deltagandet i MINUSMA ska bidra till att utveckla förmågan hos våra nationella krigsförband att samverka i en internationell kontext. Genom deltagandet i multinationella insatser främjas svenskt militär personals interoperabilitet och förståelse för kunskaper om metoder, procedurer och arbetssätt. Detta är tillsammans med erfarenheten av att delta i skarp operativ verksamhet svårt att uppnå endast genom övnings- och träningsverksamhet i en nationell kontext och utgör en viktig och värdefull erfarenhet för Försvarsmakten. FN utvärderar kontinuerligt insatsen genom generalsekreterarens kvartalsvisa rapport samt strategiska översyner. Regeringen och Försvarsmakten utvärderar löpande det svenska bidraget och dess verksamhet. Ambassaden i rapportering och analys av de politiska, militära och humanitära förhållandena i landet vägs också in i regeringens sammanvägda överväganden kring det svenska bidraget. Säkerhetsläget har försämrats, vilket försvårat insatsens möjligheter att verka effektivt. MINUSMA utsätts för betydande utmaningar och attacker. har genomförandet av fredsavtalet framskridit mycket långsamt, och ibland helt avstannat. Det svenska förbandsbidraget utgör en liten del av FN-insatsen, vilket bidrar till metodologiska svårigheter vid utvärdering av bidraget. Möjligheten att mäta det svenska bidragets effekt på leveransen av MINUSMA:s mandat samt säkerhetsutvecklingen i och genomförandet av fredsavtalet är begränsat, vilket måste tas i beaktande vid utvärderingar. Regeringen avser att återkomma till och regelbundet rapportera om insatsen. tillkännagivande (rskr. 2015/16:231) har som sin mening gett till känna vad det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet anfört om mål för och utvärdering av det svenska deltagandet i MINUSMA (bet. 2015/16:UFöU3 punkt 2, rskr. 2015/16:231). Genom det som har anförts ovan om mål för, och utvärdering av det svenska deltagandet i MINUSMA anser regeringen att tillkännagivande har tillgodosetts fullt ut och att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. 8Det svenska militära bidraget till MINUSMA Det svenska bidraget till MINUSMA föreslås fortsatt utgöra en del av insatsens samlade underrättelsestruktur. I det svenska förbandet ingår även en nationell stödenhet med bland annat en kvalificerad sjukvårdskomponent, analysfunktioner samt personal för drift och 2017/18:180 underhåll av basen och dess struktur. Avsikten är dessutom att även fortsättningsvis placera stabsofficerare vid relevanta staber. Huvuduppgiften för det svenska förbandet är att till stöd för genomförandet av MINUSMA:s mandat bidra till insatsens underrättelseenhet. Inom ramen för tillgängliga resurser och förmågor ska det svenska förbandet dessutom bidra till upprätthållandet av insatsens mandat i enlighet med säkerhetsrådets resolution (2017). Det svenska underrättelsebidraget förutses under normala omständigheter uppgå till cirka 320 personer på plats. Det svenska underrättelsebidraget är stationerat i Timbuktu, huvudort i MINUSMA:s västra sektor. Emellertid kan det svenska styrkebidraget användas i hela MINUSMA:s insatsområde. Styrkan ska med kort varsel kunna förstärkas tillfälligt för räddnings-, evakuerings- och förstärkningsinsatser vid försämrat säkerhetsläge eller förbandsrotationer. Sammantaget ska det svenska bidraget kunna uppgå till högst 470 personer. har bidragit till att förstärka skyddet av Camp och Supercampen i Sektor Väst med en varningsradar . –bidrar med taktisk flygtransportförmåga bestående av ett flygplan av typen med tillhörande personal för drift och underhåll. Bidraget ingår som en del i en samnordisk rotation tillsammans med och och utgör en del av det svenska stödpaketet till efter att den franska regeringen åberopade artikel 42.7 i . När flygtransportbidraget avslutas anses denna del av det svenska stödpaketet till ha tillgodosetts. Försvarsmakten och regeringen arbetar med att se över det svenska bidraget kopplat till FN:s efterfrågade behov. Ett eventuellt fortsatt styrkebidrag till MINUSMA bortom skulle kräva en ominriktning av det svenska förbandsbidraget. Hotbilden för personalen kommer att variera. Försvarsmakten kommer att göra löpande hot- och riskbedömningar och vidta eventuella åtgärder utifrån denna bedömning. Det innebär bland annat att insatsen anpassar verksamheten till tillgången på helikoptrar, då det alltjämt finns brister i förmågan och tillgången till helikoptrar med ombordbaserad sjukvårdspersonal. har tagit upp frågan med FN vid återkommande tillfällen och situationen har förbättrats. Med anledning av att brister kvarstår anpassas verksamheten på ett sätt så att nationella krav på tillgång till medicinsk behandling kan garanteras. Bristen på helikoptrar påverkar inte sjukvårdsförmågan utan endast operationsradien för det svenska förbandet. tillkännagivande (rskr. 2015/16:231) har som sin mening gett till känna vad det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet anfört om medicinsk evakueringsförmåga (bet. 2015/16:UFöU3 punkt 3, rskr. 2015/16:231). Genom det som har anförts ovan anser regeringen att tillkännagivande har tillgodosetts fullt ut och att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. Regeringens förslag: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i FN:s stabiliseringsinsats i (MINUSMA) till 2019, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Regeringens bedömning: Det svenska underrättelsebidraget kommer under normala omständigheter att uppgå till ungefär 320 personer på Det svenska transportflygbidraget kommer under normala omständigheter att uppgå till ungefär 60 personer på plats. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Sedan början av 2012 och fram till internationella samfundets ingripande gjorde sig väpnade extremistgrupper och kriminella grupper skyldiga till omfattande övergrepp och orsakade stort mänskligt lidande i , särskilt i landets norra delar. råder det i en svår humanitär situation, som allvarligt försämrats på grund av stridigheterna. Därtill har konflikten i haft ett negativt inflytande på individers möjligheter att åtnjuta de mänskliga rättigheterna och på säkerheten och utvecklingen i regionen som helhet. Läget i regionen förvärrades förbättrades säkerheten i . parlamentsval genomfördes under tillfredsställande förhållanden och en konstitutionell och demokratisk ordning återupprättades. sommaren och försämrades emellertid säkerhetssituationen igen, med väpnade attacker mot både maliska säkerhetsstyrkor och Som ett led i uppfyllandet av sitt mandat att skydda civila, har MINUSMA i ökad utsträckning tvingats använda sig av en mer Som en konsekvens av detta har insatsens opartiskhet i konflikten emellanåt ifrågasatts av vissa av de väpnade grupperingarna. I fredsprocessen har framsteg skett, om än långsamt. slöts i efter flera månaders förhandlingar i . har ett långsiktigt behov av omfattande stöd för att skapa en säkerhetsnivå som möjliggör den utveckling som den nuvarande regeringen nu planerar för och som befolkningen, inte minst i landets norra delar, är i starkt behov av. Regeringen välkomnar FN:s säkerhetsrådsresolutioner , 2164, 2227, 2295 och 2364 samt det mångsidiga mandat som därigenom gavs Regeringen välkomnar även att FN:s generalsekreterares särskilda representant getts ett tydligt mandat att stödja parterna att uppfylla fredsavtalet samt bidra till nationell dialog och försoning i . beslut genom resolution , och inbjudan av regering till FN, ger en tydlig folkrättslig grund för ett svenskt bidrag till Ett fortsatt svenskt styrkebidrag till MINUSMA ligger i linje med engagemang för fred och utveckling i och är en del av en samlad svensk ansats i . är också engagerat i med ett omfattande bilateralt bistånd och sekondering av poliser till MINUSMA. har också bidragit med civila kompetenser till EU:s 2017/18:180 rådgivningsinsats riktad till säkerhetssektorn, EUCAP , och med personal till EU:s militära utbildnings- och rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt, EUTM . Det finns också ett svenskt intresse av att bidra till de internationella ansträngningarna att minska förekomsten av terrorism och grov organiserad brottslighet, däribland människosmuggling, i och den Genom FN:s säkerhetsrådsresolutioner , 2164, 2227, 2295 och 2364 gavs ett kraftfullt mandat som bland annat ger MINUSMA goda förutsättningar att öka säkerheten såväl för nödlidande människor som för humanitära biståndsorganisationer som är verksamma i och För att MINUSMA ska kunna utföra sitt mandat krävs att FN:s medlemsstater ställer resurser i form av välutbildade styrkebidrag till Detta är särskilt angeläget eftersom insatsen verkar i en komplex miljö och behöver hantera en militär problematik som är ny för FN, bland annat asymmetriska hot. Det svenska bidraget är därtill av en karaktär som bidrar till att utveckla den konceptuella förmågan i FN- insatser att inhämta och bearbeta underrättelser, inte minst när det gäller skydd av civila och skydd av insatspersonal. Det svenska styrkebidraget bestående av en underrättelseenhet, en tillfällig varningsradar och en taktisk flygtransportförmåga, tillsammans med en nationell stödenhet, är en del av samt en del av insatsens samlade Bidraget omfattar även stabsofficerare vid relevanta Det totala svenska underrättelsebidraget till insatsen kommer att uppgå till ungefär 320 personer på plats. flygtransportbidraget kommer att uppgå till ungefär 60 personer på plats som inleddes och avslutas i Den tillfälliga förstärkningen med varningsradar inleddes och avslutas till . Av 15 kap. 16 § regeringsformen följer att medgivande krävs för att en svensk väpnad styrka ska kunna sändas till ett annat land om det inte finns en skyldighet att fullgöra en internationell förpliktelse som har godkänt eller ett medgivande i lag. detta fall inte är fråga om en internationell förpliktelse som har godkänts av och ett bemyndigande i lag saknas, krävs medgivande för att en svensk väpnad styrka ska kunna delta i Det aktuella svenska styrkebidragets förmåga och uppgifter är sådana att det är att betrakta som en väpnad styrka i regeringsformens Under försämrade säkerhetsförhållanden är det viktigt att regeringen har möjlighet att tillfälligt förstärka de väpnade militära insatser som Förstärkningen kan omfatta exempelvis tillförsel av materiel, undsättning och evakuering. En räddnings-, evakuerings- och förstärkningsinsats är till sin natur tillfällig och tidskritisk. detta slag måste även vara anpassad till den specifika situationen. gör att det i förväg är svårt att uppskatta omfattningen av och kostnaderna för en sådan insats. Mot denna bakgrund, och även om normalnivån på det svenska bidraget efter inledningsfasen kommer att vara 320–380 personer på plats, söker regeringen medgivande att ställa en svensk väpnad styrka om högst 470 personer till förfogande för MINUSMA till Prop. 2017/18:180 . Medgivandet bör enligt regeringens mening gälla under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat från . Försvarsmakten kommer att göra löpande hot- och riskbedömningar och vidta eventuella åtgärder utifrån denna bedömning. Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Kostnaderna ska belasta det under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap uppförda anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och är beräknade utifrån den justerade beräkningsmodellen för kostnadsfördelning mellan anslag 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Merkostnader för eventuella förstärknings- och evakueringsåtgärder samt återställandekostnader till följd av insatsen ryms inom den i budgetpropositionen beräknade ramen för anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt. (Afrikanskledda internationella stödinsatsen i ) Al-Qaeda in the Islamic Maghreb (i All Sources Information Fusion Unit African Union (Afrikanska unionen) Disarmament, demobilisation and reintegration (avväpning, demobilisering och återintegrering) Economic Community of West African States (Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap) (Europeiska unionens rådgivnings- och utbildningsinsats till stöd för civila EU Special Representative (särskild representant för European Union Training Mission (Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av den maliska försvarsmakten) International Criminal Court (Internationella United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in (FN:s l’Azawad (Nationella rörelsen för Azawads Development (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , M , , , , , Hellmark , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar proposition 2017/18:180 Svenskt deltagande i