prop · H503105 · 2018-02-20 00:00:00 — Medlemsstaterna ska i lag förena rätten till integritet i enlighet med denna förordning med yttrande- och informationsfriheten, inbegripet behandling som sker för journalistiska ändamål eller för akademiskt, konstnärligt eller litterärt skapande. L 119/84 Europeiska unionens officiella tidning 2.Medlemsstaterna ska, för behandling som sker för journalistiska ändamål eller för akademiskt, konstnärligt eller litterärt skapande, fastställa undantag eller avvikelser från kapitel II (principer), kapitel III (den registrerades rättigheter), kapitel IV (personuppgiftsansvarig och personuppgiftsbiträde), kapitel V (överföring av personuppgifter till tredjeländer eller internationella organisationer), kapitel VI (oberoende tillsynsmyndigheter), kapitel VII (samarbete och enhetlighet) och kapitel IX (särskilda situationer vid behandling av personuppgifter) om dessa är nödvändiga för att förena rätten till integritet med yttrande- och informationsfriheten. 3.Varje medlemsstat ska till kommissionen anmäla de bestämmelser i sin lagstiftning som den antagit i enlighet med punkt 2, samt utan dröjsmål anmäla eventuell senare ändringslagstiftning eller ändringar som berör dem. Behandling och allmänhetens tillgång till allmänna handlingar Personuppgifter i allmänna handlingar som förvaras av en myndighet eller ett offentligt organ eller ett privat organ för utförande av en uppgift av allmänt intresse får lämnas ut av myndigheten eller organet i enlighet med den unionsrätt eller den medlemsstats nationella rätt som myndigheten eller det offentliga organet omfattas av, för att jämka samman allmänhetens rätt att få tillgång till allmänna handlingar med rätten till skydd av personuppgifter i enlighet med denna förordning. Behandling av nationella identifikationsnummer Medlemsstaterna får närmare bestämma på vilka särskilda villkor ett nationellt identifikationsnummer eller något annat vedertaget sätt för identifiering får behandlas. Ett nationellt identifikationsnummer eller ett annat vedertaget sätt för identifiering ska i sådana fall endast användas med iakttagande av lämpliga skyddsåtgärder för de registrerades rättigheter och friheter enligt denna förordning. 1.Medlemsstaterna får i lag eller i kollektivavtal fastställa mer specifika regler för att säkerställa skyddet av rättigheter och friheter vid behandling av anställdas personuppgifter i anställningsförhållanden, särskilt när det gäller rekrytering, genomförande av anställningsavtalet inklusive befrielse från i lag eller kollektivavtal stadgade skyldigheter, ledning, planering och organisering av arbetet, jämställdhet och mångfald i arbetslivet, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt skydd av arbetsgivarens eller kundens egendom men också när det gäller att såväl kollektivt som individuellt utöva och komma i åtnjutande av rättigheter och förmåner som är knutna till anställningen samt att avsluta anställningsför hållandet. 2.Dessa regler ska innehålla lämpliga och specifika åtgärder för att skydda den registrerades mänskliga värdighet, berättigade intressen och grundläggande rättigheter, varvid hänsyn särskilt ska tas till insyn i behandlingen, överföring av personuppgifter inom en koncern eller en grupp av företag som deltar i gemensam ekonomisk verksamhet samt övervakningssystem på arbetsplatsen. 3.Varje medlemsstat ska till kommissionen anmäla de bestämmelser i sin lagstiftning som den antar i enlighet med punkt 1 , samt utan dröjsmål anmäla eventuella senare ändringar som berör dem. Skyddsåtgärder och undantag för behandling för arkivändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statistiska ändamål Behandling för arkivändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statistiska ändamål ska omfattas av lämpliga skyddsåtgärder i enlighet med denna förordning för den registrerades rättigheter och friheter. Skyddsåtgärderna ska säkerställa att tekniska och organisatoriska åtgärder har införts för att se till att särskilt Europeiska unionens officiella tidning L 119/85 principen om uppgiftsminimering iakttas. Dessa åtgärder får inbegripa pseudonymisering, under förutsättning att dessa ändamål kan uppfyllas på det sättet. När dessa ändamål kan uppfyllas genom vidare behandling av uppgifter som inte medger eller inte längre medger identifiering av de registrerade ska dessa ändamål uppfyllas på det sättet. 2.Om personuppgifter behandlas för vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statistiska ändamål får det i unionsrätten eller i medlemsstaternas nationella rätt föreskrivas undantag från de rättigheter som avses i artiklarna 15, 16, 18 och 21 med förbehåll för de villkor och skyddsåtgärder som avses i punkt 1 i den här artikeln i den utsträckning som sådana rättigheter sannolikt kommer att göra det omöjligt eller mycket svårare att uppfylla de särskilda ändamålen, och sådana undantag krävs för att uppnå dessa ändamål. 3.Om personuppgifter behandlas för arkivändamål av allmänt intresse får det i unionsrätten eller i medlemsstaternas nationella rätt föreskrivas om undantag från de rättigheter som avses i artiklarna 15, 16, 18, 19, 20 och 21 med förbehåll för de villkor och skyddsåtgärder som avses i punkt 1 i den här artikeln i den utsträckning som sådana rättigheter sannolikt kommer att göra det omöjligt eller mycket svårare att uppfylla de särskilda ändamålen, och sådana undantag krävs för att uppnå dessa ändamål. 4.Om behandling enligt punkterna 2 och 3 har andra ändamål, ska undantagen endast tillämpas på behandling för de ändamål som avses i dessa punkter. Medlemsstaterna får anta särskilda bestämmelser för att fastställa tillsynsmyndigheternas befogenheter enligt artikel 58.1 e och f gentemot personuppgiftsansvariga eller personuppgiftsbiträden som enligt unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt eller bestämmelser som fastställts av behöriga nationella organ omfattas av tystnadsplikt eller andra motsvarande former av förbud mot att lämna ut uppgifter, om det är nödvändigt och står i proportion till vad som behövs för att förena rätten till skydd för personuppgifter och tystnadsplikten. Dessa bestämmelser ska endast tillämpas med avseende på personuppgifter som den personuppgiftsansvarige eller personuppgiftsbiträdet har erhållit i samband med en verksamhet som omfattas av denna tystnadsplikt. Varje medlemsstat ska till kommissionen anmäla de bestämmelser den har antagit i enlighet med punkt 1 , samt utan dröjsmål anmäla eventuella ändringar som berör dem. Befintliga bestämmelser om dataskydd inom kyrkor och religiösa samfund 1.Om kyrkor och religiösa samfund eller gemenskaper i en medlemsstat för ikraftträdandet av denna förordning tillämpar övergripande bestämmelser om skyddet av fysiska personer i samband med behandling, får sådana befintliga bestämmelser fortsätta att tillämpas under förutsättning att de görs förenliga med denna förordning. 2.Kyrkor och religiösa samfund som tillämpar övergripande bestämmelser i enlighet med punkt 1 i denna artikel ska vara föremål för kontroll av en oberoende tillsynsmyndighet som kan vara specifik, förutsatt att den uppfyller de villkor som fastställs i kapitel VI i denna förordning. Delegerade akter och genomförandeakter Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. L 119/86 Europeiska unionens officiella tidning 2.Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 12.8 och artikel 43.8 ska ges till kommissionen tills vidare . 3.Den delegering av befogenhet som avses i artikel 12.8 och artikel 43.8 får när som helst återkallas av Europapar lamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. 4.Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den delge och rådet denna. 5.En delegerad akt som antas enligt artikel 12.8 och artikel 43.8 ska träda i kraft endast om varken Europapar lamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten av från den dag då akten delgavs och rådet, eller om både och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. ska förlängas på eller rådets initiativ. 1.Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. 2.När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. 3.När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011, jämförd med artikel 5 i samma förordning, tillämpas. Upphävande av direktiv /46/EG 1.Direktiv /46/EG ska upphöra att gälla med verkan . 2.Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till denna förordning. Hänvisningar till arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter, som inrättades genom artikel 29 i direktiv /46/EG, ska anses som hänvisningar till Europeiska dataskyddsstyrelsen, som inrättas genom denna förordning. Förhållande till direktiv /58/EG Denna förordning ska inte innebära några ytterligare förpliktelser för fysiska personuppgifter inom ramen för tillhandahållande av allmänt tillgängliga allmänna kommunikationsnät i unionen, när det gäller områden inom vilka de för samma ändamål i enlighet med direktiv /58/EG. eller juridiska personer som behandlar elektroniska kommunikationstjänster i redan omfattas av särskilda skyldigheter Europeiska unionens officiella tidning L 119/87 Förhållande till tidigare ingångna avtal De internationella avtal som rör överföring av personuppgifter till tredjeländer eller internationella organisationer som ingicks av medlemsstaterna före och som är förenliga med unionsrätten i dess lydelse innan detta datum, ska fortsätta att gälla tills de ändras, ersätts eller återkallas. 1.Senast den 25 maj 2020 och därefter ska kommissionen överlämna en rapport om tillämpningen och översynen av denna förordning till och rådet. 2.Inom ramen för de utvärderingar och översyner som avses i punkt 1 ska kommissionen särskilt undersöka hur följande bestämmelser tillämpas och fungerar: a)Kapitel V om överföring av personuppgifter till tredjeländer och internationella organisationer, särskilt när det gäller beslut som antagits enligt artikel 45.3 i den här förordningen och beslut som antagits på grundval av artikel 25.6 i direktiv /46/EG. b)Kapitel VII om samarbete och enhetlighet. 3.Med avseende på tillämpningen av punkt 1 får kommissionen begära information från medlemsstaterna och till synsmyndigheterna. 4.Kommissionen ska när den utför de utvärderingar och översyner som avses i punkterna 1 och 2 ta hänsyn till ståndpunkter och slutsatser från , rådet och andra relevanta organ och källor. 5.Kommissionen ska om nödvändigt överlämna lämpliga förslag om ändring av denna förordning, med särskild hänsyn till informationsteknikens utveckling och mot bakgrund av tendenserna inom informationssamhället. Översyn av andra unionsrättsakter om dataskydd Kommissionen ska, om så är lämpligt, lägga fram lagstiftningsförslag i syfte att ändra andra unionsrättsakter om skydd av personuppgifter, för att säkerställa ett enhetligt och konsekvent skydd för fysiska personer med avseende på behandling. Detta gäller i synnerhet bestämmelserna om skyddet för fysiska personer i samband med behandling som utförs av unionens institutioner, organ och byråer samt om det fria flödet av sådana uppgifter. 1.Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens 2.Den ska tillämpas . L 119/88 Europeiska unionens officiella tidning Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Sammanfattning av betänkandet Ny dataskyddslag – Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (SOU 2017:39) EU:s nya dataskyddsförordning ska tillämpas . Dataskyddsförordningen är direkt tillämplig i men ger utrymme för kompletterande nationella bestämmelser av olika slag. Vårt övergripande uppdrag har varit att föreslå en ny nationell regle- ring som på ett generellt plan kompletterar dataskyddsförordningen. I vårt uppdrag har däremot inte ingått att se över de s.k. registerförfatt- ningarna eller annan sektorsspecifik reglering om behandling av person- uppgifter. Vi har inte heller haft i uppdrag att analysera eller beskriva vilka förändringar som dataskyddsförordningen i sig innebär. Det är därmed bara ett fåtal av alla de frågor som regleras i dataskyddsförord- ningen som behandlas eller ens nämns i detta betänkande. Vi har, inom ramen för vårt uppdrag, strävat efter att den person- uppgiftsbehandling som är tillåten i möjligaste mån ska kunna fortsätta. Vårt arbete har alltså inte syftat till att vare sig utvidga eller inskränka möjligheterna till behandling av personuppgifter, annat än då dataskyddsförordningen kräver en sådan förändring. Ett nytt svenskt regelverk om dataskydd Vi föreslår att personuppgiftslagen (1998:204) och personuppgiftsförord- ningen (1998:1191) ska upphävas och att de kompletterande bestäm- melser som är av generell karaktär samlas i en ny övergripande lag och förordning om dataskydd. För att betona att författningarna inte är hel- täckande, utan endast utgör komplement till dataskyddsförordningen, bör de benämnas lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s data- skyddsförordning respektive förordningen med kompletterande bestäm- melser till EU:s dataskyddsförordning. Vi har valt att kalla den nya lagen dataskyddslagen i detta betänkande. Dataskyddsförordningen ska gälla även i verksamhet som inte omfattas av unionsrätten Behandling av personuppgifter som utförs som ett led i en verksamhet som inte omfattas av unionsrätten, t.ex. i verksamhet som rör nationell säkerhet, omfattas inte av dataskyddsförordningen. Detsamma gäller behandling av personuppgifter i verksamhet som omfattas av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. För att säkerställa att det inom varje verksamhet finns ett fullgott skydd av personuppgifter anser vi dock att förordningens bestämmelser i tillämpliga delar bör gälla även i dessa fall. Vårt förslag om utsträckt tillämpningsområde hindrar dock inte att det för en viss sådan verksamhet införs en särskild reglering, om det skulle anses mer lämpligt. Sektorsspecifika bestämmelser ska ha företräde framför De bestämmelser som vi föreslår är av generell karaktär. områden kommer det att finnas behov av lag- eller förordningsbestäm- melser kring behandling av personuppgifter som avviker från data- Det kan t.ex. röra sig om bestämmelser som specificerar den rättsliga grunden för en myndighets behandling av personuppgifter, begränsningar av rätten att behandla känsliga person- uppgifter i en viss verksamhet eller särskilda förfaranderegler. att sådana avvikande bestämmelser ska ha företräde framför dataskydds- Det innebär dock inte att de därigenom också får företräde framför dataskyddsförordningen inom det aktuella området. För att en avvikande bestämmelse i exempelvis en registerförfattning ska kunna tillämpas, måste den vara förenlig med dataskyddsförordningen och avse en fråga som får särregleras genom nationell rätt. Annorlunda förhåller det sig när det gäller verksamhet som inte omfattas av unionsrätten, dvs. där dataskyddsförordningen inte är direkt tillämplig men där den har fått ett utsträckt tillämpningsområde genom I det fallet kan det genom ett undantag i lag eller förordning föreskrivas att dataskyddsförordningen inte ska gälla i verk- Ett sådant undantag kan också ange att endast vissa delar av dataskyddsförordningen inte ska gälla. Förhållandet till våra grundlagar förändras inte Våra detaljerade tryck- och yttrandefrihetsgrundlagar är unika i jäm- förelse med hur motsvarande reglering ser ut i övriga . Data- skyddsförordningen inskränker inte möjligheterna att behandla person- uppgifter på det grundlagsreglerade området. Det får inte råda någon osäkerhet kring detta, eftersom det skulle kunna få påverkan på vitala och mycket känsliga delar av den opinionsskapande verksamheten, såsom meddelarfrihet och källskydd. Vi föreslår därför en upplysnings- bestämmelse som tydliggör att bestämmelserna i dataskyddsförordningen och i dataskyddslagen inte ska tillämpas i den utsträckning det skulle strida mot grundlagsbestämmelserna om tryck- och yttrandefrihet. Utanför det grundlagsskyddade området föreslår vi att ett undantag från dataskyddsförordningen införs för sådan behandling av person- uppgifter som sker för journalistiska ändamål eller för akademiskt, konstnärligt eller litterärt skapande. Vissa av dataskyddsförordningens bestämmelser, bland annat de som rör säkerhet för personuppgifter, ska dock tillämpas även i dessa fall. Utrymmet för att ge offentlighetsprincipen företräde framför person- uppgiftsregleringen är tydligt i dataskyddsförordningen. Tryckfrihets- förordningens reglering om allmänhetens tillgång till handlingar kan alltså fortsätta att tillämpas, även när det gäller allmänna handlingar som innehåller personuppgifter. Barn som har fyllt ska i vissa fall kunna samtycka till behandling av personuppgifter Enligt förordningen ska ett barn ha fyllt för att självt kunna sam- tycka till behandling av personuppgifter vid erbjudandet av informations- samhällets tjänster, t.ex. sociala medier, söktjänster och s.k. appar för smarta enheter. Vi föreslår att denna åldersgräns ska sänkas till i . För barn yngre än så krävs att samtycket lämnas av vårdnads- havaren eller att barnets samtycke godkänns av denne. Rättsliga förpliktelser, myndighetsutövning och uppgifter av allmänt intresse ska vara särskilt reglerade för att utgöra rättslig grund Enligt dataskyddsförordningen måste en rättslig förpliktelse, myndighets- utövning eller uppgift av allmänt intresse vara fastställd i enlighet med nationell rätt eller unionsrätt för att kunna utgöra rättslig grund för behandling av personuppgifter. Vi föreslår bestämmelser i dataskydds- lagen som förtydligar hur dessa företeelser fastställs i enlighet med svensk rätt. En rättslig förpliktelse är enligt svensk rätt fastställd om den gäller enligt lag eller annan författning eller följer av kollektivavtal eller av beslut som har meddelats med stöd av lag eller annan författning. Myndighetsutövning fastställs i svensk rätt genom lag eller annan författ- ning. Uppgifter av allmänt intresse är fastställda i enlighet med svensk rätt om de följer av lag eller annan författning eller av kollektivavtal eller av beslut som har meddelats med stöd av lag eller annan författning. Med anledning av att vårt uppdrag har omfattat arkivfrågor har vi uppmärksammat att enskilda arkivinstitutioner kan sakna en fastställd rättslig grund för behandling av personuppgifter. I avvaktan på den breda översyn av arkivväsendet som regeringen har aviserat, föreslår vi att rättslig grund ska kunna fastställas av , genom föreskrifter eller beslut i enskilda fall. Känsliga personuppgifter får behandlas bara om det uttryckligen är tillåtet Enligt dataskyddsförordningen gäller som huvudregel, liksom tidigare, ett förbud mot behandling av känsliga personuppgifter. Behandling av sådana personuppgifter får ske bara om det finns stöd i någon av förord- ningens undantagsbestämmelser. Vissa undantag från förbudet följer direkt av förordningen, medan andra förutsätter stöd även i nationell rätt. Vi föreslår att ett sådant stöd ska införas i dataskyddslagen när det gäller nödvändig behandling av personuppgifter på arbetsrättens område, inom hälso- och sjukvård, i social omsorg, i arkivverksamhet och i statistisk verksamhet. Stödet för behandlingen ska vara förenat med vissa restrik- tioner. Myndigheter ska få behandla känsliga personuppgifter med stöd av ett nytt myndighetsundantag Myndigheter har ofta berättigade skäl att behandla känsliga person- uppgifter och i många fall sker detta i den registrerades eget intresse. att säkerställa att nödvändig behandling kan ske även efter det att dataskyddsförordningen börjar gälla bedömer vi att det krävs ett nytt undantag för behandling av känsliga personuppgifter hos myndigheter. Vi föreslår att sådan behandling ska få ske –i löpande text om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av ett ärende, –om uppgifterna har lämnats till myndigheten och behandlingen krävs enligt lag, eller –i enstaka fall, om det är absolut nödvändigt för ändamålet med behandlingen och behandlingen inte innebär ett otillbörligt intrång i den registrerades personliga integritet. Vi föreslår också att det vid behandling som sker med stöd av det nya myndighetsundantaget ska vara förbjudet att använda sökbegrepp som avslöjar känsliga personuppgifter. Personuppgifter som rör lagöverträdelser ska få behandlas av myndigheter och annars bara om det uttryckligen är tillåtet Vi föreslår att behandling av personuppgifter som rör fällande domar i brottmål, lagöverträdelser som innefattar brott eller straffprocessuella tvångsmedel även fortsättningsvis ska få utföras av myndigheter. För att andra än myndigheter ska få behandla sådana uppgifter föreslår vi att det måste finnas uttryckligt stöd i lag eller förordning eller i före- skrifter eller förvaltningsbeslut från Datainspektionen. Vi föreslår ett sådant stöd i lag när det gäller uppgifter som behandlas för arkivändamål av allmänt intresse, förutsatt att behandlingen sker som en följd av de skyldigheter att bevara och vårda handlingar som anges i arkivlagstift- ningen och andra föreskrifter. Personnummer får under vissa förutsättningar behandlas även i fortsättningen Vi föreslår att uppgifter om personnummer eller samordningsnummer även fortsättningsvis ska få behandlas när det är klart motiverat med hänsyn till ändamålet med behandlingen, vikten av en säker identifiering eller något annat beaktansvärt skäl. Det finns begränsningar för när arkiverade uppgifter och statistikuppgifter får användas för åtgärder mot den registrerade Personuppgifter som behandlas enbart för arkivändamål av allmänt intresse eller för statistiska ändamål får enligt vårt förslag inte användas för att vidta åtgärder i fråga om den registrerade, annat än om det finns synnerliga skäl med hänsyn till den registrerades vitala intressen. Begränsningen i fråga om arkiverade uppgifter ska inte gälla för myn- digheter. Det ska däremot begränsningen rörande statistikuppgifter göra. Rätten till registerutdrag och information m.m. ska i vissa fall vara begränsad Den registrerades rättigheter stärks genom dataskyddsförordningen. Dessa rättigheter är dock inte ovillkorliga. Vissa viktiga undantag från rättigheterna regleras direkt i förordningen. Vi föreslår därutöver att rätten till information och s.k. registerutdrag inte ska gälla uppgifter som omfattas av sekretess. Rätten till registerutdrag ska som huvudregel inte heller gälla personuppgifter som finns i löpande text som utgör utkast Hos och andra arkivmyndigheter ska rätten till registerutdrag, rättelse m.m. vara begränsad när det gäller personuppgifter som finns i arkivmaterial som tagits emot för förvaring Vissa beslut som fattas av en personuppgiftsansvarig myndighet får I likhet med vad som gäller enligt personuppgiftslagen ska vissa beslut som en myndighet fattar i egenskap av personuppgiftsansvarig kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Det gäller sådana beslut som myndigheten fattar med anledning av att den registrerade utövar sina rättigheter enligt dataskyddsförordningen. Det kan t.ex. röra sig om avslagsbeslut på begäran om att den registrerade ska få tillgång till sina personuppgifter, att uppgifter ska rättas eller raderas eller att en behand- ling ska begränsas. Den registrerade kan begära skadestånd Den registrerade har enligt dataskyddsförordningen rätt till ersättning