prop · H503202 · 2018-03-26 00:00:00 — Det handlar om nät- och informationssäkerhet, t.ex. att skydda personlig integritet vid hantering av persondata inom kompetensförsörjning, forskning och offentlig sektor, att skydda forskningsresultat och innovationsidéer från industrispionage eller om att skydda samhället mot andra typer av cyberhot. Cybersäkerhet är en förutsättning för att företag och offentliga aktörer ska våga digitalisera sina verksamheter. Minskad miljö- och klimatpåverkan är en förutsättning för en hållbar och utvecklad ekonomi med ett ökat välstånd. Den svenska industrin ligger i framkant för att klara omställningen av samhället. Den stora potentialen ligger i att kombinera ny teknik och innovation för minskad miljöbelastning och ökad miljönytta, som konkurrenskraften stärks genom resurseffektiva och giftfria produktionsmodeller och produkter. Den svenska industrins låga utsläppsintensitet är en konkurrensfördel som bör utvecklas och därmed bidra till den globala miljönyttan. är ett av världens mest innovativa länder och såväl nya produkter som tillverkningsprocesser har potential att minska utsläpp och bidra till miljönytta inte bara i utan också globalt. Därigenom har innovation och teknisk utveckling en stor potential att kunna bidra till såväl skalbar miljönytta som stärkt konkurrenskraft. För att ytterligare pressa utsläppen inom framförallt processindustrin i krävs dock nya tekniksprång. Ett exempel på detta är projektet , som drivs av tillsammans med och , vars målsättning är att tillverka grönt, koldioxidfritt stål. Om HYBRIT blir en framgång och tekniken med fossilfri stålproduktion kan spridas är klimatnyttan betydande. Med nya investeringar fasas äldre metoder ut och mer resurseffektiva och miljö- och klimatvänliga processer kommer till varvid utsläpp och miljöpåverkan minskas. Men utan effektiva regelverk som underlättar omställningen riskerar strukturomvandlingen att hämmas och miljö- och klimatnyttan att utebli. Ny teknik såsom solceller, batterier till elbilar samt vindkraftverk innehåller en stor mängd metaller och såsom kobolt och sällsynta jordartsmetaller. I takt med omställningen mot en mer koldioxidsnål värld och en cirkulär ekonomi ökar trycket på en hållbar värdekedja, från råvaruutvinning av innovationskritiska metaller till en väl fungerande återvinning. Hållbara råvaror, från såväl primär som sekundär mineralutvinning, är grunden i värdekedjor världen över som sedan ska kunna återvinnas och användas . Goda förutsättningar för effek- 2017/18:202 tivt nyttjande av råvaror och energi kommer att vara allt viktigare både för att nå våra miljömål och för att möta de hållbarhetskrav som konsumenter ställer. Tack vare en avancerad industri och goda råvarutillgångar av bland annat innovationskritiska mineraler, har goda möjligheter att inta en ledande position i omställningen mot en hållbar ekonomi. En förutsättning för hållbara värdekedjor är också att kretsloppen är giftfria och resurseffektiva. Det är viktigt att driva på utvecklingen av utbyte av farliga ämnen. En omställning till bioekonomi och fler fossilfria lösningar krävs för att ersätta fossila råvaror och nå miljömål. I en växande cirkulär och biobaserad ekonomi och ett fossilfritt samhälle har skogsnäringen och skogsråvaran en viktig roll. Transportsektorn står för en tredjedel av utsläppen av växthusgaser i . Minskade utsläpp från transportsektorn är därför avgörande för att nå de långsiktiga klimatmålen. Globalt pågår en omfattande omställning till utsläppssnåla transporter. Svenska aktörer ligger i framkant och kan ytterligare öka sin konkurrenskraft om de leder omställningen. Att understödja den starka utveckling som finns inom fordonsindustrin genom att stödja skiftet till låga utsläpp har potentialen att bidra till att nå uppsatta klimatmål. Kompetensförsörjningen är industrins största tillväxthinder just nu och givet den snabba tekniska utvecklingen så är det sannolikt att denna fråga kommer att fortsätta att behöva vara i fokus för politikens utformning framöver. För en industri som ligger i framkant av teknisk utveckling och högt upp i värdekedjan är kompetens en avgörande konkurrensfaktor. Tillgången till rätt kompetens är också ofta utslagsgivande vid beslut om nyinvesteringar och utvidgning av befintlig verksamhet. går industrin på högvarv och efterfrågan på arbetskraft är stor. Det innebär att det blir allt svårare att hitta rätt kompetens och arbetskraftsbrist är ett av industrins största tillväxthinder. I detta sammanhang är det allt viktigare att attrahera och behålla internationell specialistkompetens. Kompetensförsörjningen utmanas också av digitaliseringen och omställningen till en hållbar produktion. Helt nya kompetensbehov uppstår i allt snabbare takt, som efterfrågan på vissa kompetenser minskar i omfattning. För både arbetstagare och arbetsgivare blir det livslånga lärandet allt viktigare. Arbetstagaren behöver ha uppdaterade kunskaper som är relevanta och efterfrågade på arbetsmarknaden och företagen måste säkerställa att de har rätt kompetens på plats kontinuerligt. Digitaliseringen och därtill kopplad teknikutveckling medför många möjligheter. Teknologier exempelvis för att hantera stora datamängder och utveckla artificiell intelligens (AI) skapar helt nya förutsättningar för automation och produktivitetsutveckling. och svensk industri står väl rustat för att dra nytta av detta, vilket också kommer att bli avgörande för fortsatt stark konkurrenskraft. Men det finns en oro för vilka konsekvenser teknikutvecklingen för med sig för jobben och för Skr. 2017/18:202 arbetsmarknaden i stort. Studier har visat på olika prognoser för hur många jobb som riskerar att automatiseras bort. Studier som tar hänsyn till att det är arbetsmoment, snarare än hela yrken, som förändras av ny teknik ger en mer positiv bild. Dessa studier visar att teknikutvecklingen även innebär att nya jobb skapas, dels genom att tekniken skapar specifika behov av helt nya typer av jobb, dels allmänt genom den tillväxt och därmed ökade efterfrågan som tekniken medför. försvinner 300 000 till 400 000 jobb i , som ännu fler skapas. Sedan regeringsskiftet är det till exempel mer än 250 000 fler svenskar som går till jobbet. Oavsett hur många jobb som försvinner och hur många som kommer till så är det med stor sannolikhet så att tekniken kommer att förändra de flesta av jobben. Omställningsförmågan och en väl fungerande matchning på arbetsmarknaden blir avgörande för att klara och dra nytta av teknikskiftet, liksom för att ta tillvara den jobbskapande potential som tekniken kan medföra. En konkurrenskraftig grundutbildning såväl som livslångt lärande och möjligheter till kompetensutveckling och omskolning under hela arbetslivet är här centralt liksom ett socialt skyddsnät och trygga anställningsvillkor, som kan bidra till att människor känner sig trygga trots stora förändringar, så att den positiva attityden till ny teknik kan upprätthållas. Arbetsmarknadens parter har här en viktig roll genom bland annat kompetensutvecklings- och omställningsavtal som kan bidra till en högre omställningsförmåga på arbetsmarknaden. som det pågår ett omvälvande teknikskifte som går allt snabbare, så kommer det att inträffa konjunktursvängningar framöver. Att kunna hantera dem och rusta företagen och arbetskraften för framtiden kommer att bli avgörande och här är livslångt lärande, validering, utbildning och kompetensutveckling nödvändiga inslag. Forskning och innovationsförmåga är nödvändigt för en allt hårdare konkurrens samt omställningen till en mer resurssnål och klimatsmart ekonomi. Innovation uppstår i stor utsträckning i skärningen mellan olika discipliner och aktörer. En utmaning framöver blir att säkra att etablerade testbäddar resulterar i verklig innovationsnytta för företag. Det är vidare angeläget att innovationsupphandling i högre utsträckning används offentliga sektorns utveckling av verksamheter. Upphandling kan användas för att främja innovation och för att etablera testbäddar i verkliga miljöer. Högskolorna och universiteten fyller en avgörande funktion i innovationssystemet. Därför behövs styrsystem som ger lärosätena bättre förutsättningar att stödja målsättningen att ska vara en av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, till exempel genom att samverkan med det omgivande samhället premieras ekonomiskt. 2017/18:202 För att inte ska tappa sin globala tätposition behöver svenska aktörer även fortsatt delta aktivt i internationella sammanhang. I detta kan politiken bidra med att ge goda förutsättningar för samarbete. Under det närmaste året blir förhandlingarna om EU:s nästa ramprogram för forskning och innovation viktiga för att uppnå svenska mål såväl som globala mål i t.ex. Agenda 2030 och . ställning som ledande innovationsland öppnar också möjligheter till bilaterala samarbeten som kan ge svenska aktörer tillgång till de starkaste innovationsmiljöerna i världen. Sådana bilaterala innovationspartnerskap kan stärka arbetet för att lösa samhällsutmaningarna. Ett exempel är det partnerskap med som slöts 2016 och bland annat innebär gemensamt arbete för att undersöka finansiering, affärsmodeller och drift av elvägar. Tekniken för elvägar är fortfarande ny och behöver utvecklas. Samarbete mellan länder med olika förutsättningar kan skynda på utvecklingen av innovativa lösningar. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , M , , , , , , Hellmark , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2017/18:202 En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri