prop · H60321 · 2018-12-07 00:00:00 — Hyressättning av statens ändamålsfastigheter har varit en återkommande fråga sedan lokalförsörjningsreformen genomfördes.28 Prissättning är grundläggande för marknadens funktion och vi har därför valt att beskriva den översiktligt. Sedan lokalförsörjningsreformen är den generella principen för statens lokalförsörjning att hyran sätts i förhandling mellan hyresgäst och hyresvärd. har avvisat förslag om att införa en särskild hyresmodell för lärosätena, med hänvisning till att hyran ska förhandlas. Regeringen och utbildningsutskottet bedömde också att det i fallet med ändamålslokaler var särskilt angeläget med en öppen och aktiv dialog mellan hyresgäst och hyresvärd.29 Hyressättning på marknadsmässig grund är den princip som har gällt både historiskt och för fastighetsförvaltande myndigheter.30 Preciseringen av Akademiska Hus uppdrag 2013 innebar bland annat att hyressättningen inom bolaget skulle bli mer marknadsmässig.31 Regeringen och utbildningsutskott har bedömt att affärsmässighet i hyreskontrakten kan innebära att hyresgästen betalar av en större del av investeringen ju mer specialiserad byggnaden är, alternativt att hyresgästen betalar hela investeringen om det inte finns några alternativ för hyresgäst eller hyresvärd. Den risk som en investering innebär kan också fördelas på andra sätt. Ansvaret för att de finansiella riskerna hanteras ändamålsenligt ska ligga hos hyresvärdens ledning.32 Av ovan framgår att utgångspunkten är att marknadsmässiga hyror sätts i förhandling. Vilken typ av hyra man kommer fram till i förhandling kan dock variera. erfar att både kostnads- och marknadshyror används . Kostnadshyror kan beräknas på olika sätt och syftar i grunden till att hyran ska spegla de kostnader som hyresvärden har för lokalen i form av drift, underhåll, administration och kapital. Marknadshyror sätts i stället utifrån de hyror som nytecknats på andra, jämförbara lokaler. På marknader med många avslut, det vill säga många nytecknade kontrakt, kan man göra säkrare uppskattningar av en marknadshyra. Marknadshyra förutsätter därmed att det finns jämförbara objekt. Till skillnad från en kostnadshyra, beräknas en marknadshyra inte i detalj och 28Se exempelvis SOU 1997:187 och SOU 2004:28. 1997/98:FIU25. 30Hyressättningen inom skulle i möjligaste mån följa marknadsprissättningen och investeringar skulle prövas utifrån marknadssituationen. Hyressättningen hos dagens fastighetsförvaltande myndigheter ska ske på marknadsmässig grund när statliga myndigheter är hyresgäster, vilket enligt regeringen är en grundläggande princip som den inte har för avsikt att förändra. 1991/92:44, sid 3. 2015/16:1 utgiftsområde 2 sid 125–126.) 2013/14:1 UO 24, sid 65. 1997/98:137, bet. 1997/98: FiU25. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N hyresgästen kan därmed heller inte förväntas ha insyn i hyresvärdens kostnader eller eventuella vinst på den enskilda lokalen.33 Eftersom hyran ska sättas utifrån förhandling, är oenighet om såväl val av hyresmodell som hyresvillkor en naturlig del av samarbetet mellan lärosätena och deras hyresvärdar. I intervjuer med lärosätena framkommer olika uppfattningar av vad marknadsmässig hyra är.34 Intervjuerna visar också att lärosätena som hyr lokaler av Akademiska Hus har olika bilder av hur väl arbetet med att nå en överenskommelse om hyran fungerar. Om en tvist om hyresvillkoren uppstår mellan en hyresvärd och ett lärosäte kan ärendet ges en opartisk bedömning i , vilket förekommer.35 2.4 Vanligt att lärosätena har få hyresvärdar Under har beslutat att omreglera flera olika marknader som varit strikt reglerade, i vissa fall som statliga monopol. menade 2008 att det fanns skäl att vara uppmärksam på dessa marknader på grund av risken för konkurrensproblem på grund av att en aktör är dominerande.36 Regeringen uppmärksammade 2013 att Akademiska Hus på vissa orter till stor del var dominerande och föreslog åtgärder för att förbättra konkurrensen, vilket diskuteras vidare i avsnitt 2.5.3. Nedan tecknar vi en bild av utvecklingen av marknaden för lärosätenas lokaler i syfte att dels klargöra vad som karaktäriserar marknaden , dels utreda vad det ställer för krav på lärosätena som affärsmässiga parter på marknaden. kan konstatera att det totalt sett finns fler hyresvärdar som hyr ut lokaler till lärosäten , jämfört med . Nedanstående beräkningar, som är gjorda utifrån hyreskontrakt giltiga , visar att Akademiska Hus äger av de ytor som lärosätena hyr, äger och övriga aktörer står för av lärosätenas hyrda ytor. /95 hade övriga aktörer av marknaden, medan Akademiska Hus hade cirka 60 och cirka 30 procent.37 Marknadsandelarna för Akademiska Hus har därmed ökat något mellan de två tidpunkterna, medan marknadsandelar har minskat till fördel för övriga hyresvärdar. 33SOU 2011:31 sid 273–274. 34Intervju , och , . Se även enkätsvar . m.fl. (). 35Intervju , och , . 2006/2007:NU14. Se även Statskontoret (2004). 37Riksdagen (1996). R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G Flera lärosäten uppfattar att de inte befinner sig på en ”riktig” marknad eftersom Akademiska Hus har så stor andel av marknaden, och att den bristande konkurrensen försvårar arbetet med att hålla nere lokalkostnaderna.38 kan konstatera att merparten av lärosätena hyr större delen av sina lokaler av ett fåtal hyresvärdar, oavsett om de har Akademiska Hus som hyresvärd eller inte. Diagram 3 nedan visar marknadsandelen för varje lärosätes fyra största hyresvärdar beräknad som förhyrd yta av lärosätet.39 har lägst andel hyrd yta hos sina fyra största hyresvärdar – den sammanlagda andelen för de fyra största hyresvärdarna är . Tre lärosäten har endast en hyresvärd – som hyr av ,40 som hyr av ett kommunalägt bolag och Gymnastik- och som hyr av Akademiska Hus. Ytterligare sju lärosäten har endast två hyresvärdar.41 Diagrammet visar att 22 av lärosätena hyr av Akademiska Hus, och 19 av dem hyr över hälften av sina lokaler av bolaget.42 38Intervju , , , , , och , . 39Detta mått, C4, är ett vanligt mått på marknadskoncentration. Se Shy, Oz (1995) och bilaga för beskrivning av bearbetning och beräkning. I detta avsnitt berörs inte stiftelsehögskolorna. har gjort iakttagelser som visar att situationen är likartad i de två fallen. 40Vasakronan ägs till lika delar av första, andra och tredje AP-fonden. 41Blekinge tekniska högskola, Försvarshögskolan, , Kungl. i , Kungl. , och konstnärliga högskola. 42Riksrevisionen har också gjort beräkningar där hänsyn tas till hur stor andel av ytan som hyrs av olika hyresvärdar utifrån index (HHI), se bilagan för metodbeskrivning. Även dessa beräkningar bekräftar att marknadskoncentrationen är hög sett både till hela landet och för samtliga granskade lärosäten, oavsett hyresvärd. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 3 Andel hyrd yta tillhörande lärosätets fyra största hyresvärdar Anm. Endast andelen förhyrd yta av de fyra största hyresvärdarna för varje lärosäte redovisas. För lärosäten som har fler än fyra hyresvärdar uppgår därför inte den samlade stapeln till . Vissa lärosäten har färre än fyra hyresvärdar. Egna beräkningar (se bilagan), data från . R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G menar att det inte enbart är hyresvärden utan även utformningen på de lokaler som lärosätena efterfrågar som ska vara central i analysen i hur effektivt lokalförsörjningen fungerar, vilket diskuteras vidare nedan. 2.4.1 Riskbedömningar kan förväntas variera vid investering har iakttagit att lärosätena i vissa fall ser hyresvärdarnas olika riskbedömningar och avkastningskrav som ett problem. uppgift är att granska statlig verksamhet, statliga bolag och statligt finansierad verksamhet. Granskning av kommunala och privata hyresvärdar har därmed inte gjorts. har gjort flera iakttagelser av hur hyresvärdar som anlitas av lärosätena gör olika bedömningar i frågor såsom riskvärdering vid nybyggnation och framtida expansionsmöjligheter. Lärosätena har i intervjuer delgett exempel både på att kommunala bolag kan värdera en investeringsrisk som lägre än vad Akademiska Hus gör, och på att Akademiska Hus värderar en risk som lägre än vad en stiftelse gör.43 Det förekommer också att kommunalt ägda bolag har i direktiv att verka med krav på ett positivt resultat för verksamheten, men att det kravet inte gäller för hyreskontrakt tecknade med högskolan.44 Flera lärosäten, såväl mindre högskolor som större universitet, som förhyr lokaler från kommunala bolag menar att kommunernas agerande har underlättat för dem att hålla nere kostnaderna.45 Lärosätenas hyresvärdar har olika kärnkunder och olika ekonomiska mål och förutsättningar. Sammantaget är det en sannolik orsak till variation i riskbedömning men variationen i sig är inte problematisk. Variationen i riskbedömning visar att inte alla lärosäten är bundna till en enda aktörs bedömning. Därmed har lärosätena olika möjligheter att utveckla sina verksamheter i enlighet med sina behov. Utbudet på marknaden och aktörernas bedömningar kommer att variera mellan orterna och menar att detta är en förväntad effekt av principerna för den statliga lokalförsörjningen. 2.5 Lokalernas utformning påverkar hyra och konkurrens Det är vanligt att lärosätena samlar sin verksamhet i byggnader inom ett begränsat geografiskt område, ett så kallat campus. Regeringen betonade också 2013 att lärosätenas långsiktiga lokalbehov, behov av speciallokaler och sammanhållna 43Intervju , och , . 44Karlskrona kommun (2015). 45Intervju , , , , , , , och , . 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N campuslösningar bör säkerställas.46 Det motiverar att granska vilka förutsättningar de lokaler som lärosätena efterfrågar ger för en effektiv lokalförsörjning. 2.5.1 Attraktiva campus ger högre hyresnivåer En vanlig vision i lärosätenas långsiktiga planeringsdokument för lokaler är att campus ska vara en levande stadsdel som används dygnet runt, med bostäder, kollektivtrafik och service i nära anslutning till undervisnings- och forskningslokalerna. Flera lärosäten anger också som vision i sina planeringsdokument att lokalerna ska lokaliseras i ett eller flera sammanhållna campus. Det är en bild som också bekräftas i intervjuer med flera lärosäten. Sammanhållna campus åstadkoms genom att expansion av lokaler vanligen görs i nära anslutning till eller inom befintligt campus, att ökad samlokalisering av verksamheter sker och att projekt genomförs för att knyta samman campusområden och enskilda lokaler. Lärosätens lokalförsörjningsarbete kan därför förstås som en del i stadsutvecklingen i och med att det påverkar hela städer och stadsdelar.47 Flera lärosäten anger att samlokalisering av verksamheter är mycket resurseffektiv och genererar stora verksamhetsvinster. Det kan vara effektivt för lärosätet att samla gemensamma funktioner som administration, studentservice och bibliotek, men ger också en ökad möjlighet till samutnyttjande av lokaler och samarbete mellan ämnesdiscipliner.48 Campusområden skapar mervärde för verksamheten eftersom de blir attraktiva områden, vilket uttryckligen framgår som lärosätenas vision i campusplaner eller motsvarande.49 En ökad närhet till service, bostäder, företagande och goda transporter är attraktiv för studenter och anställda. erfar att det också kan leda till att hyresnivåerna ökar i området.50 Ett lärosäte anger att man kommit fram till i en utredning att det vore mer kostnadseffektivt att hyra lokaler längre bort från campus, men att man valt att prioritera ett sammanhållet campusområde.51 menar att det också är sannolikt att förekomsten av ett lärosäte i sig kan bidra till framväxten av allt mer attraktiva stadsdelar, oavsett om lokalerna är samlade eller något spridda. Därför är det sannolikt inte enbart lärosätenas egen strävan efter attraktiva campusmiljöer som verkar kostnadsdrivande, utan 2013:14:1, bet. 2013/14:NU1, protokoll 2013/14:43. 47Se exempelvis och Akademiska Hus (2012) och Akademiska Hus (2016b). 48Intervju Gymnastik- och , , Linnéuniversitetet, , , , konstnärliga högskola, , , . (2013), Kungl. (2016) och (2017). 49Se exempelvis (2017) sid 3, (2016) sid 8, (2015) sid 8, och (2015) sid 29. 50Se exempelvis (2015) och intervju Akademiska Hus, . R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G även en mer generell stadsutveckling som sker i anslutning till lokalerna. Det sker också en allmän prisutveckling i landet där det finns skillnader i hyresnivåer mellan och inom städer. 2.5.2 Sammanhållna campus påverkar konkurrensen Ett antal lärosäten som har fler hyresvärdar anger att det har underlättat arbetet med att hålla nere kostnader genom möjlighet till jämförelse.52 I det inledande skedet har samlokalisering från flera orter eller stadsdelar också visat sig innebära en konkurrenssituation mellan fastighetsägare inom en kommun eller mellan kommuner.53 Flera hyresvärdar får då konkurrera om att hyra ut till lärosätet. Omvänt kan ett redan samlat campus begränsa möjligheten för lärosätet att sprida sitt lokalinnehav till flera olika hyresvärdar. Forskning pekar på att den som har ett begränsat antal leverantörer att vända sig till har begränsade möjligheter att använda förhandling för att hålla nere hyreskostnaderna, och att det då i stället är än viktigare att arbeta med relationen till leverantören.54 Lärosätena anger också att det är svårt att hålla nere lokalkostnaderna55 eftersom de har en dålig förhandlingsposition eftersom det är svårt att flytta hela eller delar av campus.56 har därför kartlagt om lärosätenas bedömning av tillgången till alternativa lokaler har förändrats . Andelen lärosäten som bedömer att det finns alternativ har ökat . Lärosätena bedömer dock att tillgången till alternativa lokaler är begränsad på så vis att det saknas alternativ till speciallokaler.57 bedömde av lärosätena att det fanns alternativ till 1–av lokalarean, vilket är en ökning med . Fyra lärosäten bedömer att det fanns alternativ till 26–av ytan och ett lärosäte att det fanns alternativ till hela den hyrda ytan 2017, vilket är alternativ som inte angavs alls 1996. Två lärosäten () svarade att det helt saknades alternativ 2017, vilket är en 52Intervju , , , , , och , . 53Intervju , och , . 54Håkansson och (1984). 55Riksrevisionen har frågat samtliga lärosäten vilka faktorer inom och utom deras egen organisation som varit framgångsrika respektive försvårande i arbetet för att hålla nere kostnaderna. 56Intervju , , , , , , , , , och , . 57Generella kontorslokaler utgör en del av lärosätenas lokaler, som de också hyr speciallokaler där olika krav ställs på både fastigheterna och lokalerna för att de ska fungera för verksamheten. Exempel på speciallokaler är djurhus, salar för dans, teater och musik, våta och torra laborationslokaler och vissa föreläsningssalar. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N minskning från under 1996.58 Det framgår dock inte om lärosätena har gjort bedömningen . har iakttagit att oväntade, yttre omständigheter kan påverka bedömningen av i vilken mån det finns alternativa lokaler.59 2.5.3 Ännu ingen mark såld för förbättrad konkurrens I förarbetena till Akademiska Hus förändrade uppdrag 2013 angav regeringen att bolaget ska verka för förbättrad konkurrens genom att i samförstånd med lärosätena upplåta eller sälja mark utanför sitt kärnbestånd till privata aktörer, där marknadsförutsättningarna så tillåter. Syftet med försäljning skulle enligt regeringen vara att ge fler möjligheter att kunna jämföra Akademiska Hus tjänster och hyresnivåer, för att på så vis uppmuntra effektivitet. Regeringen ansåg också att upplåtelse eller försäljning skulle ske i samförstånd med lärosätet och ta kärnverksamhetens långsiktiga behov i beaktande.60 har inget lärosäte bett Akademiska Hus att sälja mark utanför sitt kärnbestånd i syfte att öka konkurrensen från andra hyresvärdar.61 Ett fåtal lärosäten anger till att de efterfrågat försäljning av bebyggd mark eller mark centralt på campus, vilket inte omfattas av regeringens uttalande ovan. Lärosätena anger också att mark har sålts för uppförande av studentbostäder, vilket bekräftas av Akademiska Hus.62 Det finns exempel på att lärosäten uppfattar att Akademiska Hus markinnehav är positivt för lärosätets långsiktiga utveckling och expansionsmöjligheter. I intervjuer framkommer att olika lärosäten har bett bolaget att köpa mark, men också att inte sälja mark och att byta mark med andra aktörer. Det finns också exempel på att marktillgången kan upplevas som mindre trygg hos lärosäten som har flera olika privata hyresvärdar.63 58Riksdagen (1996). Frågan var formulerad ”För hur stor andel av den totala lokalarean () som ni disponerar uppskattar ni att det föreligger alternativa lokaler att tillgå på fastighetsmarknaden?” Ett lärosäte har inte angett något svar på frågan i enkät . 2013:14:1 utgiftsområde 24 Näringsliv, bet. 2013/14:NU1, protokoll 2013/14:43. 61Intervju Akademiska Hus, . har i intervju frågat samtliga lärosäten som är kunder hos Akademiska Hus, om de har efterfrågat försäljning av mark , var eventuell mark är belägen och om den är bebyggd. Samtliga lärosäten har svarat på frågan. bedömer att försäljning av mark i syfte att uppföra studentbostäder inte är att betrakta som försäljning i syfte att öka konkurrensen. 62Intervju Akademiska Hus, . R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G 2.6 bedömningar och iakttagelser har den hyrda arean i sektorn varit relativt , efter att ha ökat med –2003. Lokalkostnaderna har ökat trendmässigt och uppgick till , varav hyreskostnaderna utgjorde . kan konstatera att som universitet och högskolor i många fall arbetar för en utveckling som de bedömer ger ett mervärde för verksamheten, är det också en utveckling som leder till högre hyror och kan begränsa möjligheterna till konkurrens. En låg hyreskostnad är inget självändamål, utan ska bedömas i relation till de prestationer och den kvalitet som uppnås med de lokalresurser som hyran bekostar. menar att om utvecklingen av campusområdena leder till högre hyror kan lärosäten som befinner sig i den situationen ha ett större behov av att effektivisera sitt lokalnyttjande, jämfört med andra lärosäten. Lokalförsörjningsreformen innebär att staten, även för ändamålsfastigheter, har åtagit sig ett ansvar för att betala de hyreskostnader som marknaden i vissa fall kräver.64 Med en hyressättning som är följsam mot marknaden kan hyresnivåerna förväntas stiga under vissa perioder, i olika takt i landet. Utöver detta kan den stadsutveckling som campusutvecklingen innebär med ökad service och närhet mellan lärosäte, näringsliv och samhällsfunktioner i sig generera ökande hyresnivåer. Lärosätenas köpkraft ska dock kompenseras genom prisomräkningen av lokalkostnadsandelen i lärosätenas anslag, vilket granskas i nästa kapitel. val att betona förhandling i stället för en särskild hyresmodell gör att förhandling alltjämt är en grundläggande del i relationen mellan lärosätena och deras hyresvärdar. Det innebär att god förhandlingsförmåga och kännedom om marknaden är nödvändiga delar av lokalförsörjningsarbetet som det också betyder att viss oenighet är en del av relationen, där frågan om vad som utgör marknadsmässig hyra är ett exempel. Att antalet hyresvärdar är begränsade innebär att möjligheterna att sänka kostnader genom förhandling också är delvis begränsade. Sammanhållna campus begränsar möjligheterna att använda konkurrens och förhandling för att hålla nere hyreskostnaderna. Om lokalerna blir en symbol för verksamheten eller är högspecialiserade ökar också kostnaderna för en flytt. God samverkan blir därför viktigt för att åstadkomma effektivitet65 hos såväl hyresgäst som hyresvärd. menar att samverkan kan innebära såväl att lärosätena samverkar med varandra i frågor som de bedömer att de har behov av samverkan i, liksom samverkan mellan det enskilda lärosätet och hyresvärden. Trots att marknaden har 1991/92:44, sid 4. 65Axelsson och (1984). 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utvecklats sedan lokalförsörjningsreformen genomfördes, är antalet hyresvärdar få på varje lärosäte. Ytterligare stärkt samverkan är därför sannolikt en verkningsfull strategi för långsiktighet och fortsatt effektivisering av lärosätenas lokalförsörjning. Frågor om samverkan berörs i kapitel 4 om lärosätenas lokalförsörjningsarbete. menar att såväl lärosätenas behov av speciallokaler och utvecklingen av sammanhållna campus innebär begränsningar av möjligheten till konkurrens på kort och medellång sikt. Det finns en motsättning i att Akademiska Hus ska agera i enlighet med aktiebolagslagen och förväntas ta aktivt ansvar för att förbättra konkurrensen på marknaden där det har sina kärnkunder, genom att sälja mark – trots att marken annars skulle kunna vara en tillgång i uppdraget att verka för en långsiktigt hållbar utveckling av universitets- och högskoleområden. De lärosäten som har efterfrågat försäljning har också gjort det inom kärnbeståndet. Hur stor påverkan på konkurrensen som försäljning av mark utanför kärnbeståndet kan ha är inte heller givet. Uppdraget kan därmed sägas ha flera inbyggda dilemman. •Ökade krav på sammanhållna campusområden kan ge upphov till en konkurrenssituation vid en samlokalisering, men kan därefter minska möjligheten till konkurrens. •Arbetet för att göra campusområdena till mer attraktiva stadsdelar kan medföra högre marknadspriser på lärosätenas lokaler och begränsa konkurrensen. •Det finns en motsättning i att Akademiska Hus ska agera i enlighet med aktiebolagslagen och förväntas ta aktivt ansvar för att förbättra konkurrensen och öka jämförbarheten genom att sälja tillgångar som annars skulle kunna vara en del i uppdraget att verka för en långsiktigt hållbar utveckling av universitets- och högskoleområden. anser att Akademiska Hus arbete för att förbättra konkurrensen genom försäljning av mark bör bedömas i ett längre perspektiv än vad som är möjligt. Framöver bör regeringen överväga att utvärdera om detta är ett effektivt och ändamålsenligt tillvägagångssätt för att åstadkomma bättre jämförbarhet mellan olika hyresvärdar. R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G 3 Regeringen ger frihet under ansvar I detta kapitel presenteras en granskning av om regeringen styr för effektivisering av lokalförsörjningen. 3.1 Bedömningsgrunder och analyser Regeringen har det övergripande ansvaret för att de regelverk som styr lärosäten och marknaden för undervisnings- och forskningslokaler ska leda till en effektiv lösning för staten som helhet.66 Förarbetena till budgetlagen anger att styrning för ökad effektivitet förutsätter att det finns mål för en verksamhet och att resultaten mäts.67 De riktlinjer för lokalförsörjningen som beslutade om 1992, liksom beslutet om ökad autonomi för lärosätena 2011, innebär en begränsad återrapportering. Det innebär i praktiken att separat, detaljerad prövning av varje myndighets lokalkostnader inte ska göras: regeringens styrning av lokalkostnaderna ska göras på liknande sätt som med andra resurser. Lärosätenas grunduppdrag anges i högskolelagen – utbildning, forskning och samverkan – och kraven på återrapportering därutöver bör enligt begränsas.68