prop · H503118 · 2018-03-14 00:00:00 — Regeringen har också tagit del av de 13 utlåtanden om granskningar av EU-dokument, exempelvis grönböcker och meddelanden, som har behandlat. Enligt regeringsformen ska regeringen löpande samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för EU-samarbetet. Denna samrådsskyldighet fullgörs enligt riksdagsordningen med . ägde samråd rum inför samtliga möten i rådet och i . En samlad redovisning av de fall där röstat nej eller avstått från att rösta i rådet finns i skrivelsens bilaga 3. Informellt möte i i EU:s stats- och regeringschefer träffades för ett informellt möte för att dels diskutera migration kopplad till situationen i och i , dels diskutera framtidsfrågor kopplade till utträde ur EU. Vid mötet antogs en deklaration om åtgärder för att stärka EU:s arbete för att rädda liv och minska antalet illegala överfarter till havs längs den centrala Medelhavsrutten. Åtgärderna följdes upp vid den 28–. I diskussionen om EU:s framtid förde statsministern fram vikten av en social dimension i EU-samarbetet och välkomnade sina kollegor till ett toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt i . Regeringen lyfte också fram klimatförändringen som vår tids största ödesfråga och pekade på nödvändigheten att genomföra . Europeiska rådets möte den 9– Före mötet stod det redan klart att samtliga medlemsstater med undantag för kunde ställa sig bakom ett omval av som ordförande för . mycket starka invändningar mot valet av ordförande föranledde att inte närvara vid mötet. saknade därmed den enhällighet som krävs för att anta formella slutsatser men kunde däremot med majoritet besluta att utse som ordförande för en andra mandatperiod. Slutsatserna från mötet den 9–blev emellertid ordförande egna. De ekonomiska prognoser som presenterades vid mötet var en anledning till optimism, även om arbetslöshetssiffrorna var fortsatt höga, särskild bland unga. Stats- och regeringscheferna enades om vikten av att ekonomisk tillväxt ska vara till gagn för alla medborgare samt att såg framemot toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i . Stats- och regeringscheferna framhöll sin fortsatta beslut- samhet att fortsatt genomföra Maltadeklarationen och att stödja de medlemsstater som bilateralt ger sitt stöd till länder i för att lösa situationen på och kring . Regeringen betonade också vikten av ett nära samarbete med IOM och UNHCR och att genomförandet av migrationspolitiken ska vara förenlig med internationell rätt och asylrätt. Under middagen diskuterades västra och stats- och regerings- cheferna var eniga i sitt stöd för EU:s engagemang och närvaro i regionen. Säkerhets- och försvarsfrågorna var också uppe för diskussion. Här rådde enighet bland de deltagande stats- och regeringscheferna om att EU:s arbete med dessa frågor inte ska dubblera befintliga samarbeten. möttes de 27 medlemsstaterna utom (i EU27-format) för att diskutera framtid och förbereda det informella mötet i i samband med firandet av 60- årsdag. undertecknade , , , , och Romfördragen, de fördrag som brukar anses vara startpunkten för EU-samarbetet. träffades EU:s stats- och regeringschefer för att, delvis i ljuset av folkomröstning om ett utträde ur unionen, reflektera över en vision för unionens framtid. I diskussionen om EU:s framtid har regeringen utgått och verkat utifrån sina EU-prioriteringar: Ett för jobb och inkluderande tillväxt, en ambitiös klimat-, energi och miljöpolitik samt en solidarisk flykting- och migrationspolitik i en säker omvärld. Firandet i utmynnade i den s.k. Romförklaringen. förbinder sig mötesdeltagarna att verka för: Ett tryggt och säkert ; Ett blomstrande och hållbart ; Ett socialt och Ett starkare Europeiska rådets möte (Art. 50) Efter att lämnat in en formell anmälan till om att lämna EU träffades EU:s stats- och regeringschefer i EU27-format för att under ett extrainkallat europeiskt råd anta riktlinjer för de kommande förhandlingarna med om landets utträde ur unionen. Riktlinjerna fastställer att EU är enigt i förhandlingarna med , och att EU under förhandlingarna ska agera konstruktivt. riktlinjerna understryks också att EU önskar se som en nära partner. har ett stort intresse av ett bra resultat i förhandlingarna med och av att även ha en god underströk därför vikten av att för- handlingarna präglas av en ömsesidig respekt. vikten av att en ekonomisk uppgörelse kommer på plats där lever upp till de åtaganden de gjort. Europeiska rådets möte (inkl. Art. 50) diskuterade bl.a. säkerhet och försvar, EU:s externa relationer, migration och även handelsfrågor. Mötet inleddes med en diskussion om säkerhets- och försvarsfrågorna som bl.a. berörde åtgärder mot extremism och radikalisering på internet i samarbete med Mötet fortsatte med en diskussion om europeiska försvarsfonden (EDF). Utöver det kom överens om behovet av att lansera det permanenta försvarssamarbetet Pesco. Regeringen tog under dessa diskussioner upp vikten av att pågående subsidiaritetsprövningar ska respekteras. Under middagen gav tyska förbundskanslern och nytillträde president en uppdatering om genomförandet av Minsköverenskommelserna. Beslut fattades om att förlänga de ekonomiska sanktionerna . slutsatser om klimat och underströk sitt starka stöd för Mycket tid ägnades också åt flyktingsituationen på och runt 2017/18:118 . Stats- och regeringscheferna diskuterade också ekonomi- och handelsfrågor. Denna diskussion ägde rum i ljuset av ökad tillförsikt eftersom samtliga EU-länder visade en positiv tillväxt. Diskussionerna tog fasta på detta och fokuserade på vikten av att säkerställa att denna tillväxt bidrar till att stärka EU:s ekonomi. premiärminister redogjorde under middagen för landets syn på de förhandlingar om brexit som hade inletts. Därefter diskuterades i EU27-format det kommande arbetet med brexit. Toppmöte om digitalisering och informell middag med stats- och regeringscheferna, den 28–i Mötet inleddes med en informell middag med stats- och regeringscheferna där EU:s framtid stod i fokus. Vid mötet framhöll statsministern vikten av att EU håller ihop och fokuserar på de utmaningar som unionen står inför. Han lyfte särskilt fram frågor om jobb och tillväxt som viktiga för EU:s medborgare, klimat- och miljösamarbete jämte migration och säkerhet som viktiga områden för EU:s långsiktiga utveckling. hölls ett informellt digitaliseringstoppmöte där EU:s ledare diskuterade hur unionen bättre kan använda de möjligheter digitalisering innebär för att stärka konkurrenskraft och en hållbar tillväxt. Även trygghet på nätet samt cybersäkerhet lyftes fram som viktiga aspekter av diskussionen. Mötesdeltagarna diskuterade också vilka steg som behöver tas för att EU ska bli ledande inom den digitala ekonomin samt hur den digitala kompetensen och allmänbildningen tas tillvara och tillägnas. Regeringen påminde i diskussionerna om vikten av att den digitala inre marknaden öppnas mot omvärlden och att fria dataflöden fortsätter att finnas inom EU. Vidare framhöll regeringen vikten av att EU möjliggör för nästa generations mobilkommunikationsteknik (5G) att stärka digitala konkurrenskraft. Europeiska rådets möte den 19–(inkl. Art. 50) diskuterade migration, digitala samt säkerhet och Rådet var överens om att ytterligare åtgärder på migrationsområdet krävdes, däribland stärkt samarbete med ursprungs- Reformen av Dublinförordningen diskuterades också. Regeringen framhöll då behovet av att bryta dödläget i frågan om det gemensamma asylsystemet och att verka för en mer rättvis fördelning. digitala toppmötet i följdes upp, och stats- och regeringscheferna bekräftade utfästelserna om att regeringar och offentlig sektor fullt ut ska anamma den digitala tidsåldern. ökade insatser mot brott och terrorism på internet reflekterades också i Middagen ägnades åt utrikespolitiska frågor med särskilt fokus på icke- Utkomsten av diskussionerna på detta området var att nedrustning och avspänning på den koreanska halvön måste ske på bekräftade också sitt stöd till Skr. 2017/18:118 överenskommelsen om kärntekniska program. diskussion om , men inga slutsatser togs. diskuterades den s.k. ledaragendan under en informell frukost. Ledaragendan syftar till att ge en långsiktig förankring av Europeiska rådets arbete, och sträcker sig fram till slutet av 2019. Under denna diskussion passade regeringen på att välkomna Europeiska rådets medlemmar till det sociala toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i . I EU27-format antogs slutsatserna om artikel 50. Slutsatserna antogs enhälligt. I samband med toppmötet om rättvisa jobb och tillväxt i hölls en lunchdiskussion under ledning av Europeiska rådets ordförande. Diskussionerna under lunchen kom främst att kretsa kring utbildningens och kulturens roll för jobb och tillväxt. Det konstaterades att Erasmusprogrammet varit en stor framgång och att en fortsatt utvecklad rörlighet för studenter och ungdomar är viktig. Även stärkandet av yrkesutbildningarnas kvalitet, status och attraktionskraft diskuterades. I diskussionerna lyfte många också fram behovet av att anpassa utbildningssystemen på så vis att livslångt lärande främjas. Inom kulturområdet diskuterades möjligheten till att förbättra lånegaranti- instrumenten, särskilt till mindre företag inom kultursektorn. Avslutningsvis lyfte regeringen de goda erfarenheter av pedagogiskt innehåll som gjorts i den svenska förskolan. Europeiska rådets möte den 14–(inkl. Art. 50) Slutsatser antogs om säkerhet och försvar, den sociala dimensionen jämte utbildning och kultur, och klimat och EU:s ståndpunkt om På försvars- och säkerhetsområdet bekräftade slutsatserna en ambitionshöjning genom inrättandet av det permanenta strukturerade samarbetet Pesco, programmet för försvarsindustriutveckling EDIDP, försvarsindustrifonden EDF, kapacitetsbyggande för säkerhet och utveckling och det ökade samarbetet med Nato. uppdrogs också att i samarbete med medlemsstaterna stärka arbetet med EU:s civila insatser . Slutsatserna om den sociala dimensionen återspeglade utkomsten av toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i . medlemsstaterna uppmanades i dessa att genomföra den sociala pelaren inom respektive kompetens. Regeringen verkade för att ska återkomma till de sociala frågorna och att slutsatserna på området blev framåtsyftande. Slutsatserna om kultur och utbildning antogs med ett brett stöd för att vidareutveckla Erasmusprogrammet. kompletterades tätt inpå mötet med ett avsnitt om klimat, där vikten av fortsatt engagemang och handling underströks. Under mötet tillkom också slutsatser där EU bekräftade status och att medlemsländerna fortsatt stödjer en tvåstatslösning för och . 2017/18:118 I EU27-format enades toppmötet om att tillräckliga framsteg hade nåtts för att öppna nästa fas i förhandlingarna om utträde ur unionen, även om ytterligare arbete kvarstår i frågan om gränsen mellan och Republiken . Ett eurotoppmöte i utvidgat format ägde även rum där stats- och regeringscheferna för diskuterade framtiden för den ekonomiska och monetära unionen. Under middagen hölls en informell diskussion om migration där var pådrivande om att solidaritetsfrågan måste lösas . 3 Toppmöte för rättvisa jobb och tillväxt hölls ett toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt i under värdskap av statsminister och kommissionens ordförande. Med på mötet var stats- eller regeringschefer från EU:s medlemsstater, EU-institutionerna, arbetsmarknadens parter på EU-nivå och i samt företrädare för det civila samhället, experter och studerande. Toppmötet fokuserade på hur man på alla nivåer kan främja inkluderande tillväxt, skapa rättvisa jobb och främja lika möjligheter för alla kvinnor och män och . Diskussionerna fördes i ett unikt, öppet och interaktivt format, vilket ledde till att olika perspektiv lyftes fram och olika lösningar diskuterades som gemensamma utmaningar och nationella särdrag och prioriteringar beaktades. Hela mötet webbsändes för att möjliggöra för människor runt om i hela att följa diskussionerna i realtid och på webben i efterhand. Toppmötet var en viktig hållpunkt i diskussionen om EU:s framtid och en stärkt social dimension i ett framtida EU. Det innebar ett unikt tillfälle att samla nyckelaktörer och fokusera på behovet av att sätta människor främst genom gemensamma ansträngningar på alla plan. På toppmötet undertecknades ett gemensamt uttalande om den europeiska pelaren för sociala rättigheter av kommissionen, och rådet (se avsnitt 32.1). Efter mötet presenterade värdarna för mötet också en gemensam rapport som summerade diskussionerna på toppmötet och gav värdarnas syn på hur den sociala dimensionen kan utvecklas vidare. I slutsatserna från Europeiska rådets möte ställde sig stats- och regeringscheferna bakom stora delar av rapporten. Man enades då om att, som en uppföljning på Göteborgs- toppmötet, sätta människorna främst, vidareutveckla unionens sociala dimension på basis av ett gemensamt åtagande och fastställda befogenheter och främja konvergens genom insatser på alla nivåer, däribland av arbetsmarknadens parter. Som ett första steg lyftes genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter fram med beaktande av befogenheter på EU- respektive medlemsstatsnivå samt att driva pågående ärenden inom det sociala området framåt, främja en välfungerande dialog med arbetsmarknadens parter på alla nivåer, följa upp prioriteringar i för att åtgärda löneklyftan mellan kvinnor och män och uppnå ytterligare resultat inom den nya kompetens- Skr. 2017/18:118 agendan för . Stats-och regeringscheferna enades också om att återkomma till dessa frågor . Efter att valt att lämna EU har en nödvändig och nyttig Redan i Bratislavadeklarationen från den 16 enades ledarna för EU27 om att EU måste bli bättre på att leverera i konkreta sakfrågor som fred och demokrati, medborgarnas säkerhet samt ekonomisk och social utveckling. Avsikten var att på så sätt stärka förtroendet för EU hos medborgarna. i Romdeklarationen som stats- och regeringscheferna för antog den Europeiska rådets ordförande konkretiserade ambitionerna i ett arbetsprogram för hur framtidsdiskussionen ska tas vidare i den s.k. ledaragendan, som han fick stöd för vid toppmötet den 19–. Denna agenda är sakfrågeorienterad och lägger fast en tidtabell för framtidsdiskussionen i som sträcker sig fram till valen I ledaragendan föreslås också ett nytt arbetssätt för som innebär att särskilda beslutsskrivelser ska tas fram i vissa frågor för att styra diskussionen och bidra till konkreta framsteg i diskussionerna. har flera europeiska ledare redogjort för sina respektive ambitioner för framtiden. Statsministern höll ett tal om regeringens EU- politik vid , där han betonade vikten av enighet i EU27-kretsen och lyfte fram prioriteringar om en solidarisk flykting- och migrationspolitik och en säker omvärld, ett socialt för jobb och tillväxt samt en ambitiös klimat-, energi- och miljöpolitik. Han betonade också att EU måste leverera i politiska sakfrågor som är viktiga för medborgarna. president har i uppmärksammade tal uttryckt en stark tilltro till EU- samarbetet, men medan den förre bl.a. lyfte fram behovet av enighet, betonade den senare möjligheten till ett EU i olika hastigheter. Som ett led i diskussionen om EU:s framtid presenterade kommissionen dels en vitbok innehållande olika vägval för det framtida EU- samarbetet, dels fem diskussionsunderlag i centrala frågor såsom den sociala dimensionen, hur globaliseringen ska hanteras, den ekonomiska och monetära unionen, EU:s framtida finanser och det framtida Kommissionen ville med dessa underlag bidra till en bred framtidsdebatt i det civila samhället och hos andra samhällsaktörer för att främja delaktigheten i utformningen av EU:s politik. Regeringen anser att kommissionens initiativ har gett värdefulla ingångar i debatten om framtiden. Regeringen har genomfört EU-sakråd om samtliga fem diskussionsunderlag, informerat i form av faktapromemorior, informerat eller överlagt med flera fackutskott och planerar att genomföra ytterligare ett uppsamlande EU-sakråd om EU:s av deltagarna och bidragit till värdefull fördjupning och 2017/18:118 breddning av regeringens perspektiv inför diskussionerna i EU. Regeringen har sammanställt resultatet från EU-sakråden och skickat information om detta arbete till kommissionen och ordförandeskapet i rådet. DEL 2 FRÅGOR UNDER RÅDET FÖR Regeringen bedriver ett arbete för att stärka delaktigheten, kunskapen och engagemanget om EU-relaterade frågor i . Arbetet tar sin utgångspunkt i betänkandet "EU på hemmaplan” (SOU 2016:10). Den långsiktiga målsättningen är att delaktigheten i beslut som fattas på EU- nivå ska vara lika god som när det gäller den kommunala, regionala och nationella nivån. Regeringen har inlett en kunskapssatsning om EU bland centrala grupper, däribland förtroendevalda, offentligt anställda, yrkesverksamma journalister och lärare och skolelever. har regeringen initierat en ny arbetsmetod s.k. EU-sakråd som syftar till att på ett strukturerat och transparent sätt ta vara på expertis i sakfrågor inom civilsamhället och andra samhällsaktörer. ägde elva EU-sakråd rum, däribland om kommissionens förslag till tjänstepaket och om förslaget till europeisk pelare för sociala rättigheter. Även statsministerns två EU-råd med företrädare för arbetsmarknadens parter är en del av arbetet med stärkta samrådsformer. bjöd regeringen in ett fyrtiotal myndighetschefer för en dialog om myndigheters roll för att stärka delaktigheten, kunskapen och engagemanget i EU-arbetet. För att öka delaktigheten i EU-arbetet behövs ett engagemang av fler samhällsaktörer. Genom EU-handslaget bjuder regeringen in relevanta aktörer att delta i arbetet. Vid utgången av 2017 hade 42 aktörer ingått EU- handslag, däribland arbetsmarknadens parter, kommuner, regioner, ungdomsrörelser och universitet. 6 utträde ur EU Efter folkomröstningen , dröjde det till innan den brittiska regeringen satte igång den formella utträdesprocessen. Premiärminister anmälde då i ett brev till Europeiska rådets ordförande, avsikt att lämna EU. I enlighet med artikel 50 i inleddes EU:s förberedelsearbete och antog en första omgång riktlinjer för förhandlingen. antog rådet för allmänna frågor detaljerade förhandlings- direktiv och inrättade en särskild arbetsgrupp inom rådet med uppdraget att bistå Coreper och allmänna rådet med rådets förhandlingsarbete. Slutligen gavs kommissionen det formella uppdraget att genomföra förhandlingen med . Som föreskrivs i artikel 50 FEU deltar inte i eller i Europeiska unionens råd när dessa hanterar frågor avseende det brittiska utträdet (brexit). 2017/18:118 Till EU:s chefsförhandlare utsåg kommissionen den franske politikern och f.d. kommissionären . Till brittisk chefsförhandlare utsåg den brittiska regeringen ministern med ansvar för EU-utträdet . Efter att genomfört allmänna val kunde de formella förhandlingarna mellan delegationerna inledas . Dessa fördes i i månadsvisa omgångar . I Europeiska rådets riktlinjer lades principen om en etappvis förhandling fast. Denna innebar att förhandlingen skulle inledas med utträdesfrågorna. När man nått tillräckliga framsteg i en första etapp helt fokuserad på dessa frågor, skulle förhandlingarna kunna gå vidare till en andra etapp. Där skulle förhandlingarna öppnas också för ramarna för den långsiktiga förbindelsen mellan och , liksom för ett övergångs- arrangemang mellan medlemskapet och den långsiktiga förbindelsen. prövade frågan om tillräckliga framsteg uppnåtts och fann att så inte var fallet, men beslutade att EU skulle inleda interna förberedelser för den andra förhand- lingsetappen. Vid sitt decembermöte kunde konstatera att den gemensamma framstegsrapport som chefsförhandlarna ställts sig bakom bekräftade att tillräckliga framsteg hade uppnåtts i den första förhandlingsetappen. gav därför klartecken för att gå vidare till den andra etappen och antog nya riktlinjer för, i första hand, förhandlingar om ett övergångsarrangemang. Riktlinjerna avses kompletteras med nya förhandlingsdirektiv från allmänna rådet. Förhandlingarna om brexit fortsätter med inriktning på att utträdesavtalet ska ligga färdigt och bli föremål för godkännande av och det brittiska parlamentet till det brittiska utträdet som i enlighet med artikel 50 FEU förutses äga rum . Rättsstatens principer inom EU Syftet med rättsstatsarbetet inom EU är att främja och upprätthålla medlemsstaternas respekt för rättsstatens principer och unionens Regeringen anser att utvecklingen i är mycket oroande, och stöder kommissionens motiverade förslag av om att rådet ska slå fast att det finns en klar risk att allvarligt åsidosätter unionens grundläggande värden (det s.k. varningsförfarandet enligt artikel 7.1 i EU- Kommissionen hänvisar till den sammantagna effekten av de lagar som genomförts och som ökar det politiska infly- tandet över rättsväsendet. Inom ramen för rådets arbete för att främja och upprätthålla rättsstaten inom unionen hölls den tredje årliga dialogen under det estniska ordförandeskapet på temat ”utmaningar för mediemångfald och rättsstaten i digitaliseringens tid”. Regeringen ser dialogerna som viktiga i arbetet med att stärka den Skr. 2017/18:118 gemensamma förståelsen för efterlevnad av rättsstatens principer och övriga grundläggande värden som EU-samarbetat vilar på. Regeringen anser vidare att det måste få konsekvenser när en medlemsstat brister i respekt för rättsstatens principer. Regeringen tittar också tillsammans med andra medlemsstater på hur rådets dialog om rättsstatens principer kan stärkas. Samråd med ägde rum . 8Europa 2020-strategin och den europeiska terminen 2020 är EU:s gemensamma strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. Den innehåller övergripande mål inom fem områden. Strategin följs upp bland annat inom ramen för Europeiska terminen som är ramverket för ekonomisk-politisk samordning inom EU. 8.1Strategin för hållbar tillväxt och sysselsättning 2020-strategin antogs av EU:s stats- och regeringschefer och är EU:s gemensamma strategi för att skapa långsiktigt hållbar tillväxt, hög sysselsättning och social sammanhållning i unionen. Konkreta åtgärder på EU-nivå och i medlemsstaterna ska bidra till strategins målsättningar i enlighet med strategins riktlinjer (se avsnitt 31.1). 8.2Europeiska terminen för stärkt ekonomisk samordning Den sjunde europeiska terminen inleddes med att kommissionen presenterade sin årliga tillväxtöversikt med förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i EU för . publicerade kommissionen landrapporter med fördjupade analyser över medlemsstaternas ekonomier. Landrapporterna är en del i uppföljningen inom ramen för den europeiska terminen och är en analytisk grund för de landsspecifika rekommendationerna. Regeringen kunde i stort ställa sig bakom kommissionens analys av den svenska ekonomin. överlämnade sina nationella reform- respektive konver- gensprogram till kommissionen. Efter att medlemsstaterna bidragit med sina nationella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram 2017/18:118 analyserade kommissionen dessa med hänsyn till medlemsstaternas relativa utgångslägen och nationella förutsättningar. Kommissionen presenterade resultatet av sin analys i form av ett meddelande och förslag till landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna. Rekommendationerna identifierar de huvudsakliga utmaningar som kommissionen anser att medlemsstaterna borde prioritera de kommande 12–18 månaderna för att leva upp till målsättningarna i 2020-strategin och stabilitets- och tillväxtpakten. Kommissionens förslag till landsspecifika rekommendationer behandlades i rådsstrukturen. Vid den 22–avslutade stats- och regeringscheferna den europeiska terminen genom att ställa sig bakom rådets förslag till rekommendationer som därefter antogs formellt av rådet . Samråd med ägde rum ett flertal gånger inför rådets behandling av tillväxtöversikten och respektive juli inför antagandet av de landsspecifika rekommendationerna.