prop · H503147 · 2018-03-14 00:00:00 — 2. i egenskap av djurhållare på avsändningsorten, omlastningsplatsen eller bestämmelseorten i strid med artikel 8.1 inte ser till att de tekniska föreskrifter som anges i kapitel I och i kapitel III avsnitt 1 i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1/2005 uppfylls i fråga om de djur som trans- Prop. 2017/18:147 porteras, 3.svarar för driften av en uppsamlingscentral och inte i enlighet med artikel 9.1 ser till att djuren behandlas i enlighet med de tekniska före- skrifter som anges i kapitel I och i kapitel III avsnitt 1 i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1/2005, 4.avlivar djur på annat sätt än efter bedövning i enlighet med de meto- der och de särskilda krav för tillämpningen av dessa metoder som anges i artikel 4.1 och i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1099/2009 av om skydd av djur för avlivning, 5.i strid med artikel 4.1 i rådets förordning (EG) nr 1099/2009, avlivar djur så att djuret efter bedövning återfår medvetande eller känsel innan det dör, 6.i strid med artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1099/2009 med- verkar till att ett djur placeras i fixeringsanordningen, eller i en anordning där huvudet fixeras, innan den person som ansvarar för bedövning eller avblodning är beredd att bedöva eller avbloda det så fort som möjligt, 7.inte i enlighet med artikel 15.1 ser till att driftsbestämmelserna för slakterier i bilaga III till rådets förordning (EG) nr 1099/2009 följs, 8.inte följer vad som enligt artikel 15.2 i rådets förordning (EG) nr 1099/2009, gäller för fixering av djur vid avlivning, eller 9. använder någon av de fixeringsmetoder som är förbjudna enligt arti- kel 15.3 i rådets förordning (EG) nr 1099/2009. Om brottet har begåtts med uppsåt och avsett en förpliktelse av väsent- lig betydelse från djurskyddssynpunkt, är straffet fängelse i högst . Brott mot övriga EU-bestämmelser som lagen kompletterar 4 § Till böter döms den som med uppsåt eller av oaktsamhet i annat fall än enligt 3 § bryter mot skyldigheter, krav eller förbud som finns i de EU-bestämmelser som lagen kompletterar. Detta gäller inte om överträ- delsen avser bestämmelser om myndighetsutövning. Brott mot föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen 5 § Till böter döms den som med uppsåt eller av oaktsamhet bryter mot föreskrifter som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, en myndighet har meddelat med stöd av –2 kap. 2 § andra stycket, 2 kap. 4 § tredje stycket, 2 kap. 5 § tredje stycket, 2 kap. 6 § fjärde stycket, 2 kap. 7 § andra stycket, 2 kap. 9 § fjärde stycket, 2 kap. 11 § andra stycket, 2 kap. 12 § eller 2 kap. 13 § fjärde stycket, –3 kap. 1 § andra stycket 1 eller 3 kap. 2 § andra stycket, –4 kap. 2 § fjärde stycket 1 eller 4 kap. 4 §, –5 kap. 2 § 1 i annat fall än som sägs i 1 §, –6 kap. 3 §, –7 kap. 8 § andra stycket eller 7 kap. 16 § första stycket 1 eller andra stycket. 2017/18:147 gärningar 6 § Om en gärning som avses i 1, 3, 4 eller 5 § är att anse som ringa ska det inte dömas till ansvar. En gärning är att anse som ringa om den fram- står som obetydlig med hänsyn till det intresse som straffbestämmelsen är avsedd att skydda. Bestämmelsernas förhållande till vite 7 § Det får inte dömas till ansvar enligt denna lag för en gärning som omfattas av ett föreläggande om vite, om gärningen ligger till grund för en ansökan om utdömande av vitet. 8 § Till ansvar enligt 1–5 §§ döms det inte om gärningen är belagd med samma eller strängare straff i . Avgift om en förprövning inte har skett 9 § Regeringen får meddela föreskrifter om att en avgift ska betalas av den som inte låter förpröva stall, andra förvaringsutrymmen för djur eller hägn enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 6 kap. 1 §. Avgiftens storlek ska framgå av regeringens föreskrifter. Avgiften ska uppgå till och högst . När regeringen meddelar föreskrifter om avgiftens storlek ska hänsyn tas till förpröv- ningens komplexitet och omfattning. Överklagande av beslut i ärenden om etiskt godkännande 1 § En regional djurförsöksetisk nämnds beslut i ett ärende om god- kännande av användning av djur i djurförsök och om återkallelse av ett sådant godkännande får överklagas till den centrala djurförsöksetiska nämnd som anges i 7 kap. 13 §. Den centrala djurförsöksetiska nämndens beslut får inte överklagas. Överklagande av andra beslut 2 § Andra beslut enligt denna lag får överklagas till allmän för- valtningsdomstol. Beslut som avser Försvarsmakten överklagas dock till regeringen. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Motpart vid överklagande av beslut av officiell veterinär 3 § Om ett beslut som har meddelats av en officiell veterinär som har förordnats enligt lagen (2009:1254) om officiella veterinärer överklagas, ska den myndighet som har förordnat den officiella veterinären föra det allmännas talan i allmän förvaltningsdomstol. Föreskrifter om omedelbar verkställighet 4 § Regeringen får meddela föreskrifter om i vilka fall ett beslut enligt denna lag, enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen eller enligt de EU-bestämmelser som lagen kompletterar ska gälla även om det överklagas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs djurskyddslagen (1988:534). 3.Förelägganden, förbud och andra beslut som har meddelats enligt den upphävda lagen gäller fortfarande. 4.Djurförbud enligt 9 kap. 1 § får, i de fall förhållandena som ligger till grund för beslutet har inträffat före ikraftträdandet, beslutas endast om förutsättningarna för djurförbud enligt den upphävda lagen är upp- fyllda. 2017/18:147 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2009:302) om verksamhet inom djurens hälso- och Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § lagen (2009:302) om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med djurens hälso- och sjukvård avses i denna lag åtgärder som vidtas för att medicinskt förebygga, påvisa, lindra eller bota sjukdom, skada eller därmed jämförligt tillstånd hos djur. Med djurens hälso- och sjukvård jämställs även utförande av operativa ingrepp på eller givande av injektioner till djur i andra syften än de som följer av första stycket. Djurförsök enligt 1 c § djur- Djurförsök enligt 1 kap. 4 § skyddslagen (1988:534) omfattas djurskyddslagen (2018:000) om- inte av begreppet. fattas inte av begreppet. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att det i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska införas sex nya paragrafer, 10 kap. 20 a §, 32 kap. 10 a, 10 b och 10 c §§, 35 kap. 23 a och 23 b §§, och närmast före 10 kap. 20 a §, 32 kap. 10 a, 10 b och 10 c §§, och 35 kap. 23 a och 23 b §§ nya rubriker av följande lydelse. Sekretessen enligt 25 kap. 1 § och 26 kap. 1 § hindrar inte att en uppgift om ett djur som är nöd- vändig för ett ingripande av en kontrollmyndighet för djurskydd eller lämnas till dessa myndigheter om personal inom hälso- och sjukvården eller påträffar ett djur som 1. tydligt utsätts för vanvård eller misshandel, eller 2. uppenbart uppvisar symtom på sjukdom eller är allvarligt skadat. En uppgift enligt första stycket får lämnas endast om det bedöms att bristen inte kan åtgärdas i samråd med den som håller djuret. Uppgift från hälso- och sjukvården och Sekretess gäller hos en kon- trollmyndighet för djurskydd för uppgift om en enskilds personliga förhållanden som av djurskydds- skäl har lämnats av personal inom hälso- och sjukvården eller social- tjänsten, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den till denne lider men. För uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio Sekretessen enligt 10 a § hindrar inte att uppgift lämnas till en annan kontrollmyndighet för djur- Om en kontrollmyndighet för djurskydd får en uppgift som är sekretessreglerad i 10 a § från en annan kontrollmyndighet för djur- skydd, blir 10 a § tillämplig på uppgift som är sekretessreglerad i 35 kap. 23 a § och som lämnas av Sekretess gäller hos Polis- myndigheten för uppgift om en som av djurskyddsskäl har lämnats av personal inom hälso- och sjuk- vården eller , om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. För uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio Sekretessen enligt 23 a § hindrar inte att uppgift lämnas till en kon- trollmyndighet för djurskydd. Denna lag träder i kraft . 2017/18:147 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (2009:619) Härigenom föreskrivs att 5 och 6 §§ lagen (2009:619) om djurskydds- kontrollregister ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Personuppgifter får behandlas i djurskyddskontrollregistret för att 1. i verksamhet hos Jordbruks- verket planera, samordna, admini- verket planera, samordna, admini- strera, följa upp och rapportera om strera, följa upp och rapportera om skyddslagen (1988:534) skyddslagen (2018:000) enligt de EU-förordningar som den enligt de EU-förordningar som den 2.tillhandahålla information om djurskyddskontrollen som behövs i verksamhet hos länsstyrelserna för deras planering, uppföljning och kon- troll enligt djurskyddslagen samt enligt de EU-förordningar som den lagen kompletterar, och 3.tillhandahålla information som behövs i verksamhet hos Jordbruks- verket och länsstyrelserna som underlag för beslut om och kontroll av direktstöd och stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder enligt lagen (1994:1710) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter samt enligt lagen (1994:1708) om EU:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden. Personuppgifter som behandlas för ändamål som anges i första stycket får också behandlas för att fullgöra uppgiftslämnande som sker i över- ensstämmelse med annan lag eller förordning. Personuppgifter som behandlas enligt första stycket får behandlas även för andra ändamål, under förutsättning att uppgifterna inte behandlas på ett sätt som är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samla- des in. endast behandlas sådana uppgifter endast behandlas sådana uppgifter om den som är föremål för djur- om den som är föremål för djur- lagen (1988:534) och de EU- lagen (2018:000) och de EU- förordningar som den lagen kom- förordningar som den lagen kom- pletterar, som behövs för de ända- pletterar, som behövs för de ända- mål som anges i 5 §. mål som anges i 5 §. Personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning (känsliga personuppgifter) får inte behandlas. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om vilka personuppgifter som får behandlas i djurskyddskontrollregistret. Denna lag träder i kraft . 2017/18:147 2.5 Förslag till lag om ändring i läkemedelslagen Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1 § läkemedelslagen (2015:315) ska ha En klinisk läkemedelsprövning får utföras för att utreda i vad mån ett läkemedel är ändamålsenligt. Den kliniska läkemedelsprövningen får utföras i samband med sjukdomsbehandling eller utan sådant samband. En klinisk läkemedelsprövning får utföras på människor endast av en legitimerad läkare eller en legitimerad tandläkare och på djur endast av en legitimerad veterinär. Den som utför prövningen ska ha tillräcklig kompetens på det område som prövningen avser. För klinisk läkemedelsprövning på människor finns även be- stämmelser i lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. För klinisk läkemedelsprövning på djur finns bestämmelser i djurskyddslagen (1988:534). För klinisk läkemedelsprövning på människor finns även be- stämmelser i lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. För klinisk läkemedelsprövning på djur finns bestämmelser i djurskyddslagen (2018:000). Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Prop. Regeringen beslutade (dir. 2009:57) att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en bred översyn över den samlade djurskyddslagstiftningens utformning och innehåll, att lämna förslag till en ny djurskyddslag och förordning samt att ge exempel på hur andra föreskrifter på området kan utformas. Utredaren fick också i uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt vissa problem på djurskyddsområdet, bl.a. vilka åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med övergivna och förvildade djur och användning av djur för sexuella ändamål, hur dagens bestämmelse om naturligt beteende kan förtydligas samt undersöka vilka åtgärder som behövs för att vända utvecklingen inom aveln i en ur djurhälso- och djurskyddsperspektiv mer positiv riktning. Utredaren redovisade sitt betänkande Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) . En sammanfattning av betänkandets förslag finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig hos Närings- departementet (dnr N2015/00090/DL). Regeringen behandlade i propositionen Ändringar i djurskyddslagen (prop. 2013/14:41) frågan om användning av djur för sexuella ändamål. I propositionen behandlades även utredningens förslag om definitionen av djurförsök liksom förslaget om att beslut om verksamhetstillstånd inom försöksdjursområdet och godkännande av anläggningar för försöksdjur bör flyttas från () till . Regeringen behandlade i propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) utredningens förslag om reglering av kontrollprogram på djurskyddsområdet och bedömningarna rörande införandet av ett vetenskapligt råd och en översyn av föreskrifter i syfte att sänka detaljeringsgraden där så är möjligt. I detta lagstiftningsärende behandlar regeringen utredningens förslag i övriga delar. Inom har också en kompletterande promemoria med förslag till en ny bestämmelse om rätt till tillträde för kontrollmyndigheter tagits fram. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 4. Promemorians lagförslag finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig hos (dnr N2015/06662/RS). Promemorians förslag behandlas i avsnitt 13.7. Slutligen har utredningens förslag till en sekretessbrytande be- stämmelse för personal inom hälso- och sjukvården eller som uppmärksammar djurskyddsproblem utretts vidare inom Näringsde- partementet. En promemoria med delvis ändrade lagförslag har tagits fram. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 7. Pro- memorians lagförslag finns i bilaga 8. Promemorian har remissbehand- lats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig hos Näringsdepar- 2017/18:147 tementet (dnr N2015/07632/RS). Promemorians förslag behandlas i avsnitt 18.2. har tillkännagett för regeringen att regeringen bör återkomma till med ett förslag till en sekretess- brytande bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen så att hälso- och sjukvårdspersonal samt får lämna uppgifter vidare om djurskyddsproblem till den berörda kontrollmyndigheten (bet. 2016/17:KU15 punkt 3, rskr. 2016/17:243). Även tillkännagivandet behandlas i avsnitt 18.2. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 10. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitten 6.3, 7.11, 7.16, 14.6, 14.9 och 15.8 och i författningskommentaren. Regeringen följer i allt väsent- ligt Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen har vissa språk- liga och redaktionella ändringar gjorts och därutöver några materiella förtydliganden i författningstexten. En grundläggande bestämmelse beträffande djurskydd finns i artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Be- stämmelsen har följande lydelse. Vid utformning och genomförande av unionens politik i fråga om jord- bruk, fiskeri, transport, inre marknad, forskning och teknisk utveckling samt rymden ska unionen och medlemsstaterna fullt ut ta hänsyn till välfärd för djuren som kännande varelser, som unionen och medlemsstaterna ska respektera medlemsstaternas lagar och andra för- fattningar samt sedvänjor särskilt i fråga om religiösa riter, kulturella traditioner och regionalt arv. De EU-rättsliga djurskyddsreglerna avser, med ett fåtal undantag, jord- bruksområdet och de livsmedelsproducerande djuren. Andra djurslag, t.ex. sällskapsdjur, omfattas inte av några särskilda EU-rättsliga bestäm- melser om djurskydd. har alltså endast en partiell inverkan på det område som den svenska djurskyddslagen omfattar. Syftet med EU:s djurskyddslagstiftning är dubbelt. Reglerna föranleds dels av intresset att skapa harmoniserade regler för att underlätta handeln mellan medlemsstaterna, dels av intresset att förbättra djurskyddet i sam- band med avel, uppfödning och hållning av djur, transport och slakt. antog en femårig handlingsplan för Prop. 2017/18:147 djurskydd och djurs välbefinnande för perioden –2010. planens mål var bl.a. fortsatt höga krav på djurhållning inom EU och internationellt samt en förbättrad samordning av befintliga resurser på området. Handlingsplanen följdes 2012 av kommissionens strategi för djurskydd och djurs välbefinnande för perioden –2015 som grundade sig på erfarenheterna från den tidigare handlingsplanen. Kommissionen bedöm- de bl.a. att det finns betydande problem med efterlevnaden av gällande regler och att den sektorsspecifika lagstiftningen inte räcker för att uppnå den önskade djurskyddsnivån inom EU. Kommissionen listade i strategin fyra faktorer som bedöms vara särskilt betydelsefulla för den aktuella djurskyddsnivån inom EU: –att medlemsstaternas tillsyn av EU-lagstiftningen är brist- fällig på flera områden –att konsumenterna saknar relevant information om djurskydd –att många berörda parter saknar tillräckliga kunskaper om djurskydd –att det finns ett behov av att förenkla och utveckla tydliga principer för djurskydd. I strategin ingår därför att överväga behovet av ett reviderat EU- regelverk som bygger på en helhetssyn och som omfattar alla djur som hålls inom ramen för en näringsverksamhet. I övervägandet ska även bedömas om det är genomförbart och lämpligt att införa vetenskapligt baserade djurskyddsindikatorer. Vidare ingår att överväga åtgärder för att öka tydligheten och relevansen när det gäller information om djurskydd till konsumenter, inrättandet av ett europeiskt nätverk av referenscentrum och införandet av gemensamma kompetenskrav för personal som hante- rar djur. Vidare föreslog kommissionen även att det utvecklas verktyg, bl.a. genomförandeplaner, för att öka medlemsstaternas efterlevnad av regler- na. I strategin aviserades även en rad rapporter, studier och andra åtgär- der som kommissionen skulle vidta , bl.a. beträffande väl- befinnandet hos odlad fisk, om bedövning vid slakt kan utgöra en del i informationen till konsument, samt om utarbetandet av särskilda rikt- linjer eller genomförandebestämmelser för enskilda EU-rättsakter. Det är oklart om strategin kommer att efterträdas av en ny efter det att den tidigare löpte ut /16. Kommissionen fattade ett beslut (2017/C31/12) om att inrätta en plattform för djurskydd. Plattformens uppgift är, enligt beslutet, att bl.a. arbeta för ett bättre genomförande och tillämpning av . Plattformen ska möjliggöra för berörda parter att utbyta erfarenheter och bästa praxis och stimulera till frivilliga affärsåtaganden för att stärka djurskyddet och för att främja EU:s djurskyddsstandard globalt. Plattformen har haft två möten . 4.1.2EU-direktiv som gäller flera djurslag Rådets direktiv /58/EG av om skydd av animaliepro- duktionens djur är ett minimidirektiv som tillämpas på djur inklusive 2017/18:147 fisk, reptiler och amfibier som föds upp eller hålls för produktion av livsmedel, ull, skinn eller päls eller för annan typ av animalieproduktion. Medlemsstaterna ska fastställa bestämmelser så att dessa djur inte utsätts för onödig smärta, onödigt lidande eller onödig skada. I enlighet med de erfarenheter som görs och utifrån aktuella vetenskapliga rön ställs i direktivet krav bl.a. på färdigheter och kunskaper hos personal, att djuren som huvudregel ska inspekteras minst en gång per dag och på dokumentation av medicinsk behandling. Vidare ställs krav på att djur ska ha viss rörelsefrihet. Det ställs även vissa krav på byggnader och utrustning samt krav på att djur ska ha tillgång till foder och vatten av viss kvalitet och i tillräcklig mängd. Rådets direktiv /22/EG av om hållande av vilda djur i djurparker syftar till att skydda vilda djurarter och att bevara den biologiska mångfalden genom att föreskriva att medlemsstaterna ska anta bestämmelser rörande tillstånd till och tillsyn över djurparker inom EU samt därigenom stärka djurparkernas roll när det gäller att bevara den biologiska mångfalden. Direktivet innehåller även vissa bestämmelser av betydelse för djurskyddet. Enligt direktivet ska djurhållning ske under förhållanden som är ägnade att uppfylla de enskilda arternas biologiska behov och behov av bevarande, bl.a. genom att djurens livsmiljöer be- rikas på ett artspecifikt sätt och att en hög djurskötselstandard upprätt- hålls. och rådets direktiv /63/EU av den 22 septem- ber 2010 om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål började tillämpas . Det nya direktivet syftar till att utjämna skillnader mellan medlemsstaternas lagstiftning som skyddet för försöksdjur ska stärkas. Direktivet präglas av den s.k. 3R- principen (från engelskans replace, reduce och refine) enligt vilken djur- försöken så långt som det är möjligt ska ersättas, begränsas och förfinas. Medlemsstaterna har möjlighet att behålla bestämmelser som syftar till ett mer långtgående skydd av djur och som gällde men kan inte anta nya längre gående bestämmelser. Se vidare avsnitt 6.2, 6.3, 6.4 och avsnitt 12. 4.1.3 EU-direktiv för specifika djurslag Vid sidan av de mer generella rättsakterna finns regler för specifika djur- slag och speciella omständigheter. Samtliga dessa direktiv är s.k. mini- Medlemsländerna kan alltså i vissa fall ha strängare regler under förutsättning att dessa är förenliga med allmänna principer om t.ex. fri rörlighet för varor. Rådets direktiv /120/EG av om fast- ställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning reglerar former för hållande av svin, bl.a. i fråga om utformning av och maximal ljudnivå i svinstall samt tillgång till foder, vatten och strö. rutinmässig kupering av svansar och klippning av tänder är förbjudna. Vidare regleras att kastrering av galtar som är äldre än endast får utföras under bedövning och med långtidsverkande smärtlindring. finns dock ett krav på bedövning vid all kirurgisk kastrering av svin och det finns även andra regler som ställer högre krav på den svenska djurhållningen än vad EU:s djurslagsspecifika Prop. 2017/18:147 direktiv föreskriver. I rådets direktiv /74/EG av om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns regleras bl.a. olika former för hållning av värphöns. I direktivet anges vissa krav på ytmått för värphöns som hålls i inredda burar samt ett förbud mot oinredda burar som gäller fr.o.m. . I fråga om frigående värphöns så finns det bl.a. regler om maximalt antal djur per fodertråg och värprede. Vidare finns bestämmelser om belysning, bullernivå och tillsyn samt ett förbud mot all form av stympning av djuren. Medlemsstaterna får dock ge till- stånd till näbbtrimning för att förhindra fjäderplockning eller kanniba- lism. Näbbtrimning utförs i mycket stor utsträckning i andra medlems- stater men är förbjudet i . Rådets direktiv /43/EG av om fastställande av minimiregler för skydd av slaktkycklingar reglerar bl.a. den maximala beläggningsgraden, dvs. hur många kycklingar som får hållas per kvadratmeter mätt i kilogram per kvadratmeter. Om anläggningen upp- fyller vissa krav i djurmiljön får djurhållaren ha en högre beläggnings- grad. Vidare föreskrivs bl.a. att den som har hand om djuren ska ha utbildning och att djuren ska ha tillräcklig tillgång till foder, vatten och en torr ströbädd.