prop · H503277 · 2018-06-27 00:00:00 — Till denna kategori hör projekt som genomförs på en eller flera angränsade orter, ett eller flera angränsade län samt projekt som genomförs exempelvis i ett par av storstadsregionerna. Varje projekt inkluderas bara en gång i statistiken och projektet hänförs till det län där organisationen har sitt säte. Resterande medel gick till nationella projekt. Exempel på nationella projekt är barn- och ungdomsprojekt som samarbetar med kulturinstitutioner över hela landet eller en nationell funktionshindersorganisation som tagit fram en utbildningsstrategi för personer som har neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Mätt i antal är 247 stycken () av beviljade projekt av lokal eller regional natur, medan resterande projekt utgörs av nationella projekt. I likhet med fick projekt i samtliga län bifall . Flest ansökningar kommer från föreningar i storstadsområdena, vilket är naturligt eftersom där också finns högst antal föreningar och personer. Föreningar i storstadsområdena är också de som fått flest bifall och flest avslag på inkommande ansökningar. Flest beviljade projekt genomförs av organisationer som har sitt säte i , men merparten av dessa projekt bedöms vara nationella. Antalet projekt som till huvuddelen genomförs i är därför relativt lågt. Tabell 3.4 redovisar den länsvisa fördelningen av medel ur Allmänna arvsfonden. Tabellen visar endast de lokala och regionala projekten och lokalstödsprojekten är inkluderade. De nationella projekten är inte medräknade. 3.3Antalet inkomna och beslutade ärenden inkom det 1 115 ärenden till Arvsfondsdelegationen, vilket är färre än åren innan. Den lägre volymen ärenden hänger främst samman med ett minskat antal ansökningar. Det bör påpekas att ärenden som rör barn och ungdomar med funktionsnedsättning hänförs till kategorierna barn respektive ungdom i tabell 3.5. Under kategorin Inte fondens målgrupper ingår även ärenden från enskilda personer. Antal beslut tagna av Arvsfondsdelegationen har sammanlagt 1 035 beslut fattats. Minskningen är marginell jämfört med året innan och beror på färre bifallsbeslut. Det minskade antalet bifallsbeslut beror i sin tur på övergången till fleråriga beslut, vilket dels sköt fram ett antal bifallsbeslut till /18, dels medförde omställningar av de interna handläggningsrutinerna. Båda dessa effekter är av engångskaraktär. Fördelningen av antalet bifall och avslag Arvsfondsdelegationen har beslutat att avslå 553 ansökningar. till avslag har bland annat varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att de inte haft tillräckligt hög delaktighet från målgruppen eller att de avsett verksamhet som redan finns som reguljär verksamhet. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de inte haft en rimlig plan för projektets överlevnad, att de avsett kostnader för enstaka arrangemang eller att ansökan kommit från enskilda personer eller I genomsnitt har av de nya ansökningar som delegationen fattat beslut om under året fått och därmed beviljats stöd (se Det är en något lägre andel än , men högt jämfört Det minskande antalet ansökningar , 2017/18:277 som framgår av tabell 3.8, kan således till största delen förklaras med att det är antalet lågkvalitativa ansökningar som blivit lägre. Arvsfondsdelegationen fattar fleråriga projektstödsbeslut. Dock ska föregående års projektredovisning godkännas innan ett projekt kan fortsätta med finansiering ur Allmänna arvsfonden. Det görs i samband med att projektplanen hanteras. Även projektens slutredovisningar granskas. granskades och godkändes totalt 353 redovisningar. 3.5Arvsfondens stöd fördelat per organisationskategori Ansökningarna till Arvsfondsdelegationen kommer från ett brett spektrum av organisationer och föreningar runt om i landet. Alltifrån stora etablerade och välkända intresseorganisationer till små lokala idrottsföreningar. Trots att det inte går att renodla helt görs ändå ett försök till kategorisering för att få en bild av vilka organisationer och föreningar som beviljas medel ur Allmänna arvsfonden. Tabell 3.9 visar vilka typer av organisationer som står som ansvariga projektägare för de projekt som fick finansiering ur Allmänna arvsfonden . I varje projekt finns det dock ett antal andra organisationer som medverkar som samarbetspartner. Tre av fyra projekt är konkreta samarbeten mellan ideella organisationer och offentliga aktörer såsom skolor, fritidsförvaltningar, sjukhus och . tioner har fått stöd till fler än ett projekt. I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som fick stöd ur Arvsfonden . Idrottsföreningar är liksom den kategori organisationer som fått flest bifall. En stor andel av de projekt som bedrivs av idrottsföreningar avser lokalstöd. De idrottsföreningar som fått stöd avser främst att utöka sina verksamheter med flera aktiviteter och att nå nya målgrupper, bland annat personer med funktionsnedsättning, unga som inte är föreningsaktiva och nyanlända barn och ungdomar. Flera organisationer uppger också mer övergripande mål med sin idrottsverksamhet som exempelvis ökad kunskap om jämställdhet, minska fördomar, fadderverksamhet och minska utanförskap. Ett sätt att nå fler barn och unga är att anordna prova-på-dagar, spontanidrott och att låna ut utrustning. För att nå målet med sin verksamhet samarbetar många av organisationerna med andra föreningar och offentliga verksamheter såsom skolor, omsorgerna och boenden för asylsökande. Som är funktionshindersorganisationerna den kategori av organisation som får näst flest projekt finansierade av Arvsfonden. Två områden, neuropsykiatriska funktionsnedsättningar och psykisk ohälsa utmärker sig med flera projekt. Föreningen genomför sex projekt runt om i landet. Den tredje största kategorin av projekt som fått stöd är kulturföreningar, som i sina projekt ofta vänder sig till personer med funktionsnedsättning och till nyanlända barn och ungdomar. Med kulturen som redskap ges människor möjlighet att få en röst i samhället och gestalta sina erfarenheter och drömmar, bana väg ut i arbetslivet, få struktur i sin vardag och bryta med utanförskap. Majoriteten av projekten samverkar med andra föreningar och offentlig sektor som , skolor, omsorgerna, psykiatrin och Arbetsförmedlingen. En tredjedel av de projekt som genomförs av studieförbunden har personer med funktionsnedsättning som målgrupp. Projekten ska tillsammans med målgruppen undersöka och prova olika arbetssätt för inkluderings- och empowerment-processer. Förutom att driva egna projekt är studieförbunden ofta samarbetspartners till andra arvsfondsprojekt. Offentliga huvudmän kan söka medel ur fonden om det sker i samverkan med en ideell förening. Majoriteten av de projekt som beviljats medel har barn och unga med funktionsnedsättning som målgrupp. I samtliga fall där projekten drivs av offentliga huvudmän genomförs projekten i nära samarbete med ideella organisationer, såsom funktionshindersorganisationer och kulturföreningar. Flera av projekten som drivs av offentliga huvudmän handlar om att ta fram nya arbetssätt och pröva nya metoder. Tio projekt från organisationer bildade på etnisk grund har beviljats medel . Organisationerna har beviljats medel för verksamheter som rör identitetsarbete och information om det svenska samhället. Majoriteteten av projekten samarbetar med andra organisationer och offentlig sektor. Inom kategorin övrigt återfinns ett brett spektrum av organisationer som ägnar sig åt vitt skilda verksamheter. Antalet beviljade projekt och storleken på fördelade medel inom lokalstödet minskade 2017 jämfört med (se tabell 3.11). Detta kan till viss del förklaras med att den administrativa och handläggande funktionen vid Kammarkollegiet var underbemannad. Några exempel på projekt är , , astronomiska sällskap, klätterklubb, FUB och sockens hembygdsförening. Precis som fick flest ansökningar beviljade, se tabell 3.10. Av de organisationer som beviljades medel ur Allmänna arvsfonden för nya projekt hade inte fått medel ur fonden tidigare (enligt genomgång av bifallsbesluten ). var motsvarande andel . En analys av de ansökningar som inkom visar att av de organisationer som sökte medel ur Allmänna arvsfonden inte hade sökt medel ur fonden tidigare (enligt genomgång av ansökningar inkomna ). var motsvarande andel . 3.7Fördelning av stöd genom särskilda satsningar Arvsfondsdelegationen kan uppmärksamma en specifik målgrupp eller ett angeläget område genom särskilda satsningar. innebär att Arvsfonden fokuserar särskilt på 2017/18:277 eller målgruppen. Projekten inom de särskilda satsningarna utvärderas gemensamt av en extern utvärderare. satsningen pågår genomförs särskilda kommunikationsinsatser för att få in fler ansökningar som överensstämmer med satsningens inriktning och syfte. I övrigt gäller samma krav som för övriga projekt. I detta avsnitt redovisas kortfattat den satsning som pågick , den s.k. Nyanländasatsningen. Satsningen ska bidra till att underlätta nyanlända barns och ungdomars etablering och delaktighet i samhället. Arvsfondsdelegationens målsättning är att fördela till 150 projekt –2018. Satsningen lanserades efter det att regeringen i sin skrivelse till (skr. 2014/15:132) uppmärksammat behovet av en sådan satsning. Projekt inom satsningen ska utveckla nya metoder eller verksamheter med och av målgruppen nyanlända barn och ungdomar. Projekten ska skapa möten mellan etablerade barn och unga och nyanlända och stärka målgruppens nätverk och möjligheter till språkträning. 2017 erbjöd Arvsfonden workshops med föreningslivet i små kommuner som tagit emot förhållandevis många asylsökande och nyanlända. besöktes och /. Ett 60-tal föreningar fick genom dessa träffar information om satsningen samt möjlighet att diskutera sina projektidéer med en handläggare. Länsstyrelserna har varit en bra kanal för information och träffar med föreningsliv som vill arbeta för inkludering och Arvsfonden har deltagit vid flera konferenser med inriktning på medel för integrationsprojekt. Vid Barnrättsdagarna i genomfördes ett välbesökt seminarium där två projekt med inriktning på nyanlända barn och unga presenterade sina verksamheter. Det ena deltagande projektet var – vägen vidare, en mötesplats i som drivs av . Det andra projektet var Odlingslotter och barnens zoo på Restad gårds flyktingboende. Projektet drivs av . 2017 beviljades totalt , varav gick till 38 nya projekt. Sedan satsningen lanserades 2016 har därmed 85 projekt beviljats totalt . Det finns fortsatt en stor variation vad gäller teman för de beviljade projekten. Projekten arbetar bland annat med jämställdhet, entreprenörskap, odlingsprojekt, vatten- och simträning, friluftsliv, sex och samlevnad, sport och fritid, hälsofrämjande aktiviteter, formgivning samt språkträning genom sång, film- och skrivarverkstäder. Arvsfonden har sett en ökning av antalet ansökningar för projekt som till del riktar in sig på målgruppen barn och unga som lever i utan kontakt med myndigheter. Psykisk ohälsa bland asylsökande och nyanlända är ett annat område som förefaller ha ökat . Effekterna av den tillfälliga asyllagen med ett minskat antal asylsökande, i kombination med att många nyanlända fått flytta runt både under och efter asylprocessen, har varit en utmaning för projekten, både när det gäller att skapa kontinuitet och trygghet och i planeringen av projektaktiviteter. Nedan redovisas två av projekten inom satsningen. Projektet drivs av föreningen för slöjd och hantverk som tillsammans med lokala aktörer vill starta kreativa verkstäder i fyra bostadsområden i . Där ska ungdomar mellan 12 och16 år mötas genom skapande aktiviteter inom slöjd. Syftet med projektet är att bidra till ökad integration. Målsättningarna är möten mellan ungdomar, möten över generations- och kulturgränser och ökade möjligheter till arbete inom hantverksyrken. Deltagarna rekryteras via prova-på-till- fällen, skola, fritidsgård och samarbetspartner. Lärare från Sätergläntan är handledare i verkstäderna . Parallellt rekryteras handledare från lokalsamhället och ungdomar utbildas till att bli handledare från och med projektets andra år. Efter projektet ska verkstäderna permanentas och drivas vidare inom konceptet med mötesplatser, studiecirklar, handledning och utbildning. Projektet drivs av föreningen . I bred samverkan med många aktörer utvecklar projektet metoder och strategier för att nå, möta och engagera nyanlända ungdomar. Över hela landet ges unga nyanlända, i första hand ensamkommande, tillgång till musikaktiviteter. Arbetet tar sin utgångspunkt i den starka tradition som har av att erbjuda unga människor musikaktiviteter. I samarbete mellan många olika organisationer utvecklas metoder som innebär ökade möjligheter till integration genom utövandet av musik. Projektet genomför workshops på boenden, i skolor och i miljöer där ungdomar som kommit till vårt land återfinns. Syftet med dessa workshops är att visa på det lokala utbudet. Ungdomarna ges i projektet stöd för att delta i musiklivet som musiker, volontärer och arrangörer. utvecklas metoderna i sex regioner. Under andra och tredje året sprids projektet till resten av landet. Som stöd i spridningsarbetet tas det bland annat fram filmer och en rapport. Efter projektets slut blir Songlines ett program inom den internationella organisationen . Songlines fick stor internationell uppmärksamhet då Polarprisvinnaren valde att skänka hela prissumman på till projektet. 4 Kontroll av medelsanvändning ur Allmänna arvsfonden För att säkerställa att medel från Allmänna arvsfonden används på rätt sätt genomförs kontroller av den organisation som söker finansiering och av det projekt som ska genomföras. /2018 består controllerfunktionen av tre medarbetare. De övergripande arbetsuppgifterna är att kontrollera hur medlen använts samt vara stöd till de organisationer som fått medel från All- 2017/18:277 männa arvsfonden och till handläggarna i frågor som rör projektens ekonomiska budgetering och redovisning. Nedan beskrivs de insatser som görs för att säkerställa kontrollen av medlens användning. Arbetet görs av såväl Kammarkollegiets handläggare och controllers, som av godkända och auktoriserade revisorer. Kontroll inför beslut om stöd Referenser tas på organisationen, det planerade projektet och verksamheten genom kontakt med till exempel kommunen, andra etablerade samhällsaktörer och samarbetspartner. Kammarkollegiet kontrollerar om den sökande tidigare sökt och beviljats medel från fonden. Är organisationen inte känd görs, förutom referenstagning enligt ovan, en kontroll av vad som anges om och av organisationen på internet. En del av denna kontroll är exempelvis en översiktlig granskning av den sökande organisations webbplats. Organisationens stadgar, årsredovisning och protokoll gås igenom. Kammarkollegiets controllers går igenom samtliga projekts budgetar i syfte att få en samstämmig bedömning av projektens kostnader och mer kostnadseffektiva projekt. Skattekontroll genomförs för att kontrollera skatteregistrering och om organisationen har några obetalda skulder eller betalningsanmärkningar. Dialog med den sökande och projektets samarbetsorganisationer Innan ett beslut om ett bifall fattas har ansvarig handläggare alltid en dialog med den sökande organisationen och de centrala samarbetsorganisationerna. Viktiga delar i dialogen är målgruppens delaktighet i projektet, förutsättningarna för att genomföra projektet, olika sätt på vilket verksamheten är tänkt att leva vidare efter projektets slut samt projektets finansiering. Kontroll efter beslut om stöd När en organisation har fått pengar ur fonden görs flera olika slags kontroller av projektet och den stödmottagande organisationen. Introduktionsdag för nya projekt För att ge projekten bra förutsättningar för att genomföra sin verksamhet enligt de krav och villkor som Arvsfonden ställer på dem, är projekt- ledare för samtliga nya projekt med på en obligatorisk introduktionsdag. Vid introduktionsdagen informeras bland annat om Arvsfondens gene- rella villkor och vilka åtgärder som vidtas i fall stödmottagarna bryter Det är också ett tillfälle för handläggare att träffa företrädare för samtliga projekt. I de generella villkoren står bland annat beskrivet vad Arvsfondens pengar inte får användas till. Den stödsökande organisationen bekräftar i sin ansökan att de läst och godkänt de generella villkoren. När den stödmottagande organisationen senare begär utbetalning av (rekvirerar) projektstöd, blir Arvsfondens villkor bindande. Om den stödmottagande organisationen inte använder pengarna i enlighet med ansökan eller villkoren, kan organisationen bli återbetalningsskyldig. I de fall där Arvsfonden misstänker brott görs polisanmälan, vilket inte förekom . Handläggaren har kontinuerlig kontakt med pågående projekt Handläggarna använder ett coachande arbetssätt vilket innebär en löpande dialog under hela projektperioden med projektledare och andra representanter för den stödmottagande organisationen. Handläggarna genomför också projektbesök på plats. genomförde handläggarna platsbesök hos 117 projekt runt om i landet. Ett antal av dessa platsbesök genomfördes tillsammans med controllerfunktionen. På har alla projekt- och lokalstöd en egen sida. Syftet med projektsidorna är informera om vilka projekt som har fått medel ur Arvsfonden och hur de ska användas. fattar Arvsfondsdelegationen fleråriga beslut för projektstöd. Det betyder att ett projekt får en budgetram för hela projektperioden, det vill säga upp till . Efter varje genomfört projektår ska stödmottagaren skicka in en årsrapport samt en plan i projektet. Då görs samma typ av kontroller som inför det första beslutet. Årsrapporten godkänns av enhetschefen innan projektet kan rekvirera medel förnästkommande projektår. Vid större förändringar i projektet krävs ett tilläggsbeslut från Arvsfondsdelegationen. Efter det sista projektåret görs en särskild slutrapport. Lokalstöd redovisar sina projekt när byggnationen är klar, senast efter beslut. Projekten granskas av en revisor Samtliga projekt granskas av en godkänd eller auktoriserad revisor utifrån Arvsfondens anvisningar för revisorer. Av granskningsrapporterna framgår bland annat om projektens rapporterade kostnader överensstämmer med budgetposterna i Arvsfondsdelegationens beslut. Revisorerna ska även göra iakttagelser bland annat ifall de utbetalda medlen inte hållits avskilda, om kostnader som inte är stödberättigade enligt Arvsfondens villkor finns upptagna eller om det inte finns en fastställd attestordning. Arvsfondsdelegationens mål är att av de projekt- och lokalstöd som beviljas under föregående år besöks av Kammarkollegiets controllers. Syftet med de så kallade kontrollbesöken är både att vara ett stöd i ekonomiska frågor, och att granska att Arvsfondens pengar har använts på ett riktigt och effektivt sätt. Urvalet av vilka projekt som besöks sker delvis slumpmässigt och delvis utifrån en risk- och väsentlighetsbedömning. Kontrollbesöken sker alltid på plats hos projekten. utförde controllerfunktionen 35 kontrollbesök vilket motsvarar av fattade bifallsbeslut . Controllerfunktionen har granskat 12 projekt i kategorin slump . Fyra av dessa avsåg lokalstöd och åtta projektstöd. I fyra () av projekten gjordes iakttagelser som krävde åtgärd från stödmottagarens sida. Exempel på åtgärder som stödmottagarna fått vidta är att återföra medel för kostnader som felaktigt belastat projektet. I kategorin risk och väsentlighet granskade controllerfunktionen 23 projekt . Sex stycken av dessa avsåg lokalstöd och 18 projektstöd. I sju () av besöken gjordes iakttagelser som krävde åtgärd från stödmottagarens sida. Exempel på åtgärder som stödmottagaren fått vidta är rättelse eller återbetalning av kostnader som inte är godkända enligt de generella villkoren för projektstöd ur fonden. Tre av kontrollbesöken ledde till att projektet avbröts (beslut om två av dessa togs av Arvsfondsdelegationen ). I samtliga övriga fall har projekten, med mindre avvikelser, utförts enligt plan och i enlighet med beviljad budget. Inga försök till bedrägerier har upptäckts. I nästan alla besökta projekt har proaktiva och stödjande insatser gjorts av controllerfunktionen. Proaktiviteten har bestått i att felaktigheter som upptäckts har korrigerats innan redovisningen granskats av revisor. De stödjande insatserna har bestått i exempelvis rådgivning i bokföring eller stöd inför redovisning. genomfördes en enkätundersökning med syfte att följa upp projektmedarbetarnas upplevelse av kontrollbesöken. Samtliga föreningar som fått besök mellan ingick i undersökningen. Svarsfrekvensen var (svar från 54 av 71 organisationer) och på frågan ”Vad är din sammanfattande uppfattning av arvsfondens besök” svarade bra eller mycket bra (5 eller 6 på en sexgradig skala). Utöver de kontrollbesök som genomförts av controllerfunktionen har Skr. 2017/18:277 ansvariga handläggare besökt 117 projekt . nästan vart fjärde pågående projekt besökts . Samtliga organisationer som har fått lokalstöd från Arvsfonden förbinder sig att bedriva verksamheten . Denna uppföljning görs , respektive . uppföljning av lokalstöd som beslutades omfattade 19 organisationer och visade att 18 av dem fortfarande bedriver den verksamhet de fått bidrag för. Ett projekt avbröts , resterande medel återbetalades till fonden och ärendet avskrevs, detta gjordes 2013. I fyraårsuppföljningen som omfattade 48 projekt, visade uppföljningen att samtliga organisationer bedriver den verksamhet som de fått bidrag för. gjordes ett överlämnande till Kammarkollegiet för återkrav av utbetalt lokalstöd beslutat . Anledningen till överlämnandet var att byggnationen inte kunde fullföljas och att redovisningen av projektet inte inkom i sin helhet. I det följande presenteras exempel på projekt inom de tolv områden regeringen angett som prioriterade i sin skrivelse till (Skr. 2016/17:211). Av tabell 5.1 framgår att av beslutade medel har gått till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena. Det motsvarar av de medel Arvsfondsdelegationen beslutade om . till antalet var 362 stycken av de projekt som beslutades inom de prioriterade områdena. Det motsvarar av samtliga projekt. Det ska i sammanhanget påpekas att de prioriterade områdena har en både bred och övergripande inriktning. Exempel på projekt som pågick per prioriterat område Projektet , Studiefrämjandet och . 15 filmer i 15 olika kommuner ska produceras av ungdomar som vill ta sig vidare med sitt filmskapande och få professionell erfarenhet. Alla historier som filmatiseras kommer att ha en historisk förankring i det geografiska område där filmen spelas in. Målet är att varje kreatörsgrupp som ska skapa en film använder sig av crowdsourcing och har med minst 10 personer som bidrar med resurser till projektet. Syftet med detta är att skapa en kontaktyta mellan det historiska kulturarv som finns i och de ungdomar som vill göra film. Detta projekt går ut på att skapa en tydlig kontext där ungdomar ska kunna producera film under semiprofessionella förhållanden för att bli självständiga kreatörer. Målet är att skapa bestående sammansvetsade ungdomsgrupper där individerna är självständiga kreatörer med god branschkunskap. Alla filmer som produceras kommer att vara ett samarbete mellan kommun, studieförbund, föreningar och eventuellt företag. Efter projektet kommer verksamheten att drivas med stöd av Studiefrämjandets lokala avdelningar och Förebygga våld, mobbning och trakasserier Projektet , Centralasiengrupperna. Projektet syftar till att skapa möjligheter för unga personer, 15–, att få verktyg för att konstruktivt hitta ett civilkurage som går att använda i olika livssituationer som de möter, exempelvis förtryck, ojämlikhet, maktmissbruk, diskriminering, orättvisor och våld. fram en pedagogisk metod i demokratiskt civilkurage där unga personer Skr. 2017/18:277 får träna sig på att hantera olika tekniker. upp en riksorganisation i vilken metoden implementeras och sprids över landet. Stärka rättigheterna för personer med funktionsnedsättning Projektet , United Volleyboll klubb.