prop · H60316 · 2018-11-27 00:00:00 — •några andra udda brottstyper, bl.a. transport av farligt gods. När bedriver förundersökning ska samma regler gälla för myndigheten som för en polismyndighet och samma regler för en kustbevakningstjänsteman som för en polisman. Åklagare ska överta ledningen av förundersökningen så snart saken inte är av enkel beskaffenhet eller om det annars finns särskilda skäl. 2018/19:16 Bilaga 1 2018/19:16 Bilaga 1 Utgångspunkten är att kustbevakningstjänstemannens rätt att ingripa mot brott ska regleras enhetligt och gälla generellt för sådana brott som omfattas av den nya lagens tillämpningsområde. Överlag föreslår vi få förändringar jämfört med dagens reglering i fråga om de åtgärder som en kustbevakningstjänsteman får vidta. Däremot föreslår vi att regleringen av åtgärder under förundersökning ska gälla generellt, dvs. att det inte längre ska bero enbart på brottstypen om en viss åtgärd får vidtas eller inte. Vidare samlas regleringen, som är utspridd i flera olika lagar, i den nya lagen och anpassas till vad som gäller när en polisman eller tulltjänsteman vidtar motsvarande åtgärd. Regleringen anpassas också till att verksamheten huvudsakligen bedrivs till sjöss. En kustbevakningstjänsteman förutsätts självmant vidta de första brottsutredande åtgärderna i anslutning till att brottet upptäcks, t.ex. att hålla förhör och genomföra andra utredningsåtgärder på platsen för brottet. Till dessa åtgärder hör också rätten att ta med en person till förhör eller att gripa en person. Under förundersökningen får en kustbevakningstjänsteman – om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda – en generell rätt som motsvarar vad som gäller för en polisman att ta egendom i beslag eller förvar, att spärra av ett fartyg, eller en plats eller att förbjuda tillträde till visst område, och att i brådskande fall gripa någon eller göra husrannsakan eller annan undersökning samt att genomföra kroppsvisitation. Reglerna om medlen för att genomföra tjänsteåtgärder samlas också i den nya lagen. I allt väsentligt regleras en kustbevakningstjänstemans rätt att använda våld, att visitera personer och att använda fängsel på samma sätt som gäller för en polisman eller annan tjänsteman och i huvudsaklig överensstämmelse med vad som gäller . I fråga om rapporteringsskyldighet och rapporteftergift ska samma regler som gälla. Hur fungerar det indirekta verksamhetsområdet och biträdesrollen? biträdesroll ska avse alla typer av brott och kan i princip aktualiseras om •en kustbevakningstjänsteman upptäcker ett brott som ligger utanför det direkta verksamhetsområdet och det finns skäl att ingripa samt den behöriga myndigheten ställer sig bakom åtgärden, •en annan brottsbekämpande myndighet begär biträde på grund av en inträffad händelse eller i en pågående förundersökning, eller •en annan brottsbekämpande myndighet begär biträde med planerade insatser. Innan förundersökning har hunnit inledas får en kustbevakningstjänsteman som biträder en annan myndighet, i samma utsträckning som en polisman, hålla förhör och vidta andra utredningsåtgärder som är av betydelse för utredningen. Åtgärderna ska anmälas för den som har rätt att leda förundersökning rörande brottet. ska ha rätt att neka en annan myndighet biträde, t.ex. Prop. 2018/19:16 när det med hänsyn till myndighetens övriga verksamhet inte är möjligt Bilaga 1 att lämna biträde. Detta gäller dock inte biträde åt åklagare i en förundersökning. Den ordningshållande verksamheten är i första hand en uppgift för polisen. Eftersom vi inte föreslår några ändringar i detta avseende är polisens huvudansvar oförändrat. Vi anser emellertid att , som har vissa uppgifter och befogenheter att ingripa mot ordningsstörningar och förhindra brott, i ökad utsträckning bör kunna utnyttjas som en resurs. Syftet med detta är att utnyttja samhällets samlade resurser effektivare. Även den ordningshållande verksamheten skiktas i två verksamhetsområden. •Det direkta verksamhetsområdet inrymmer självständiga uppgifter i ordningshållningen och den självständiga rätt en kustbevakningstjänsteman har att ingripa mot den som genom sitt uppträdande till sjöss stör ordningen eller utgör omedelbar fara för ordningsstörning. En kustbevakningstjänsteman får enligt förslaget vidare, precis som , ingripa för att avvärja en konkret och omedelbar fara för brott. Denna rätt föreslås nu omfatta alla typer av brott. Även ordningshållning enligt lagen om sjöfartsskydd och lagen om hamnskydd ska, på samma sätt som , ingå bland de självständiga uppgifterna. •Inom det indirekta verksamhetsområdet får och en kustbevakningstjänsteman rätt att – efter överenskommelse i det enskilda fallet – biträda en polismyndighet med ordningshållning i en oförutsedd situation eller vid en planerad större insats. ska ha rätt att neka biträde, t.ex. när det med hänsyn till myndighetens övriga verksamhet inte är möjligt att lämna biträde. Vidare ska en kustbevakningstjänsteman ha rätt att på eget initiativ ingripa mot en ordningsstörning vid allvarlig fara för liv eller hälsa, om det krävs ett ingripande för att avvärja faran och denna inte lämpligen kan hindras på annat sätt. Förslaget stämmer väl överens med de förväntningar som allmänheten ofta har på personal och deras möjligheter att ingripa. Vi har konstaterat att det inom området för kontroll och tillsyn inte är möjligt att skapa en samlad befogenhetsreglering för och dess tjänstemän. Det främsta skälet till detta är att området berör många myndigheter och spänner över ett alltför stort antal författningar av vitt skilda slag för att en samlad reglering ska vara rimlig. sätt som kommer därför de närmare rättsliga förutsättningarna för kontroll och tillsyn att framgå av den särskilda författning som ligger till grund för åtgärden. 2018/19:16 Bilaga 1 Däremot anser vi att den nya lagen bör innehålla vissa allmänna bestämmelser, som ska vara gemensamma för all kontroll- och tillsyns- verksamhet som och dess tjänstemän utför. Vi föreslår att det införs en särskild regel om proportionalitet mellan åtgärden och det intrång eller men som åtgärden innebär för enskilda. Vi föreslår också en generell regel om en kustbevakningstjänstemans rätt att preja, borda och, i sista hand, inbringa fartyg till hamn för att genomföra en kontroll. Några effekter av förslagen Våra förslag innebär att uppgift att bedriva sjöövervakning blir tydligare och att arbetet inom områdena för brottsbekämpning, ordningshållning samt kontroll och tillsyn kan bedrivas effektivare. Detta beror framför allt på –den samlade lagstiftningen, –det mera enhetliga geografiska verksamhetsområdet, –den tydligare yrkesrollen, och –de generellt tillämpliga reglerna. När det gäller brottsbekämpningen vill vi också särskilt peka på de utökade möjligheterna att inleda och bedriva förundersökning, som innebär att färre myndigheter engageras i varje enskilt ärende. Det sistnämnda får särskild betydelse för fiskerikontrollen och vi bedömer att ett ökat antal överträdelser av fiskelagstiftningen kan lagföras. Även möjligheten att skydda miljön och beivra sjörelaterade miljöbrott förstärks genom förslagen, bl.a. genom att en kustbevakningstjänsteman får rätt att spärra av områden i brottsbekämpande syfte och att avlägsna personer som överträder bestämmelser om områdesskydd. Ytterligare effektivitetsvinster uppnås genom att möjligheter att i enskilda fall kunna biträda andra myndigheter ökar. De föreslagna förändringarna gynnar även medborgarna. Det blir genom den nya lagstiftningen tydligt i vilka fall en kustbevakningstjänsteman får ingripa mot enskilda och vilka befogenheter han eller hon har. Medborgarna främjas också av en tydligare gräns mellan kontroll- och tillsynsåtgärder och den brottsbekämpande verksamheten. Vi föreslår vidare en rad andra bestämmelser, bl.a. om allmänna principer för ingripanden mot enskilda och om dokumentation av ingripanden, som innebär att rättssäkerheten stärks. Lagförslag i betänkandet SOU 2008:55 Förslag till lag (2009:000) om och en kustbevakningstjänstemans rättsliga befogenheter Härigenom föreskrivs följande. 2018/19:16 Bilaga 2 1 § I denna lag finns bestämmelser om och en kustbevakningstjänstemans uppgifter och rätt att självständigt ansvara för eller biträda annan myndighet i verksamhet som avser 3.kontroll och tillsyn. Särskilda bestämmelser om rätten att ingripa mot brott finns i 1.lagen (2000:1225) om straff för smuggling eller en författning som omfattas av den lagen, och 2.lagen (2008:000) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleri1. I fråga om och en kustbevakningstjänstemans uppgifter och ansvar för skydd mot olyckor finns bestämmelser i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. 2 § I denna lag betyder 1.biträde: uppgift eller ingripande som förutsätter initiativ, godkännande eller medverkan av annan myndighet, 2.svenskt sjöterritorium: svenskt inre vatten och svenskt territorialhav ienlighet med den närmare avgränsning som anges i lagen (1966:374) om Sveriges sjöterritorium, 3.fartyg: varje farkost som används eller kan användas till transport på vattnet, 4.förman: den som i en viss verksamhet i förhållande till någon annan leder och ansvarar för den verksamheten, 5.hamnanläggning: en sådan hamnanläggning som omfattas av artikel 3.1–3.3 i och rådets förordning (EG) nr 725/2004 av om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar. 1Lagen föreslagen genom prop. 2007/08:53. 2018/19:16 Bilaga 2 Lagens geografiska tillämpningsområde m.m. 1 § Denna lag tillämpas inom det svenska sjöterritoriet på självständiga brottsbekämpande och ordningshållande uppgifter och, om inte annat föreskrivs, vid kontroll och tillsyn. Verksamheten på inre vatten omfattar dock endast 1.Vänern och samt och och övrigt vattenområde som förbinder med och med , 2.vid kusterna belägna hamnar, bukter och vikar, 3.vattenområden innanför och mellan öar, och skär intill räta linjer som regeringen bestämmer med stöd av lagen (1966:374) om Sveriges sjöterritorium, samt 4.utöver 1–3 följande sträckor på älvar och andra vattendrag a)uppströms till Vitakari udde, b)uppströms till , c)uppströms till , d)uppströms till , e)uppströms till i , f)uppströms till Lundåkern, g)uppströms till Dannero, h)uppströms till norra spetsen av Bogrundet, i)uppströms till Essvik, j)Gävleån uppströms till , och k)uppströms till . 2 § Denna lag får tillämpas även inom andra vattenområden än dem som anges i 1 § i de fall eller en kustbevakningstjänsteman utövar författningsenligt biträde åt polismyndighet, åklagare, eller annan myndighet. 3 § Utanför svenskt sjöterritorium tillämpas denna lag 1.inom ekonomiska zon och på den svenska delen av kontinentalsockeln, och 2.när detta följer av en internationell överenskommelse som ingåtts efter godkännande eller en EG-rättsakt som är bindande för och som ger behörig svensk myndighet rätt att utöva myndighet i annan stats sjöterritorium, ekonomiska zon, angränsande zon, annat område eller på fartyg som befinner sig i ett sådant område samt eller en kustbevakningstjänsteman har pekats ut som behörig. 4 § Utöver vad som sägs i 3 § tillämpas denna lag utanför svenskt sjöterritorium i fråga om 1.fiske enligt särskilda bestämmelser i fiskelagen (1993:787), 2.jakt enligt särskilda bestämmelser i jaktlagen (1987:259), 3.internationella sjövägsregler enligt särskilda bestämmelser i sjötrafikförordningen (1986:300), och 4. utsläpp av olja och andra skadliga ämnen enligt särskilda Prop. 2018/19:16 bestämmelser i lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg 2 och föreskrifter som har meddelats med stöd av denna. Särskilda bestämmelser om ingripanden mot utländska fartyg 5 § Vid tillämpningen av denna lag ska i fråga om utländska fartyg sådana begränsningar som följer av allmänt erkända folkrättsliga grundsatser beaktas. 6 § Denna lag omfattar områden på land i de fall detta följer av 1.en särskild författningsreglering, 2.en författningsenlig överenskommelse med annan myndighet avseende kontroll och tillsyn, eller 3.ett författningsenligt uppdrag att biträda polismyndighet, åklagare, eller annan myndighet med en viss åtgärd. 7 § Utan hinder av vad som sägs i 6 § har en kustbevakningstjänsteman rätt att påbörja eller avsluta ett ingripande på land om 1.den händelse som ligger till grund för ingripandet inträffar inom det geografiska verksamhetsområde som anges i 1–4 §§ och 2.ingripandet avser ett brott som omfattas av bilagan till denna lag. 3 kap. Allmänna bestämmelser Allmänna principer för ingripanden 1 § För att genomföra en uppgift som omfattas av bestämmelserna i denna lag ska en kustbevakningstjänsteman, med iakttagande av vad som föreskrivs i lag eller annan författning, ingripa på ett sätt som är försvarligt med hänsyn till åtgärdens syfte och övriga omständigheter. Måste tvång tillgripas, ska detta ske endast i den form och den utsträckning som behövs för att det avsedda resultatet ska uppnås. Ett ingripande som begränsar någon av de grundläggande fri- och rättigheter som anges i 2 kap. regeringsformen måste ha uttryckligt stöd i lag eller annan författning. Medel för att genomföra en tjänsteåtgärd 2 § En kustbevakningstjänsteman får, i den mån andra medel är otillräckliga och det med hänsyn till omständigheterna är försvarligt, använda våld för att genomföra en tjänsteåtgärd, om 1.tjänstemannen möts med våld eller hot om våld, 2.någon som ska anhållas eller annars med stöd i lag berövas friheten försöker undkomma eller tjänstemannen annars möts av motstånd när ett frihetsberövande ska verkställas, 3.det är fråga om att avvärja en straffbelagd handling eller fara för liv, hälsa eller värdefull egendom eller för omfattande skada i miljön, 2018/19:16 Bilaga 2 4.tjänstemannen med stöd i lag ska avvisa eller avlägsna någon från ett visst område eller utrymme eller verkställa eller biträda vid kroppsvisitation, kroppsbesiktning eller annan liknande åtgärd, vid beslag eller annat omhändertagande av egendom eller vid husrannsakan, 5.tjänstemannen med stöd i lag ska stoppa ett fartyg, fordon eller annat transportmedel eller ska kontrollera ett fartyg eller fordon eller dess last, eller 6.tjänstemannen annars med stöd i lag ska bereda sig tillträde till eller spärra av byggnad, rum eller område. I fall som avses i första stycket 4 och 6 får våld mot person brukas endast om kustbevakningstjänstemannen eller den som han eller hon biträder möts av motstånd. I 24 kap. finns också föreskrifter om rätten att i vissa fall använda våld. 3 § En kustbevakningstjänsteman, som med stöd i lag griper eller annars omhändertar eller avlägsnar någon, får i anslutning till ingripandet kroppsvisitera den som åtgärden riktar sig mot i den utsträckning som är nödvändig för att 1.av säkerhetsskäl kunna ta om hand vapen eller andra farliga föremål, 2.fastställa identiteten, om personen vägrar att lämna uppgift om sin identitet eller det finns anledning att anta att uppgifterna som lämnas är oriktiga. 4 § En kustbevakningstjänsteman får belägga en person som är gripen, anhållen eller häktad för brott, med fängsel om det 1.under transport och annan vistelse utanför förvaringslokalen är nödvändigt av säkerhetsskäl, eller 2.i övrigt krävs för att betvinga våldsamt uppträdande av den frihetsberövade, om andra medel visar sig otillräckliga och åtgärden är oundgängligen nödvändig med hänsyn till den frihetsberövades egen eller annans säkerhet till liv eller hälsa. Detsamma gäller om en kustbevakningstjänsteman omhändertar eller på annat sätt inskränker någons rörelsefrihet. Användning av fängsel ska antecknas i protokoll. Protokollet ska, utöver vad som anges i 5 §, innehålla uppgift om 2.tiden när fängslet anbringades och när det togs bort, samt 3.skälen till åtgärden. 5 § Protokoll ska föras över gripande och över ingripande som innebär att någon avvisas, avlägsnas eller omhändertas. Av protokollet ska framgå 1.vem som har fattat beslutet, 2.grunden för beslutet och tidpunkten när det har fattats, 3.vem eller vilka som har deltagit i ingripandet, 4.vem eller vilka som ingripandet har riktat sig mot, 5.tiden för ingripandet och 6. vad som i övrigt har förekommit vid ingripandet. Ansvarig för att protokoll upprättas är, i fråga om uppgifter som avses i första stycket 1 och 2, den som har fattat beslutet och i fråga om uppgifter som avses i första stycket 3–6, den som varit förman vid I finns bestämmelser om protokoll över förvar2, beslag, husrannsakan, kroppsvisitation och kroppsbesiktning. bestämmelser om protokoll över kroppsvisitation finns också i lagen (2000:1225) om straff för smuggling. 6 § Vad som sägs i 2 § första stycket 1 och 4–6 gäller även i Det självständiga verksamhetsområdets sakliga omfattning 1 § får, i fråga om brott som anges i bilagan till denna lag, självständigt 1.förebygga, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet, 2.ingripa vid misstanke om brott, 3.utreda brott, eller får också bistå förundersökningsledare med utredningen av brott. I fråga om brott som har begåtts i den ekonomiska zonen, på den svenska delen av kontinentalsockeln, eller inom annat område som omfattas av 2 kap. 3 § 2, får , med de begränsningar som följer av 2 kap. 5 och 6 §§, ingripa enligt första stycket oavsett brottstyp. När en kustbevakningstjänsteman ingriper mot sådana brott som anges i första eller andra stycket får han eller hon ingripa i den omfattning som följer av detta kapitel eller annan reglering som anges i 1 kap. 1 § andra stycket och 2 kap. 3 och 4 §§. 2 § får besluta att inleda förundersökning enligt 23 kap. om brott mot någon av de författningar som anges i bilagan till denna lag. De befogenheter och skyldigheter som undersökningsledaren har enligt gäller då . Om saken inte är av enkel beskaffenhet, ska ledningen av förundersökningen övertas av åklagaren så snart någon skäligen kan 2Under förutsättning att antar regeringens förslag i prop. 2007/08:68. 2018/19:16 Bilaga 2 misstänkas för brottet. Åklagaren ska också i andra fall överta ledningen av förundersökningen när det behövs av särskilda skäl. ska förordna särskilda befattningshavare att utföra myndighetens uppgifter. En kustbevakningstjänstemans självständiga rätt att ingripa mot brott Förhör och andra utredningsåtgärder 3 § Innan en förundersökning har hunnit inledas, har en kustbevakningstjänsteman samma rätt som en polisman har enligt 23 kap. 3 § tredje stycket att hålla förhör och vidta andra utredningsåtgärder som är av betydelse för utredningen av brott som anges i bilagan till denna lag. 4 § Vid brott som anges i bilagan till denna lag har en kustbevakningstjänsteman samma rätt som en polisman har enligt 23 kap. 8 § att uppmana någon att följa med till förhör och att ta med någon till förhör. 5 § En kustbevakningstjänsteman har samma rätt som en polisman har enligt 24 kap. 7 § första stycket att i brådskande fall gripa den som misstänks för brott som anges i bilagan till denna lag. Åtgärden ska skyndsamt anmälas till åklagaren. Den rätt och de skyldigheter i förhållande till den som gripits som följer av ska gälla för en kustbevakningstjänsteman i samma utsträckning som för en polisman. I fråga om dokumentation gäller 3 kap. 5 §. 6 § En kustbevakningstjänsteman har samma rätt som en polisman har enligt 26 kap. 3 § att för brott som anges i bilagan till denna lag ta egendom i förvar. 7 § En kustbevakningstjänsteman har samma rätt som en polisman har enligt 27 kap. 4 § att ta egendom i beslag i anledning av brott som anges i bilagan till denna lag. Om beslag verkställs av någon annan än undersökningsledaren eller åklagaren och denne inte har beslutat om beslaget, ska anmälan skyndsamt göras till undersökningsledaren som ska pröva om beslaget ska bestå. Om det i lag eller förordning finns avvikande bestämmelser om beslag gäller dessa. 8 § För säkerställande av utredning om brott som anges i bilagan till denna lag har en kustbevakningstjänsteman samma rätt som en polisman har enligt 27 kap. 15 § att spärra av ett fartyg, en byggnad eller ett rum, förbjuda tillträde till visst område samt att meddela förbud mot att flytta visst föremål eller att annan liknande åtgärd vidtas. 9 § En kustbevakningstjänsteman har samma rätt som en polisman har enligt 28 kap. 5 § att i brådskande fall göra husrannsakan i anledning av brott som anges i bilagan till denna lag. Husrannsakan får genomföras även om påföljden för gärningen endast kan bestämmas till böter till följd av bestämmelserna i lagen (1996:517) om begränsning av tillämpningen av svensk lag vad gäller vissa brott begångna på utländska fartyg eller 41 § första stycket fiskelagen (1993:787). I fråga om brott mot lagen (2000:1225) om straff för smuggling eller mot andra författningar som anges i 1 § samma lag finns särskilda bestämmelser om husrannsakan. 10 § En kustbevakningstjänsteman har samma rätt som en polisman har enligt 28 kap. 13 § att utan förordnande enligt 28 kap. 4 och 13 §§ göra kroppsvisitation med anledning av brott som anges i bilagan till denna lag. I fråga om brott mot lagen (2000:1225) om straff för smuggling eller mot andra författningar som anges i 1 § samma lag finns särskilda bestämmelser om kroppsvisitation. 11 § En kustbevakningstjänsteman har samma rätt som en polisman har enligt 28 kap. 10 § att göra annan undersökning med anledning av brott som anges i bilagan till denna lag. 12 § I fråga om brott som har begåtts av den som är finns bestämmelser i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. befogenheter när myndigheten självständigt bekämpar brott Åtgärder efter ett gripande 13 § När leder en förundersökning gäller den rätt och de skyldigheter i förhållande till den som gripits och som följer av för i samma utsträckning som för en polismyndighet. 2018/19:16 Bilaga 2 2018/19:16 Bilaga 2 Hantering av beslagtagen egendom m.m. 14 § Beslagtagen egendom ska förvaras av , om inte annat är föreskrivet eller åklagaren bestämmer något annat. I vapenlagen (1996:67) finns särskilda bestämmelser om omhändertagande av vapen och ammunition. 15 § Om inget annat följer av lag eller annan författning får egendom som har tagits i beslag och som kan antas bli förverkad säljas av om 1.egendomen inte kan vårdas utan fara för att den förstörs, 2.vården av egendomen är förenad med alltför stora kostnader, eller 3.det annars finns särskilda skäl. Egendom som sägs i första stycket får istället förstöras, om den 1.inte kan säljas, 2.kan befaras komma till brottslig användning, eller 3.annars är olämplig för försäljning. Om egendom, som sålts eller förstörts, inte förverkas, har ägaren eller annan rättsinnehavare rätt till ersättning. För egendom som sålts lämnas dock inte ersättning med högre belopp än vad som influtit vid försäljningen. Om egendomen har förstörts, lämnas ersättning med skäligt belopp. 16 § Särskilda bestämmelser om hanteringen av beslag av alkoholhaltiga drycker finns i lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m. Verksamhetsområdets sakliga omfattning vid biträde åt annan myndighet 17 § får i ett enskilt fall efter begäran av annan myndighet ingripa även mot andra brott än dem som anges i bilagan till denna lag. 18 § En kustbevakningstjänsteman får ingripa enligt 17 § 1. efter förfrågan från eller en kustbevakningstjänsteman till polismyndighet eller om biträde i ett enskilt fall, om biträdet godkänts av denna myndighet, eller 2.efter framställan från en polismyndighet eller om biträde i ett enskilt fall som godkänts av . 19 § Ifråga om en kustbevakningstjänstemans rätt att ingripa mot brott enligt 18 § innan förundersökning har hunnit inledas gäller 3 och 4 §§. I fråga om biträde åt förundersökningsledare gäller 26 §. 20 § Om ett beslut om biträde enligt 17 § inte utan väsentlig olägenhet kan avvaktas har en kustbevakningstjänsteman samma rätt som en polisman har enligt 24 kap. 7 § att gripa en person och enligt 27 kap. 4 § att ta egendom i beslag. I fråga om dokumentation gäller 3 kap. 5 §. Avslag på en begäran om biträde 21 § har rätt att i ett enskilt fall avslå en framställan av en polismyndighet eller om biträde. I fråga om biträde åt förundersökningsledare gäller 26 §.