prop · H503255 · 2018-05-15 00:00:00 — behöver det också vidtas makrotillsynsåtgärder. FI bör införa ett bruttosoliditetskrav för svenska storbanker på . FI bör fastställa det kontracykliska buffertvärdet till i syfte att öka bankernas motståndskraft. FI bör ställa krav på svenska storbankers likviditetstäckningsgrad (LCR) i svenska kronor. Kravet bör ställas till . FI bör ställa krav på svenska storbankers likviditetstäckningsgrad (LCR) i alla väsentliga valutor. De svenska storbankerna bör fortsätta minska sina strukturella likviditetsrisker och fortsätta att åtminstone uppnå miniminivån på i strukturell likviditetskvot (NSFR). De svenska storbankerna bör redovisa sin likviditetstäckningsgrad (LCR) i svenska kronor och andra väsentliga valutor minst en gång per kvartal. De svenska storbankerna bör redovisa sin strukturella likviditetskvot (NSFR) minst en gång per kvartal. Källa: (2017b). Enligt är det angeläget att fortsätta med åtgärder som ökar motståndskraften i hushållssektorn och minskar riskerna med hushållens skuldsättning. noterar att det finns strukturella sårbarheter i det svenska banksystemet som gör det känsligt för störningar och att det därför är viktigt att stärka motståndskraften vad gäller såväl bankernas kapitalnivåer som deras förmåga att hantera likviditetsrisker. 6.2.2 Internationella organisationers rekommenderade åtgärder Svenska myndigheter kan söka stöd för sina förordade åtgärder i de rekommendationer som internationella organisationer lämnar regelbundet. Dessa har handlat om sänkta eller slopade ränteavdrag, införande av en fastighetsskatt och reformering av den svenska hyresmarknaden och en bredare användning av makrotillsynsåtgärder. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har, som en del i den europeiska terminen, rekommenderat att ta hand om riskerna relaterade till hushållens skuldsättning, i synnerhet genom att gradvis begränsa ränteavdragen eller genom att öka fastighetsskatten, och införa begränsningar av höga skuldsättningsnivåer (2017b). Dessutom rekommenderades att stimulera investeringar i bostäder och förbättra bostadsmarknadens effektivitet, bl.a. genom att införa mer flexibel hyressättning och se över utformningen av kapitalvinstskatten. IMF har inom ramen för sina regelbundna utvärderingar av länders finansiella system rekommenderat att bl.a. förtydliga lagstödet för användningen av makrotillsynsinstrumenten (IMF 2017b). IMF rekommenderade dessutom att FI skulle använda såväl bolånetak, skuldkvotstak och amorteringar i makrotillsynsarbetet. Därutöver rekommenderades regeringen att begränsa ränteavdragen och se över taket på fastighetsskatten. Representanterna i beredningsgruppen till det finansiella stabilitetsrådet delar information med varandra om åtgärder som analyseras och förbereds på respektive myndigheter men samverkar inte i egentlig mening kring t.ex. valet av makrotillsynsinstrument eller åtgärdens närmare utformning.35 De har däremot möjlighet att föra upp olika frågor på dagordningen för kommande möten i det finansiella stabilitetsrådet. Finansiella stabilitetsrådet träffas i normalfallet , och på dessa möten diskuteras bl.a. hur man kan motverka finansiella obalanser.36 I mötesprotokollen redovisas rådets diskussion av analyser och eventuella val av åtgärder. Vad gäller åtgärder med makrotillsynsinstrument har diskussionerna framför allt behandlat krav på bruttosoliditet och kreditrestriktioner kopplade till hushållens bostadslån (se tabell 15). De förslag till makrotillsynsåtgärder som FI har presenterat på rådets möten har fått stöd av övriga representanter. Med hänvisning till egna stabilitetsbedömningar har ofta förordat såväl högre krav som tidigare införanden. Även Riksgälden har lämnat synpunkter på tidpunkten för införandet av åtgärder, men det har då gjorts med hänvisning till det ekonomiska läget. En återkommande oenighet har gällt kraven på bankernas kapital och i vilken utsträckning de bindande kraven ska vara i form av riskkänsliga krav eller i form av bruttosoliditet. Det går utifrån protokollen inte att utläsa om det har tagits fram 35Intervju med och Riksgälden . 36Statens offentliga utredningar, Finansiella stabilitetsrådet, hämtad , . R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E L L S T A B I L I T E T – M A K R O T I L L S Y N P Å R Ä T T S Ä T T ? några klarläggande analyser eller om det skett någon förändring över tiden vad gäller samsyn i denna fråga. Tabell 15 Åsikter om makrotillsynsåtgärder framförda i det finansiella stabilitetsrådet FiD: Informerar om kommande regleringar med EU-koppling. RG: Välkomnar FI:s förslag om kapitalkrav, tveksam införandetidpunkt. RB: Välkomnar FI:s förslag om kapitalkrav, vill se större buffert än FI. FI: Menar att bruttosoliditetskrav försvagar bankers incitament. RG: Viktigt med avvägt amorteringskrav, delar FI:s syn på bruttosoliditetskrav. RB Amorteringskrav bra men otillräckligt, önskar tidigt införande av ett högre FI: Förordar riskkänsliga kapitalkrav, ej bindande bruttosoliditetskrav. RG: Föredrar riskkänsliga kapitalkrav. RB: Förordar både högre riskkänsliga kapitalkrav och bruttosoliditetskrav. FiD: Föredrar riskkänsliga kapitalkrav. FSR: Bra att amorteringskrav kommer att genomföras. FI: Ser fördelar med ett skuldkvotstak, men delar inte RB:s positiva syn på ett starkt RG: Ser likheter mellan ett skuldkvotstak och 80-talets kreditregleringar. FiD: Noterar att amorteringskrav och skuldkvotstak är en annan typ av åtgärder än t.ex. kapitalkrav på bankerna. FI: Analyserar ett skuldkvotstak och överväger olika teknisk utformning, ser behov av en samlad politik för hushållens skuldsättning. RB: Pekar på behov av olika åtgärder inom flera olika politikområden. FiD: Konstaterar att det krävs breda politiska överenskommelser. RG: Skärpt amorteringskrav är bättre än skuldkvotstak. RB: Skärpt amorteringskrav rimligt, men det krävs bredare åtgärder. FiD: Välkomnar FI:s initiativ och tar ställning till det slutliga förslaget. FiD: Ja till det skärpta amorteringskravet, redogör för EU-förhandlingarna om RB: Förespråkar åtgärder som påverkar befintliga låntagare, inte bara nya, ser behov av minimiharmonisering i stället för maximiharmonisering. RG: Välkomnar skärpningen av amorteringskravet. FI: Går vidare med det skärpta amorteringskravet. Viktigt med buffertar i kapitalkravet. Anmärkning: FiD = , RG = Riksgälden, RB = och = finansiella stabilitetsrådet. Källor: Finansiella stabilitetsrådets protokoll 2014–2017. 6.2.4 Yttranden på FI:s remisser Till viss del samverkar de berörda myndigheterna och andra myndigheter i makrotillsynsfrågor genom de svar som lämnas på FI:s remitterade promemorior. Det handlar främst om synpunkter på detaljutformningen. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N För vissa av FI:s makrotillsynsinstrument krävs ett medgivande från regeringen innan FI kan besluta om en åtgärd. Regeringens företrädare i det finansiella stabilitetsrådet har i förekommande fall avhållit sig från att yttra sig om detaljerna i FI:s föreslagna åtgärder. Det avspeglar att ett enskilt statsråd inte kan föregripa beslut som ska fattas av regeringen, och inte heller får ingripa i beslut som är delegerat till en myndighet. I samband med att FI remitterar ett förslag som kräver regeringens medgivande sätts det inom igång en process där bl.a. flera olika analysunderlag tas fram.37 För de åtgärder som har krävt ett medgivande har analyserna inriktats mot fördelningspolitiska effekter och effekter på bostadsmarknaden. Analyserna har åtföljts av en sammanfattande bedömning av läget på de finansiella marknaderna och i ekonomin. Dessutom har regelbunden kontakt med FI under denna process och tar bl.a. del av inkommande remissynpunkter. Det ska i detta sammanhang påpekas att det inte lämnas någon information till FI gällande t.ex. synen på behovet av den aktuella åtgärden, dess utformning eller regeringens inställning. Regeringens beslut om ett medgivande kommer dessutom att baseras på en fristående bedömning av behovet även om delar av underlaget kan ha sitt ursprung från FI. Vad gäller valet av instrument och åtgärdens närmare utformning är det aspekter som inte med nödvändighet analyseras eller ingår i underlagen inför regeringens medgivande. Till att börja med handlar medgivandet om ett ja eller nej, det finns således inte ett behov av att i detta skede överväga några alternativ. För det andra finns det andra processer inom som syftar till att identifiera och analysera åtgärder som svar på det rådande ekonomiska läget eller som efterfrågas av regeringen. Alternativa åtgärder som är budgetpåverkande behöver dessutom hanteras inom ramen för budgetprocessen, vilket gör det svårt att hantera dessa parallellt med FI:s makrotillsynsåtgärder. Det är dock inte osannolikt att aktuella frågor kan ha en koppling till de problem som FI:s åtgärd syftar till att åtgärda. 6.3 Analys och slutsatser Granskningen har i kapitel 4 visat att FI inte har en policystrategi som kopplar samman förekomsten av sårbarheter i det finansiella systemet med makrotillsynsinstrument. Med hänvisning till att sårbarheter enligt FI fyller samma syfte som ESRB:s mellanliggande mål (FI 2014a) följer enligt att det bör finnas ett eller flera makrotillsynsinstrument som kan bli aktuella i valet av åtgärd för att hantera en identifierad sårbarhet (ESRB, rek. Således är det rimligt att det, vid sårbarheter i form av hög skuldsättning och 37 Intervju med . R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E L L S T A B I L I T E T – M A K R O T I L L S Y N P Å R Ä T T S Ä T T ? snabb kredittillväxt, i diskussionen av lämpliga instrument ingår olika typer av kapitalkrav på bankerna samt krav på hushållens bolån gällande belåningsgrad, skuldsättningsgrad och amorteringstakt (ESRB, rek. Vid alltför stor löptidsobalans och bristande likviditet är det rimligt att det i diskussionen av lämpliga makrotillsynsinstrument ingår krav på likviditetstäckning, stabilitet hos finansieringskällorna, förhållande mellan utlåning och inlåning, eller säkerhetsmarginaler och värderingsavdrag (ESRB, rek. bedömer att FI:s tillämpning av makrotillsynsinstrument avviker från såtillvida att myndighetens redogörelser för alternativa åtgärder är smalare än vad som är rimligt. ESRB påpekar att instrumenten bör väljas utifrån hur ändamålsenliga och effektiva de är för att uppnå målen (ESRB 2013, bilaga). Ändamålsenligheten handlar bl.a. om i vilken omfattning marknadsmisslyckanden kan åtgärdas. Effektivitet handlar om att nå målen till lägsta möjliga kostnad, och att det inte är kostnadsfritt att öka motståndskraften. Här menar att FI:s redogörelser för alternativa åtgärder inte är i linje med ESRBS rekommendation eftersom det saknas jämförelser mellan instrument av ändamålsenlighet och effektivitet. ESRB tillhandahåller också en vägledande förteckning över makrotillsynsinstrument som kan övervägas med koppling till olika mellanliggande mål (ESRB 2013, rek. har inte funnit att FI:s diskussioner av lämpliga åtgärder återspeglar denna vägledning, även med hänsyn taget till den uppsättning sårbarheter FI använder som operativt stöd. FI har inte heller gett uttryck för hur myndigheten ser på effektiviteten av olika typer av makrotillsynsinstrument och hur dessa sammantaget bör utformas och tillämpas i olika situationer. har vidare funnit att samverkan mellan berörda myndigheter kring valet av makrotillsynsinstrument fungerar någorlunda väl, men att det finns utrymme för förbättring. Samverkan mellan berörda myndigheter bedöms inte fullt ut dra nytta av andra myndigheters analyser av makrotillsynsåtgärder utan har i vissa situationer resulterat i tydligt olika ställningstaganden. Ett exempel på detta är meningsskiljaktigheterna gällande för- och nackdelar med olika typer av kapitalkrav, vilket indikerar ett behov av utvecklingsarbete kring synen på bankernas endogena risktagande (ESRB 2013, bilaga). Trots vissa brister i samverkan mellan berörda myndigheter bedömer att myndigheterna har en lämplig samordningsmekanism med relevanta organ på nationell nivå i linje med ESRB:s rekommendation (ESRB 2013, rek. Regeringen har fram enbart behövt ta ställning till två av FI:s föreslagna makrotillsynsåtgärder, men till följd av ett utvidgat författningsstöd kan det bli vanligare med förslag till åtgärder. På basis av medgivandet till det skärpta amorteringskravet för hushåll med höga skuldkvoter bedömer att processen kring regeringens medgivande fungerar väl. Med hänvisning till att regeringen motiverade kravet på ett medgivande med att vissa 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N makrotillsynsåtgärder kan ha potentiellt stor påverkan på svensk ekonomi och de offentliga finanserna samt kan ingripa i den enskildes ekonomi, anser dock att avsaknaden av utförliga beslutsunderlag till regeringens ställningstaganden är en brist i transparens i användningen av makrotillsynsinstrument (ESRB 2013, rek. 38Under faktagranskningen har det framförts att kravet på regeringens medgivande till vissa av FI:s makrotillsynsåtgärder inte är i linje med ESRB:s rekommendation om att makrotillsynsorganet ska vara operationellt oberoende (ESRB 2011, rek. Makrotillsynens organisation är dock inte föremål för denna granskning, vilken granskar makrotillsynens genomförande inom ramarna för nuvarande organisering. R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E L L S T A B I L I T E T – M A K R O T I L L S Y N P Å R Ä T T S Ä T T ? ASC (2014) ”Allocating macro-prudential powers”, Reports of to the ESRB, nr 5, november. (2010) ”An assessment of the long-term economic impact of stronger capital and liquidity requirements”, augusti, . 2006/07:FiU2. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2007/08:FiU2. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2008/09:FiU2. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2009/10:FiU2. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2010/11:FiU2. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2011/12:FiU2. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2012/13:FiU2. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2013/14:FiU2. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2014/15:FiU2. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2015/16:FiU2. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2016/17:FiU2. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. , C., L. Gambacorta, G. Lombardo och L. (2017) “What are the effects of macroprudential policies on macroeconomic performance?”, , . Borio, C. (2003) ”Towards a macroprudential framework for financial supervision and regulation?”, BIS Working Papers, nr 128, februari, . Braconier H. och S. (2017) ”Makrotillsynens roll i ”, Ekonomisk debatt, nr 4 2017, årgång 45. Översyn av regelverket för hantering av finansiella kriser, . ”Finansiell stabilitetspolitik – ett nytt politikområde under utveckling”, , . ESRB (2011) ”Europeiska Systemrisknämndens rekommendation av den om de nationella myndigheternas mandat för makrotillsyn”, ESRB/2011/3, 2012/C 41/01. ESRB (2013) ”Europeiska Systemrisknämndens rekommendation av om makrotillsynspolitikens mellanliggande mål och instrument”, ESRB/2013/1, 2013/C 170/01. ESRB (2014) ”Flagship Report on Policy in the Banking Sector”, mars. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ESRB (2016) “Confidential transmission of ESRB Warning on medium-term vulnerabilities in the residential real estate sector of ”, brev till , , . ESRB (2017a) ”Recommendation on intermediate objectives and instruments of macroprudential policy (ESRB/2013/1)”, Summary Compliance Report, februari. ESRB (2017b) “List of national macroprudential authorities and national designated authorities in EU Member States”, . (2017a) ”Country Report Including an on the prevention and correction of macroeconomic Imbalances”, SWD(2017) 92 final, . (2017b) “Recommendation for a Council recommendation on the 2017 National Reform Programme of and delivering a Council opinion on the 2017 Convergence Programme of ”, COM(2017) 526 final, . (2006) ”Regleringsbrev för avseende ”, . (2007) ”Regleringsbrev för avseende ”, . (2008) ”Regleringsbrev för avseende ”, . (2009) ”Regleringsbrev för avseende ”, . (2010) ”Regleringsbrev för avseende ”, . (2011) ”Regleringsbrev för avseende ”, . (2012) ”Regleringsbrev för avseende ”, . (2013a) ”Ett förstärkt ramverk för finansiell stabilitet”, promemoria, . (2013b) ”Regleringsbrev för avseende ”, . (2014) ”Regleringsbrev för avseende ”, . (2015) ”Regleringsbrev för avseende ”, . (2016a) ”Bred politisk överenskommelse om ett utvidgat mandat för ”, pressmeddelande, . (2016b) ”Regleringsbrev för avseende ”, . R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E L L S T A B I L I T E T – M A K R O T I L L S Y N P Å R Ä T T S Ä T T ? Finansiella stabilitetsrådet (2014a) ”Protokoll från stabilitetsrådets möte ”, . Finansiella stabilitetsrådet (2014b) ”Protokoll från det finansiella stabilitetsrådets möte ”, . Finansiella stabilitetsrådet (2014c) ”Protokoll från Finansiella stabilitetsrådets möte ”, . Finansiella stabilitetsrådet (2015a) ”Protokoll från Finansiella stabilitetsrådets möte ”, . Finansiella stabilitetsrådet (2015b) ”Protokoll från Finansiella stabilitetsrådets möte ”, . Finansiella stabilitetsrådet (2016a) ”Protokoll från Finansiella stabilitetsrådets möte ”, . Finansiella stabilitetsrådet (2016b) ”Protokoll från Finansiella stabilitetsrådets möte ”, . Finansiella stabilitetsrådet (2017a) ”Protokoll från Finansiella stabilitetsrådets möte ”, . Finansiella stabilitetsrådet (2017b) ”Protokoll från Finansiella stabilitetsrådets möte ”, . FI (2010) ”Allmänna råd om begränsning av lån mot säkerhet i bostad”, beslutspromemoria, dnr 10-1533, . FI (2011) ”Nya kapitalkrav på svenska banker”, pressmeddelande, . FI (2012) ”Nya föreskrifter om ett krav på likviditetstäckningsgrad vid rapportering av likviditetsrisk”, beslutspromemoria, dnr 11-13136, . FI (2013a) ”roll i ett ramverk för finansiell stabilitet”, anförande av , , . FI (2013b) ”Genomförande av de europeiska tillsynsmyndigheternas riktlinjer och rekommendationer”, promemoria, dnr 12-12289, . FI (2014a) ”och finansiell stabilitet”, promemoria, dnr 14- 16747, . FI (2014b) ”Kapitalkrav för svenska banker”, promemoria, dnr 14-6258, . FI (2014c) ”Föreskrifter om kontracykliskt buffertvärde”, beslutspromemoria, dnr 14-7010, . FI (2014d) ”Processbeskrivning – Riskbedömning”, internt regelverk, dnr 14- 13442, . FI (2014e) ”Stabiliteten i det finansiella systemet”, dnr 14-999, . FI (2014f) ”Stabiliteten i det finansiella systemet”, dnr 14-16750, . FI (2015a) ”och makrotillsynen”, anförande av , , . 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N FI (2015b) ”sårbarhetsindikatorer”, FI-analys, nr 2, dnr 15- 15980, . FI (2015c) ”Ändring av föreskrifter om kontracykliskt buffertvärde”, beslutspromemoria, dnr 15-7062, . FI (2015d) ”Stabiliteten i det finansiella systemet”, dnr 15-15827, . FI (2015e) ”Förslag till nya regler om krav på amortering av bolån”, remisspromemoria, dnr 14-16628, . FI (2015f) ”Stabiliteten i det finansiella systemet”, dnr 15-8424, . FI (2016a) ”FI:s förslag på ramverk för makrotillsynen”, anförande av , finansutskottet, . FI (2016b) ”Makroekonomiska effekter av skuldkvotstak”, FI-analys, nr 5, dnr16- 8384, . FI (2016c) ”Stabiliteten i det finansiella systemet”, dnr 16-17667, . FI (2016d) ”Föreskrifter om krav på amortering av bolån”, beslutspromemoria, dnr 14-16628, . FI (2016e) ”Ändring av föreskrifter om kontracykliskt buffertvärde”, beslutspromemoria, dnr 16-742, . FI (2016f) ”Sårbarhetsindikatorer inom försäkringssektorn”, FI-analys, nr 6, dnr 16-7185, . FI () ”Stabiliteten i det finansiella systemet”, dnr 16-5491, . FI (2017a) ”Sårbarhetsindikatorer för likviditet”, FI-analys, nr 8, dnr 16-17723, . FI (2017b) ”FI:s syn på den finansiella stabiliteten och riskerna för finansiella obalanser”, anförande av , finansutskottet, . FI (2017c) ”Makrotillsynens roll i ”, anförande av , Finansdagen, i , . FI (2017d) ”Förslag till ett skärpt amorteringskrav för hushåll med höga skuldkvoter”, remisspromemoria, dnr 17-9236, . FI (2017e) ”Stabiliteten i det finansiella systemet”, dnr 17-8802, . FI (2017f) ”Stabiliteten i det finansiella systemet”, dnr 17-19374, . FI () ”för marknader”, promemoria, dnr 17-4086, . FI (2017h) ”Årsredovisning 2016”, dnr 17-1779, . Förordning (2009:93) med instruktion för , ändringar t.o.m. SFS 2017:713. Förordning (2013:1111) om ändring i förordningen (2009:93) med instruktion för . Förordning (EU) nr 1092/2010 av om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd. R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E L L S T A B I L I T E T – M A K R O T I L L S Y N P Å R Ä T T S Ä T T ? Förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012. Förvaltningslag (1986:223). Förvaltningslag (2017:900). IMF (2016a) ”– Selected Issues”, IMF Country Report, nr 16/354, november. IMF (2016b) ”– Stability Assessment”, IMF Country Report, nr 16/355, november. IMF (2017a) “– Staff Report for the 2017 Article IV Consultation”, IMF Country Report, nr 17/350, . IMF (2017b) ”– Financial Sector Assessment Program”, IMF Country Report, nr 17/311, september. IMF-FSB-BIS (2016) “Elements of Effective Macroprudential Policies – Lessons from International Experience”, . Lag (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag. de Larosière, J. (ch.) (2009) ”Report”, on Financial Supervision in the EU, Chaired by , , . Myndighetsförordning (2007:515). , C. och J. (2012) ”Ett svenskt ramverk för makrotillsyn”, Penning och valutapolitik, 2012:1, riksbank. 2006/07:1. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2007/08:1. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2008/09:1. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2009/10:1. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2010/11:1. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2011/12:1. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2012/13:1. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2013/14:1. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2014/15:1. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2015/16:1. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2016/17:1. Utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2015/16:89. 2017/18:22. Ytterligare verktyg för makrotillsyn. (2011) ”Högre kapitaltäckningskrav för de stora svenska bankgrupperna”, promemoria, . (2016) ”Den svenska finansmarknaden”, augusti. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (2017a) ”Finansiell stabilitet”, 2017:1, . (2017b) ”Finansiell stabilitet”, 2017:2, . (2011) ”Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet – Lärdomar i ljuset av utvecklingen i –2007”, RiR 2011:9. 2012/13:132. 2013/14:135. 2015/16:118. ”Att förebygga och hantera finansiella kriser”, delbetänkande av , intervjuer, 7, 10 och . FI, intervjuer , samt 9 och . Riksgälden, intervju, . , intervju, . R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E L L S T A B I L I T E T – M A K R O T I L L S Y N P Å R Ä T T S Ä T T ? Bedömningsgrund (ESRB/2013/1) Rekommendation A – Fastställande av mellanliggande mål 1.fastställa och uppfylla makrotillsynspolitikens mellanliggande mål för sina respektive nationella finansiella system som helhet.