prop · H503190 · 2018-03-19 00:00:00 — I paragrafen regleras i vilka fall en utbetalare ska göra skatteavdrag enligt en särskild skattetabell för sjukpenning m.m. Enligt andra stycket gäller detta inte om ersättningen utgör vårdbidrag. Detta undantag ändras till att i stället avse omvårdnadsbidrag enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken. Förslaget behandlas i avsnitt 6.13.2. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för ersättning som är vårdbidrag, om beslutet om vårdbidrag ersättningen enligt punkt 2 av övergångsbestämmelserna till lagen (2018:000) om ändring i socialförsäkringsbalken ska gälla. Enligt andra punkten ska äldre bestämmelser fortfarande gälla för ersättning som är vårdbidrag, om beslutet har meddelats före ikraftträdandet och enligt punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (2018:000) om ändring i socialförsäkringsbalken ska fortsätta att gälla. En arbetsgrupp inom har gjort en översyn av regler och tillämpning av socialförsäkringsförmånerna handikappersättning och vårdbidrag. Målet för översynen har varit att åstadkomma ett mer sam- manhållet system för ersättning till personer med funktionsnedsättning. Förslagen ska göra att förmånerna blir mer förutsägbara för både med- borgare och ansvarig myndighet, tidsenliga, hållbara och rätts- säkra. Målsättningen är ett stöd som kompenserar för merkostnader som en person har med anledning av sin eller sitt barns funktionsnedsättning, och som underlättar för dessa personer att delta i arbetslivet och i det övriga samhällslivet. Förslagens långsiktiga ekonomiska konsekvenser analyseras och långsiktig finansiell hållbarhet värnas. Arbetet har utförts i nära dialog med olika berörda parter, såsom funk- tionshindersorganisationer och berörda myndigheter. Under arbetets gång har arbetsgruppen haft löpande kontakt med För- säkringskassan. Bland annat har myndigheten, på uppdrag av regeringen, utfört en analys av tänkbara konsekvenser av ett system där ersättning för merkostnader inte regleras i samma stödform som ersättning för hjälp- behov respektive för behov av tillsyn och vård. Samråd har också skett med Inspektionen för socialförsäkringen och . Arbets- gruppen har även haft kontakter med kommuner och landsting. Arbetsgruppen har också inhämtat information om funktionshindersstöd i andra länder, t.ex. . Brister i tydlighet och tidsenlighet Både handikappersättningen och vårdbidraget har uppenbara brister i fråga om förutsägbarhet och transparens. Det går att urskilja ett par grundläggande förhållanden som starkt bidrar till detta. Reglerna är anmärkningsvärt otydliga i flera delar. För handikapp- ersättningen gäller exempelvis att det saknas en tydlig beskrivning av innebörden av begreppet merkostnad, som får anses vara centralt för förmånen. Inte heller finns regler som tydliggör vilka kategorier av mer- kostnader som det är tänkt att förmånen ska ersätta eller bestämmelser om vilka förutsättningar som ska gälla för att ersättningen ska lämnas på de olika nivåerna. Vårdbidraget kan med nuvarande regelverk, i princip, lämnas på fyra nivåer (som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån). Inte heller här finns regler i lagstiftningen som anger förut- sättningarna för bidrag på de olika nivåerna. För vårdbidraget gäller dessutom att det nuvarande regelverket är komplext och svårförståeligt. Vidare, för både handikappersättningen och vårdbidraget gäller att vid prövningen av rätten till förmånerna ska en sammanvägning ske av såväl merkostnader som hjälpbehov respektive vård- och tillsynsbehov. någonstans i nuvarande regelverk ges tydlig vägledning hur denna sammanvägning ska göras. Denna ordning med prövningar som inne- fattar både merkostnader och hjälpbehov bedöms starkt bidra till pro- blemen med bristande förutsägbarhet och transparens. De nuvarande förmånerna brister när det gäller tidsenlighet. stämmelser som gäller för handikappersättningen har i princip varit Därefter har någon mer samlad översyn av regelverket inte gjorts. Reglerna för vårdbidraget har i sina huvuddrag Regelverken för de båda förmånerna har således varit i princip oför- ändrade, trots att det skett betydande för- ändringar i synen på funktionshinderspolitiken och i utformningen av olika samhällsstöd inom området, t.ex. genom LSS-reformen och inför- andet av en rätt till personlig assistans14 samt ändringar i reglerna för till- Det har mot den bakgrunden funnits ett behov av att se över förmånernas inriktning och syften, så att de bättre överens- stämmer med dagens funktionshinderspolitik och de behov som finns i Ytterligare ett par bristområden har identifierats, där behovet av för- ändringar har varit uppenbart. Att vara förälder till ett barn med funktionsnedsättning innebär ofta att avsevärd tid och kraft får läggas på både omvårdnad och tillsyn av Från funktionshindersorganisationerna har mot denna bakgrund rests kravet på att föräldrar som uppbär vårdbidrag ska ges möjlighet till förkortning av normalarbetstid. Det skulle ge dessa föräldrar bättre förut- sättningar att kunna kombinera omvårdnaden och tillsynen av barnet med En annan viktig fråga gäller nuvarande problematik kring att dela ett vårdbidrag mellan föräldrar som t.ex. båda ansvarar för omvårdnaden och tillsynen av ett barn, men som inte är eniga om fördelningen av Detta är en viktig fråga både ur barnets perspektiv och ur ett I promemorian föreslås ett regelverk som syftar till förutsägbarhet för både medborgare och myndighet, tidsenlighet, hållbarhet och rättssäkerhet. Särskilt fokus har lagts vid att föreslå regler som ska vara tydliga samt enkla att både tillämpa och förstå. En målsättning har också varit att åstadkomma ett gemensamt regelverk som ger ersättning för merkostnader för både barn och vuxna. Förslaget till omvårdnadsbidrag har barnets behov och perspektiv i fokus. 14 Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och lagen (19993:389) om assistansersättning Två nya socialförsäkringsförmåner införs I promemorian föreslås att två nya socialförsäkringsförmåner ska införas – en merkostnadsersättning vid funktionsnedsättning hos barn och vuxna samt ett omvårdnadsbidrag till föräldrar vid funktionsnedsättning hos barn. Förmånerna handikappersättning och vårdbidrag ska upphöra. Be- stämmelser avseende de nya förmånerna ska införas i socialförsäkrings- balken och administreras av . Genom att införa en renodlad merkostnadsersättning och ett renodlat omvårdnadsbidrag kommer respektive del av de nuvarande ersättningar- na att bedömas var för sig, utan sammanvägning. Enligt arbetsgruppen bör bedömningarna därigenom bli tydligare och utfallet av prövningen mer förutsägbar. Det bedöms bidra till att förutsättningarna förbättras för att utveckla en tydlig och enhetlig praxis för respektive ersättning. En renodling bidrar på så sätt till att rättssäkerheten ökar. Ytterligare en fördel med den föreslagna renodlingen är att upp- följningen av hur förmånerna utvecklas förenklas. Den bidrar därför till att det effektivare och enklare kan bevakas att systemen är långsiktigt finansiellt stabila. Omvårdnadsbidrag med fyra förmånsnivåer Arbetsgruppen föreslår att omvårdnadsbidrag ska kunna lämnas för ett barn om barnet med anledning av en funktionsnedsättning har behov av omvårdnad och tillsyn. Bidraget ska kunna lämnas på fyra nivåer. I bestämmelsen tillsammans med förarbeten beskrivs vad som krävs för att kunna få bidrag på respektive nivå. Merparten av de särskilda be- stämmelser som gäller för vårdbidraget - t.ex. reglerna om förmåns- tiden, avbrott i vården och vad som gäller om barnet avlider - föreslås också gälla för omvårdnadsbidraget. Båda föräldrarna ska kunna beviljas omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning Arbetsgruppen föreslår att omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning ska kunna beviljas barnets båda föräldrar. Enligt huvudregeln ska för- månen beviljas med hälften till vardera föräldern i de fall båda föräld- rarna har ansökt om och rätt till förmånen bedöms föreligga. Med stöd av nuvarande regler om vårdbidrag kan inte båda föräldrarna ges rätt till bidraget. De kan endast dela utbetalningen, om de är överens. Arbetsgruppen föreslår att ska få i uppdrag att ut- veckla en ny ordning för hanteringen av ärenden om omvårdnadsbidrag för att förbättra förutsättningarna för ökad förutsägbarhet och rätts- säkerhet i myndighetens handläggning av dessa ärenden. Denna ordning är tänkt att baseras på WHO:s klassifikation för funktionstillstånd, funk- tionshinder och hälsa för barn och ungdom (ICF-CY). En rätt till förkortning av normalarbetstid i föräldraledighetslagen före- slås i syfte att underlätta för en förälder som har barn med funktions- nedsättning att kombinera omvårdnaden av barnet med en anställning. Rätt till förkortning av normalarbetstid ska knytas till omvårdnads- bidraget genom att en förälder har rätt till förkortning av normalarbetstid i de fall omvårdnadsbidrag lämnas för barnet. Rätten till arbetstidsför- kortning ska omfatta barnets föräldrar och de personer som enligt föräldraledighetslagen jämställs med föräldrar. Merkostnadsersättning lämnas för skäliga kostnader Arbetsgruppen föreslår att merkostnadsersättning ska lämnas för mer- kostnader till en försäkrad person till följd av att han eller hon har fått sin funktionsförmåga nedsatt, om det kan antas att nedsätt- ningen kommer att bestå under . Merkostnadsersättning för ett försäkrat barn ska lämnas till en försäkrad förälder för merkostnader till följd av att barnet har en nedsatt funktionsförmåga, om det kan antas att nedsättningen kommer att bestå . Merkostnads- ersättningen kan lämnas till föräldern så länge han eller hon är under- hållsskyldig för barnet. Merkostnader definieras som sådana skäliga kostnader som upp- kommer på grund av en persons funktionsnedsättning och som går utöver de kostnader som är normala för personer utan funktionsnedsättning i motsvarande ålder. För merkostnadsersättningen föreslås att det ska anges vilka kategorier av merkostnader som kan ge rätt till ersättning, t.ex. merkostnader för hälsa, vård, kost, resor och hjälp i den dagliga livsföringen. ska ges i uppdrag att utarbeta ett vägledande material om vad som inom olika områden är att betrakta som normala kostnader. Materialet ska vara ett stöd för i handläggningen av ärenden om merkostnadsersättning. ska ges i uppdrag att utarbeta ett nationellt stöd för bedömningen av vad som utgör en skälig kostnad. Merkostnadsersättning lämnas på fem nivåer Arbetsgruppen föreslår att fem ersättningsnivåer ska införas för den nya merkostnadsersättningen. Fem nivåer är en rimlig avvägning mellan exakthet och effektivitet. Det innebär också att de nuvarande tröskel- effekterna i ersättningen minskar. Merkostnadsersättningen bör som lägst lämnas med ett belopp som för år räknat motsvarar av pris- basbeloppet () om merkostnaderna uppgår till av prisbasbeloppet. Som högst bör ersättningen lämnas av prisbasbeloppet (). En mer centraliserad handläggning i Arbetsgruppen bedömer att det kan finnas skäl för att pröva förutsättningarna för att ytterligare koncentrera myndighetens hantering av ärenden om omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning. Enligt arbetsgruppen kan det vara svårare att upprätthålla en hög och jämn kunskapsnivå i komplexa frågor i en decentraliserad organisation i jämförelse med en mer centraliserad. Uppföljning och utvärdering av reformen De är viktigt att de nya förmånerna följs upp och utvärderas efter reformens ikraftträdande. bör ges uppdraget att ansvara för utvärderingen. Utvärderingen bör bl.a. omfatta en analys av hur målgrupperna för de nya förmånerna utvecklas, i förhållande till vad som gäller för vårdbidrag och handikappersättning. Utvärderingen bör också innefatta en analys av hur likvärdigheten i beslutsfattande över landet och förut- sägbarheten påverkats av de reformerade förmånerna. En viktig del av utvärderingsuppdraget är också, särskilt mot bakgrund av den könsmässiga snedfördelning som föreligger för vårdbidraget, att kartlägga och analysera vilka könsmässiga mönster som kan urskiljas i det nya förmånssystemet. Uppdraget bör innefatta att kartlägga och ana- lysera könsfördelningen i fråga om de barn för vilka omvårdnadsbidrag lämnas. Vidare bör ingå att belysa hur det nya omvårdnadsbidraget – in- klusive rätten att kunna få förkortad arbetstid – har inverkat på kvinnors respektive mäns delaktighet i och ansvar för omvårdnad och tillsyn. Upp- draget i denna del bör också innefatta eventuella förslag till åtgärder För- säkringskassan kan behöva vidta. Författningsändringarna föreslås träda i kraft . Redan fattade beslut om handikappersättning och vårdbidrag ska fort- sätta att gälla i enlighet med vad som föreskrivs i beslutet. Besluten ska dock gälla längst till dess de skulle ha upphört eller omprövats enligt de äldre bestämmelserna om handikappersättning och vårdbidrag. Äldre bestämmelser om handikappersättning ska dock fortfarande gälla för beslut om handikappersättning som har meddelats före ikraftträdandet och upphör eller omprövas före . I sådana fall får ett nytt beslut om handikappersättning meddelas för en tidsperiod . Konsekvenser för barn och vuxna Förslagen om renodlade förmåner innebär förbättringar genom ett enklare och tydligare regelverk för barn och vuxna med funktions- Prövningen bedöms bli mer förutsägbar och det blir lättare Prop. 2017/18:190 för enskilda att ta till vara sin rätt. Prövningen blir därmed mer rättssäker. innebär förslagen vissa förändringar i förutsättningarna att erhålla ersättning. De föreslagna övergångsreglerna bidrar till att de allra flesta som har handikappersättning kommer att få behålla sin ersättning på i princip oförändrad nivå. För en mindre andel av de perso- ner som uppbär handikappersättning kan förändringen leda till sänkt ersättning, eller i vissa fall, att rätten till ersättning upphör. De föreslagna fem ersättningsnivåerna inom merkostnadsersättningen leder till minskade tröskeleffekter i förhållande till nuvarande tre nivåer för den hittillsvarande handikappersättningen, och därmed en ersättning som bättre motsvarar enskildas faktiska merkostnader. Förslaget om att sänka nuvarande instegsnivå för rätt till ersättning kompenserar till viss del för att ersättningen för hjälpbehov upphör. Dessutom kan kostnader för hjälpbehov i vissa fall ersättas i merkostnadsersättningen. Den lägre nivån för att få rätt till merkostnadsersättning innebär dessutom att vissa personer som med dagens regelverk inte kunnat få handikappersättning, nu kan få rätt till den nya merkostnadsersättningen. Ersättningsmässigt bedöms förändringarna för dem som uppbär vårdbidrag – och som kan erhålla både omvårdnadsbidrag och mer- kostnadsersättning vara mindre än för den grupp som tidigare erhållit handikappersättning. Förslaget om att båda föräldrarna ska kunna erhålla rätt till omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning bedöms leda till förbätt- rade förutsättningar för att barn med funktionsnedsättningar ska få sina behov tillgodosedda. Det ökar också förutsättningarna för ett jämställt ansvarstagande för omvårdnaden och tillsynen av ett barn med funktions- nedsättning. Förslaget om att föräldrar som uppbär omvårdnadsbidrag ska få rätt till förkortning av normal arbetstid ökar förutsättningarna för att barn med funktionsnedsättning ska få sina behov tillgodosedda. Det ger också bättre möjligheter för föräldrarna att kombinera förvärvsarbete med om- vårdnad och tillsyn. Förslagen om att föräldrar kan dela rätten till omvårdnadsbidrag och att båda föräldrarna får rätt till förkortning av normal arbetstid om omvård- nadbidrag lämnas för ett barn bedöms öka förutsättningarna för kvinnor och män att ta samma ansvar för omvårdnaden om barn med funktions- nedsättning. Förutsättningarna ökar även för kvinnor och män att få samma möjligheter i fråga om tillgång till arbete och utvecklings- möjligheter i arbetet. Ekonomiska konsekvenser för staten Förslagen leder 2019 till minskade kostnader för staten om drygt Effekten ska sättas i relation till att Försäkrings- kassans prognos för kostnaderna för vårdbidrag och handikappersättning Konsekvenser för statliga myndigheter handläggning kommer att förenklas till följd av ett enklare och tydligare regelverk. Vissa förslag kan dock innebära att antalet ansökningar kommer att öka något. kommer också att få fler regeringsuppdrag. Sammantaget bedöms förslagen inte innebära ökade kostnader för myndigheten. Uppdraget till att utarbeta ett nationellt stödjande material kring vad som är att betrakta som normal kostnad, bedöms inne- bära en kostnad på . Förslaget om fortlöpande upp- datering uppskattas innebära en kostnad om . Utöver ovan redovisade konsekvenser av förslagen finns ytterligare konsekvenser beskrivna i avsnitt 16.5. Lagförslag i departementspromemorian Reformerade stöd till barn och vuxna med funktionsnedsättning (Ds 2016:58) Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 22, 50 kap. och 110 kap. 26 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 110 kap. 26 § ska utgå, dels att 5 kap. 9 §, 6 kap. 20 §, 11 kap. 16 §, 20 kap. 1 §, 37 kap. 9 §, 48 kap. 2 och 3 §§, 49 kap. 1 §, 51 kap. 6 §, 59 kap. 13 §, 106 kap. 9–11 och 23 §§, 110 kap. 6, 30 och 57 §§ samt rubrikerna närmast före 49 kap,. 11 kap. 16 § samt 106 kap. 9 och 23 §§ ska ha följande lydelse. dels att det ska införas två nya kapitel, 22 och 50 kap., av följande Den som är bosatt i är försäkrad för följande förmåner: 1. föräldrapenning på lägstanivå och grund- (11 och 12 kap.) 2. barnbidrag, (15 och 16 kap.) 3. underhållsstöd, (17–19 kap.) 4. adoptionsbidrag, (21 kap.) 5. vårdbidrag, (22 kap.) – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Avdelning D Särskilda förmåner vid funktionshinder – – – – – – – – – – – – – – – – – – 9. handikappersättning, (50 kap.) 10. assistansersättning, (51 kap.) – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 15 Senaste lydelse 2011:1513. Den som är bosatt i är försäkrad för följande förmåner: 1. föräldrapenning på lägstanivå och grund- (11 och 12 kap.) 2. barnbidrag, (15 och 16 kap.) 3. underhållsstöd, (17–19 kap.) 4. adoptionsbidrag, (21 kap.) (22 kap.) – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Avdelning D Särskilda förmåner vid funktionshinder – – – – – – – – – – – – – – – – – – 9. merkostnadsersättning, (50 kap.) 10. assistansersättning, (51 kap.) – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som får någon av följande förmåner är försäkrad för inkomst- relaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning enligt 6 § 5, inkomstgrundad ålderspension enligt 6 § 8 och inkomstrelaterad efterlevandeförmån enligt 6 § 9 och 11: 1. vårdbidrag enligt 5 kap. 9 § 5, som inte enbart avser merkost- 5 kap. 9 § 5, 2.dagpenning från arbetslöshetskassa, 3.aktivitetsstöd till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 4.utbildningsbidrag för doktorander, 5.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 6.dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, och 7.stipendium som enligt 11 kap. 46 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. inte för sådant behov av vård eller inte för sådant behov av omvård- tillsyn av ett barn som har grundat nad eller tillsyn av ett barn som har rätt till vårdbidrag. grundat rätt till omvårdnadsbidrag I denna underavdelning finns – adoptionsbidrag i 21 kap., och – adoptionsbidrag i 21 kap., och – vårdbidrag i 22 kap. – omvårdnadsbidrag i 22 kap. I detta kapitel finns bestämmel- ser om –personer som likställs med förälder i 2 §, –rätten till omvårdnadsbidrag i 3–7 §§, –förmånstiden i 8–12 §§, –beräkning av omvårdnads- bidraget i 13 §, –ansökan i 14 §, –omprövning i 15 och 16 §§, –utbetalning i 17 §. Personer som likställs med förälder Följande personer likställs med förälder när det gäller omvård- nadsbidrag: 1.förälders make som stadig- varande sammanbor med för- äldern, 2.förälders sambo som har varit gift med eller har eller har haft barn med föräldern, 3. särskilt förordnad vårdnads- havare som har vård om barnet, och 4. blivande adoptivförälder vid adoption av ett barn som inte är svensk medborgare och inte är bosatt här i landet när han eller hon får barnet i sin vård. En förälder har rätt till omvårdnadsbidrag för ett försäkrat barn, om barnet på grund av funktionsnedsättning kan antas vara i behov av omvårdnad och tillsyn, , i sådan omfattning som anges i 4 §. En person som avses i 2 § 1 eller 2 har endast rätt att erhålla bidraget i de fall föräldern inte ansöker om eller har rätt till det. En person som anges i 2 § 3 har rätt till bidrag i stället för en förälder. Omvårdnadsbidrag kan beviljas för högst två personer för samma barn och tid. 1.en fjärdedels förmån om barnet har medelstora behov av omvårdnad och tillsyn på grund av funktionsnedsättning, 2.halv förmån om barnet har stora behov av omvårdnad och tillsyn på grund av funktions- nedsättning, 3. tre fjärdedels förmån om barnet har mycket stora behov av omvårdnad och tillsyn på grund av funktionsnedsättning, och 4. hel förmån om barnet har synnerligen stora behov av om- vårdnad och tillsyn på grund av Vid bedömningen enligt 4 § av behovet av omvårdnad och tillsyn ska bortses från de behov som en vårdnadshavare normalt ska till- godose enligt med hänsyn till barnets ålder, utveck- ling och övriga omständigheter. Vid denna bedömning ska det även bortses från behov som tillgodoses genom annat samhällsstöd. Om en förälder har flera barn som på grund av funktionsned- sättning har behov av omvårdnad och tillsyn ska rätten till omvård- nadsbidrag grundas på en bedöm- ning av de sammanlagda behoven. Det som anges i första stycket gäller inte om det finns särskilda skäl mot en sådan bedömning. Delad rätt till omvårdnadsbidrag Om båda föräldrarna ansöker om och har rätt till omvårdnads- bidrag, ska bidraget lämnas med hälften till vardera föräldern. Det som anges i första stycket gäller inte om föräldrarna 1.begär en annan fördelning av omvårdnadsbidraget, eller 2.är oeniga om fördelningen av omvårdnadsbidraget. I sådana fall som avses i andra stycket ska bidraget lämnas till föräldrarna i enlighet med vad de begär eller vid oenighet fördelas i fjärdedelar med hänsyn till var barnet bor eller vistas. och med den månad när rätt till förmånen har inträtt, dock inte tillbaka än före ansökningsmånaden. och med juni det år när barnet fyller eller den tidigare månad när rätten till förmånen annars upphör. Omvårdnadsbidraget får be- gränsas till . Om föräldern tillfälligt är för- hindrad att ge barnet omvårdnad lämnas omvårdnadsbidrag under avbrott i omvårdnaden som varar högst . Om det finns särskilda skäl kan bidraget lämnas även under ett avbrott som varar ytterligare högst . Om det lämnas mer än en fjär- dedels omvårdnadsbidrag för ett barn och barnet avlider lämnas omvårdnadsbidraget till och med den åttonde månaden efter döds- fallet eller den tidigare månad när bidraget annars skulle ha upphört. som anges i 11 § lämnas omvårdnadsbidrag som 1.halv förmån om bidraget vid tiden för dödsfallet lämnades som hel eller tre fjärdedels förmån, och 2.en fjärdedels förmån om bidraget vid tiden för dödsfallet lämnades som halv förmån. Helt omvårdnadsbidrag motsvarar av pris- basbeloppet. Partiell förmån mot- svarar tillämplig nivå enligt 4 § av helt bidrag. Ansökan om omvårdnadsbidrag kan göras gemensamt av föräld- rarna, av var och en av dem för sig eller av endast den ena föräldern. Rätten till omvårdnadsbidrag ska omprövas 1.minst , om det inte finns skäl för omprövning med längre mellanrum, eller 2.när förhållanden som påver- kar rätten till bidraget ändras.