prop · H50380 · 2018-01-30 00:00:00 — lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. 2017/18:80 I föreskrifter (BFS 2014:8) om ändring i verkets föreskrifter (1992:46) till lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. anges att följande uppgifter ska lämnas vid en ansökan om bostadsanpassningsbidrag: 1.Intyg av arbetsterapeut, läkare eller annan sakkunnig om att de åtgärder bidrag söks för är nödvändiga med hänsyn till handikappet. Vid mindre omfattande åtgärder där behovet är uppenbart, kan kommunen dock efterge kravet på intyg. Vid mer omfattande åtgärder bör intyget kompletteras med ett åtgärdsprogram. 2.Kopia av anbud/offert eller kostnadsberäkning. 3.Plan- och uppställningsritningar, om det är fråga om omfattande inredningsarbeten. 4.Ritningar över bostaden före respektive efter ändringen, om det är fråga om ändrad planlösning. I tidigare föreskrifter BFS 1992:46 angavs bl.a. att det även krävs intyg från fastighetsägare att åtgärder får vidtas och att sökanden inte är skyldig att återställa bostaden i ursprungligt skick vid avflyttning eller i annat fall. fann i HFD 2014 ref. 81 att denna föreskrift inte får tillämpas då den går utöver vad som kan anses utgöra en verkställighetsföreskrift. beslutade därför genom BFS 2014:8 att ta bort detta krav. Se även avsnitt 5.10. Bostadsanpassningsbidrag lämnas för åtgärder för anpassning av bo- stadens fasta funktioner i och i anslutning till den bostad som ska an- Anpassningsåtgärderna kan innebära mindre åtgärder så som justering av trösklar, uppsättning av stödhandtag och installation av spis- vakter, men även åtgärder som innebär stora förändringar i byggnaden så som montering av ramper, hissar, lyftanordningar och särskilt anpassad köks- eller badrumsinredning. Äganderätten till en anpassningsåtgärd tillfaller den som har beviljats Frågan om anpassningen ska anses vara fast egendom varierar beroende på vilken typ av bostad som åtgärden har Som regel hör byggnader till fastigheten och är fast egendom, se 1 kap. 1 § och 2 kap. 1 § jordabalken. Undantag gäller för byggnader på områden som besväras av inskriven tomträtt, se 2 kap. 6 § jorda- Till byggnader hör fast inredning och annat varmed byggnaden blivit försedd, om det är ägnat till stadigvarande bruk för byggnaden eller del av denna, se 2 kap. 2 § jordabalken. Det innebär att en anpassnings- åtgärd som vidtas med stöd av lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. kan bli fast egendom. Föremål som en nyttjanderättshavare eller annan än fastighetsägaren har tillfört fastigheten hör dock inte till fastigheten om inte föremålet och fastigheten kommit i samme ägares hand, se 2 kap. 4 § första stycket jordabalken. Vilken möjlighet sökanden har att vidta en anpassningsåtgärd beror också på vilken typ av bostad som denne bor i. I en lägenhet som innehas med hyresrätt finns begränsningar i vilken åverkan som kan göras. 12 kap. 24 § jordabalken har hyresgästen en skyldighet att väl vårda lägenheten och är bl.a. skyldig att ersätta all skada som uppkommer Prop. genom hyresgästens vållande eller genom vårdslöshet eller försummelse av någon som där utför arbete för dennes räkning. rätt att på egen bekostnad i lägenheten utföra målning, tapetsering och därmed jämförliga åtgärder, se 12 kap. 24 a § jordabalken. gärden att lägenhetens bruksvärde minskar, har hyresvärden rätt till er- sättning för skadan. Även i lägenheter som innehas med bostadsrätt finns begränsningar i vilka åtgärder som innehavaren av bostadsrätten kan göra. 7 § bostadsrättslagen (1991:614) får inte bostadsrättshavaren utan tillstånd från bostadsrättsföreningens styrelse utföra åtgärd i lägenheten som innefattar ingrepp i en bärande konstruktion, ändring av befintliga ledningar för avlopp, värme, gas eller vatten, eller annan väsentlig förändring av lägenheten. Styrelsen får dock inte vägra att medge tillstånd till en åtgärd som avses i första stycket om inte åtgärden är till påtaglig skada eller olägenhet för föreningen. Enligt 9 kap. 15 § första stycket ska beslut som innebär väsentliga förändringar av föreningens hus eller mark fattas på en föreningsstämma, om inte något annat har bestämts i stadgarna. I vissa fall äger den boende själva byggnaden men inte fastigheten, t.ex. i fallet med tomträtt och arrende. har i stor utsträckning samma ställning som äganderättshavare, se t.ex. 10 kap. och 13 kap. 1 § jordabalken. En särskild form av boende är så kallade ägarlägenhetsfastigheter, dvs. tredimensionella fastigheter som inte är avsedd att rymma annat än en enda bostadslägenhet, se 1 kap. 1 a § jordabalken. Att äga en sådan fastighet är att jämställa med att äga ett en- eller två bostadshus. gemensamma utrymmena är dock som regel en gemensamhetsanläggning som ägs av samtliga deltagande fastighetsägare. Vad kostar det? Antalet beviljade och delvis beviljade bidrag uppgick till 73 200 2015 (74 2014). Den totala kostnaden 2015 Den genomsnittliga kostnaden per invånare inom varje kommun under uppgick i medeltal till , men skillnaderna mellan kom- munerna är stora. Beviljat belopp per invånare varierade mellan 11 och De flesta kommunerna innefattades i ett snävare intervall. De flesta bidragen är mindre belopp, är och av bidragen understiger . Den genomsnittliga kostnaden för åtgärder i flerbostadshus uppgick till , medan motsvarande kostnad för åtgärder i småhus uppgick till . Åtgärder i småhus utgjorde 34 procent av antalet beviljade bidrag men stod för av kom- munernas kostnad för bostadsanpassningsbidraget. 94 kommuner av 268 stycken har angett att de haft en fak- tisk kostnad som avser anpassningar i särskilda boendeformer. sammanlagda kostnaden för anpassningar i särskilda boendeformer upp- 2017/18:80 gick till en procent av den totala kostnaden för bostadsanpassningsbidrag. Till vilka går bidraget? De flesta som beviljas bidrag är . av de sökande är 70–. av de sökande är eller äldre. Av dem som beviljats bidrag är kvinnor och män. Till vad går bidraget? Den klart vanligaste åtgärden är justering av trösklar följd av uppsättning av stödhandtag, montering av ramper och spisvakt/timer. Dock utgör kostnaden för hiss/lyftanordning av kommunernas totala kostnad för bostadsanpassningsbidrag i flerbostadshus. Ett beslut om bostadsanpassningsbidrag ska fattas innan en åtgärd utförs, men enligt enkät svarar av kommunerna att det är en rutin. fattar alltid beslut efter att en åtgärd utförts och svarar att beslut ibland fattas före och ibland efter att en åtgärd har utförts. Av lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. följer att det är den sökande själv som ska välja entreprenör och beställa arbetena m.m. Men det finns även möjlighet att efter kommunens beslut ge kommunen fullmakt att välja entreprenör och ingå avtal med entreprenören. Det är mycket vanligt att sökande ger kommunen fullmakt. I granskning av 330 ärenden framkom att kommunen var delaktig via fullmakt i beställning av åtgärderna och/eller betalning till entreprenören i av ärendena. Antalet överklaganden till förvaltningsrätterna har ökat . överklagades mellan 380 och 431 beslut . överklagades 563 beslut om bostadsanpassningsbidrag, det högst noterade sen lagens tillkomst. har av antalet överklaganden till förvaltningsrätt lett till en ändring av kommunens beslut. Ändringsfrekvensen har minskat något . Förtydligande av vem som är sökande Personer med funktionsnedsättning ska enligt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning bl.a. ha rätt att göra egna val, rätt att vara oberoende och rätt till fullständigt och faktiskt deltagande och inkludering i samhället. Som lagen om bostadsanpass- ningsbidrag m.m. är formulerad är det den person som äger bo- staden eller innehar bostaden med hyres- eller bostadsrätt, som kan an- söka om bostadsanpassningsbidrag. Det innebär att bostadsägaren görs Prop. 2017/18:80 till part i ärendet även om bostadsanpassningens syfte är att tillgänglig- göra bostaden för en annan medlem i hushållet. Det överensstämmer inte med tanken att det är personen med funktionsnedsättningen som ska styra processen och själv vara delaktig i det som rör vederbörande. Myndigheter, kommuner, fastighetsägare och personer med funktionsnedsättningar har fört fram att det finns ett behov av att förtydliga vissa områden i lagen. har därför i uppdraget ombetts komma med förslag på hur lagen bör formuleras för att vara i samklang med svensk funktionshinderspolitik i stort. föreskrev tidigare i sina föreskrifter till lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. att det till ansökan om bostadsanpassningsbidrag ska fogas intyg från fastighetsägare att åtgärder får vidtas och att sökanden inte är skyldig att återställa bostaden i ursprungligt skick vid avflyttning eller i annat fall. fann i HFD 2014 ref. 81 att detta krav i föreskriften tillförde regleringen något så väsentligen nytt att den gick utöver vad som kan anses utgöra en verkställighetsföreskrift. Eftersom enbart har bemyndigande att meddela verkställighetsföreskrifter fann att gått utöver sitt bemyndigande och att föreskriften inte fick tillämpas. ändrade sina föreskrifter . Ett beslut från kommunen innebär inte med säkerhet att sökanden får genomföra sin anpassning. Efter att kommunen har beviljat bostadsanpassningsbidrag kan den som äger bostaden motsätta sig att åtgärden vidtas. Det finns inte heller något skydd mot att den enskilde drabbas av kostnader, ibland höga sådana, vid flytt eller i annat fall. Från att ha varit en förutsättning för bidragsgivning är frågan om fastighetsägarens medgivande till anpassningsåtgärder och eventuella krav på återställning en ren civilrättslig frågeställning mellan exempelvis hyresgäst och hyresvärd eller bostadsrättshavare och bostadsrättförening. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps utredning om brand- skydd i olika boendemiljöer (Fö2009/1961/SSK) visar att dödsbränder i första hand drabbar personer med begränsad förmåga att uppmärksamma eller hantera en brand. Det rör sig till exempel om personer med kognitiv funktionsnedsättning eller personer som är påverkade av alkohol eller Den vanligaste brandorsaken är kopplad till rökning och de flesta bränder startar i sovrummet, vardagsrummet eller köket. bränder bryter ut under tidig natt och i de fall där en person omkommer i branden så återfinns kroppen på den plats där branden brutit ut. har i sitt regeringsuppdrag ålagts att särskilt titta på möjlig- heten att låta olika typer av automatiska släckningssystem omfattas av 2017/18:80 4.2.4 Återanvändning av hissar och andra större Verksamheten med återanvändning av hissar och andra större installationer sträcker sig tillbaka till 1970-talet. reglerades verksamheten genom regeringsbeslut. Verksamheten finansierades delvis genom statliga medel. har i en tidigare enkätstudie visat att nästan alla kommuner återanvänder installationer av något slag, de flesta på frivillig väg. Det finns dock tveksamheter huruvida den här verksamheten har stöd i lag. Frågan om äganderätten till en installation är central. Av bostadsanpassningsbidragets konstruktion följer att det är den enskilde bidragstagaren som äger installationen. Kommunen äger aldrig installationen. I praktiken har dock många kommuner ett upparbetat system eller rutiner för verksamhet för återanvändning av hissar och andra större installationer och det förekommer relativt få tvister och problem inom verksamheten. I en enkät genomförde framkom att kommunerna som helhet är positiva till en återanvändningsverksamhet. 4.2.5Möjlighet för fastighetsägare att ansöka om bostadsanpassningsbidrag lagstiftning tillät fastighetsägare att söka bidrag utan individuell prövning kopplad till enskild persons funktionsnedsättning för vissa typer av åtgärder som exempelvis ramp eller lyftanordning i gemensamma utrymmen. Nuvarande lagstiftning medger endast bostadsinnehavaren själv som sökande för sin egen eller hushållsmedlems räkning. I uppföljning av nuvarande lagstiftning framkommer att det finns frågor om problem som gäller äganderätt och ansvarsfrågor kring anpassningsåtgärder i flerbostadshus. föreslår att nya regler bör utarbetas som medger att ägare av flerbostadshus i vissa fall ska kunna ta över bidrag för en person med funktionsnedsättning som bor i fastigheten. menar att en sådan lösning i många fall skulle kunna undanröja otydligheter kring äganderätt, försäkring, reparationer m.m. 5 Överväganden och förslag Bostadsanpassningsbidrag är en del av svensk funktionshinderspolitik. Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund (prop. 2016/17:188, bet. 2017/18:SoU5, rskr. 2017/18:86). För att uppnå de funktionshinderspolitiska målen verkar samhället för att möjliggöra för enskilda att bo självständigt i eget hem. Utöver lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. finns (2010:900), förkortad PBL, som påverkar möjlig- heten för personer med funktionsnedsättning att bo i eget boende. 2017/18:80 ställer krav på att den fysiska miljön, inklusive bostäder, ska vara till- gänglig och användbar för personer med nedsatt rörlighet och orienteringsförmåga. Det innebär att nya eller ombyggda bostäder ska ha en god generell tillgänglighet. Men en stor del av bostadsbeståndet finns i äldre fastigheter och därför behöver många bostäder anpassas särskilt för att bli tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Utgångspunkten för regeringens förslag är att sökanden ska sättas i centrum. Förslagen syftar till att göra personen med funktionsnedsättning delaktig i processen, och att denne ges bästa förutsättningar att kunna påverka utformningen av bostadsanpassningsåtgärden. En annan utgångspunkt är att säkerställa att inga ordinarie boendeformer hamnar utanför lagstiftningen. Det ska vara möjligt att beviljas bostadsanpassningsbidrag oavsett om personen med funktionsnedsättning bor i villa, hyresrätt, bostadsrätt, ägarlägenhet eller någon annan boendeform. Vidare är en utgångspunkt att handläggningen för kommunerna ska förenklas genom en tydlig lagstiftning kring ärendehanteringen. En tydligare lagstiftning bidrar även till ökad rättssäkerhet och ökad förutsägbarhet i beslutsfattandet. Kommunernas olika förutsättningar beroende på folkmängd och demografi och bostadsbestånd beaktas genom att förslagen erbjuder kommunerna möjlighet att inom vissa ramar själva bestämma utformningen av verksamheten. Förslagen lägger mer vikt på att göra lagstiftningen förutsägbar och tydlig för den enskilde, snarare än att göra verksamheterna likformiga. Regeringen finner det mer angeläget att bidragstagare enkelt ska få adekvata insatser för att tillgodose de behov som de ansöker om bostadsanpassningsbidrag för. En ny lag om bostadsanpassningsbidrag Regeringens förslag: Den nuvarande lagen om bostadsanpassnings- bidrag m.m. ska ersättas av en ny lag. Den nya lagen ska ha som ändamål att genom bidrag till anpassning av bostäder ge personer med funktionsnedsättning möjlighet till ett självständigt liv i eget boende. Kommunerna ska även fortsättningsvis ansvara för de bidrag som om- fattas av lagen. Med anledning av den nya lagen ska en följdändring göras i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. rapporten finns inget förslag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Remissinstanserna: Den övervägande majoriteten av remissinstanser- na tillstyrker utredningens förslag. Flera av kommunerna anser att en modernisering av lagen är positiv och att den kommer att förtydliga be- stämmelserna vilket kommer att underlätta både för den som ska söka bostadsanpassningsbidrag och för dem som har att ningar om bostadsanpassningsbidrag. utgångspunkten ska vara att stärka rätten att välja var man vill bo och kunna bo kvar hemma och leva självständigt. lagförslaget leder till ökade kommunala skillnader. Skälen för regeringens förslag: Bostadsanpassningsbidraget är ett ut- tryck för samhällets mål att människor med funktionsnedsättning ska kunna leva som alla andra i egen bostad. punkter har varit att bostadsanpassningsbidraget ska behålla sin särskilda roll inom funktionshinderspolitiken, genom att ge personer med funk- tionsnedsättning en möjlighet till ett självständigt liv i eget boende. för har lagförslag karaktären av en rättighetslag så att enskilda, under förutsättning av att de särskilda villkoren är uppfyllda, ska garante- ras att få sina behov tillgodosedda och ha möjlighet till en överprövning i domstol av ett avslagsbeslut. Regeringen delar mening av- seende bostadsanpassningsbidragets roll i samhället. Myndigheter, kommuner, fastighetsägare och personer med funktions- nedsättning har i olika sammanhang fört fram att det finns ett behov av att modernisera lagen både språkligt och till sakinnehåll. om bostadsanpassningsbidrag m.m. ersättas med en ny lag för att hand- läggning av ärenden om bostadsanpassningsbidrag ska hanteras rätts- beskriver i översynen av lagen att motivuttalandena i förarbetena är mycket knapphändiga, då gällande bestämmelser över- fördes från tidigare bidragsförordningar vars tillämpning styrdes genom föreskrifter och råd från dåvarande . Det har resulterat i att handläggningen i kommunerna till stora delar bygger på praxis, vilket riskerar att ge godtyckliga beslut. Regeringen ser mycket allvarligt på bristen på rättssäkerhet och föreslår därför en mer uttalad och till viss del mer detaljerad lagstiftning. Detta medför att regelverket blir mer förutsägbart för den enskilde som sökande och att regelverket ger mer stöd till den som ska handlägga ärendet. Regeringen anser även att det är angeläget att utforma regelverket så att bostadsanpassningsbidrag kan sökas av boende i olika typer av bo- städer som finns . En sökande ska inte fråntas möjligheten att be- viljas bostadsanpassningsbidrag för att han eller hon exempelvis bor i en Till följd av Högsta förvaltningsdomstolens avgörande i HFD 2014 ref. 81 finns något skydd mot att fastighetsägare kräver att bidragstagare återställer bostaden i ursprungligt skick vid avflyttning eller i annat fall. Den enskildes ekonomiska utsatthet är ytterligare ett skäl för regeringen att lämna förslag på en ny lag om bostadsanpass- Regeringens lagförslag ger kommunerna en möjlighet att till viss del själva utforma sin verksamhet i t.ex. frågan om återbruk av vissa in- stallationer och liknande. oro för ökande skillnader mellan kommuner är i det hänseendet berättigad, men regeringen anser att lagförslaget kommer att minska skillnaderna mellan kommunerna i frågor som gäller rättssäkerhet och förutsägbarhet. De delar av lagför- slaget där kommunerna har möjlighet att själva utforma verksamheten rör frågor där kommunen själv bör få avgöra hur kommunen vill använda De ekonomiska och miljömässiga fördelar som kan komma ur exempelvis återbruk av installationer för de kommuner som har möj- lighet att utforma ett sådant system, ska inte hindras genom en reglering som enögt syftar till en likriktning av verksamheterna över landet. 2017/18:80 ringen anser att skillnader i hur verksamheterna är organiserade inte ska påverka kvaliteten på den bostadsanpassningsåtgärd som sökande är i behov av. Den som beviljas bostadsanpassningsbidrag ska känna sig trygg i att få sina behov tillgodosedda. Mot bakgrund av att bostadsanpassningsbidrag i de allra flesta fall inte betalas ut som kontantbidrag utan snarare sköts helt av kommunen, föreslår Lagrådet att regeringen ska överväga att ändra lagens rubrik. Lagrådet anser att benämningen bostadsanpassningsbidrag inte återspeglar verkligheten och tvingar fram okonventionella begrepp för att täcka in den mångfald av stöd som lagförslaget föreslås reglera. Regeringen konstaterar att bostadsanpassningsbidrag visserligen i de flesta fall lämnas från kommunen som en form av stöd, även om det i den formella hanteringen betecknas som ett bidrag. Regeringen bedömer dock att även om de allra flesta sökande väljer att låta kommunen eller någon annan fullmaktshavare sköta ärendet i deras ställe, är det principiellt viktigt att systemet utgår från en aktiv sökande som själv styr hur bostadsanpassningen ska genomföras. Benämningen bostadsanpassningsbidrag är dessutom inarbetat . Regeringen gör därför bedömningen att benämningen bostadsanpassningsbidrag ska användas även i den nya lagen. I lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade finns en hänvisning till lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. Som en följd av att regeringen föreslår en ny lag om bostadsanpassningsbidrag, bör hänvisningen ändras till den nya lagen. Regeringens förslag: Bostadsanpassningsbidrag ska kunna lämnas till en person med funktionsnedsättning (sökande) för anpassning av dennes permanentbostad. Om bostaden hyrs i andra hand, ska bidrag lämnas om anpassningsåtgärden är skälig med hänsyn till hur långvarig upplåtelsen är. Om någon åtar sig att regelbundet under vissa perioder svara för omvårdnaden av en person med funktionsnedsättning i sin bostad och om åtagandet kan antas avse , ska bidrag kunna lämnas för anpassning av den bostaden. förslag: Överensstämmer endast delvis med regeringens förslag. föreslår att bostadsanpassningsbidrag ska kunna lämnas till en enskild person (sökande) som äger en bostad för permanent bruk eller som innehar en sådan bostad med hyres- eller bostadsrätt, dvs. inte nödvändigtvis personen med funktionsnedsättning. föreslår vidare att bostadsanpassningsbidrag ska kunna lämnas även i fall då anpassningsbehovet beror på funktionsnedsättning hos en hushållsmedlem som stadigvarande sammanbor med den som äger bostaden eller innehar den med hyres- eller bostadsrätt. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser är positiva till Bo- verkets förslag, och flera instanser lyfte särskilt fram att förslaget förtyd- ligar att sökande kan söka för en hushållsmedlems räkning. Ett par kommuner påpekar att det bör vara personen med funktions- nedsättning som är sökande. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna är positiva till förslaget i promemorian. lyfter fram att det kan uppstå svårigheter vid hanteringen av ärenden som gäller barn om vårdnads- havarna inte bor tillsammans och den ena vårdnadshavaren motsätter sig Många kommuner anser att förslaget är naturligt och tydligt. Kommuner och Landsting tillstyrker förslaget och tillägger att det är positivt att ingen kompletterande bestämmelse behövs för att söka bidrag för någon annans räkning. tillstyrker förslaget men lyfter fram att det är viktigt att klargöra konsekvenserna för hela hushållet om vad som händer om den som äger bostaden eller den som äger åtgärden flyttar eller liknande. Skälen för regeringens förslag: I regeringens uppdrag till att göra en översyn av lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. lyfte regeringen fram ett exempel på en situation som många aktörer ansåg Situationen beskrev en man med funktionsnedsätt- ning som behövde anpassa sin bostad, t.ex. en villa, som ägdes av Såsom lagtexten och förarbetena är formulerade är det hustrun som ska ansöka om bidraget och därmed bli part i ärendet. en diskussion om frågan i rapporten och lyfter där fram att det i de flesta bidrags- och stödsystem är den person vars behov bidraget eller stödet ska täcka som är sökande och mottagare av bidraget eller stödet. konstaterar att om personen med funktionsnedsättning alltid skulle vara sökande skulle denne få ett större integritetsskydd, ha större möjlighet att påverka vilken typ av anpassning som ska avhjälpa behovet och denne skulle själv kunna överklaga ett avslagsbeslut. ningen så anser att det kan vara rimligt att det är personen med funktionsnedsättning som ska stå i centrum i ärendehanteringen gällande menar dock att argumenten ovan inte räcker för att ändra anför att det i ”nu aktuella situationer normalt är en nära anhörig som äger eller är nyttjanderättshavare av den