prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — En välfungerande sjukförsäkring är en grundläggande trygghet när man blir sjuk och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 innebär att individen vid behov ges stöd för att återfå hälsan och kunna arbeta. Regeringen har därför presenterat ett åtgärdsprogram som syftar till att stärka stödet till individen och samverkan mellan myndigheterna. Den som blir sjuk ska kunna lita på att sjukförsäkringen bidrar till att täcka det inkomstbortfall som uppstår genom frånvaron från arbetet. Det är viktigt att fortsätta utveckla våra offentliga trygghetssystem för att ge ett gott stöd åter till hälsa och arbete. En välfungerande sjuk- försäkring kan både bidra till en hög syssel- sättning och en hög produktivitet. Regeringen har bl.a. avskaffat den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Regeringen har identifierat flera delar där arbetet behöver utvecklas för en sjukförsäkring som ger såväl trygghet som stöd. En översyn har startat inom som genomför en fördjupad analys av regelverket för sjukersättningen för att säkerställa att gräns- dragningen mellan vilka långtidssjukskrivna som fortsätter med sjukpenning och vilka som i stället beviljas sjukersättning är ändamålsenlig. I det fortsatta arbetet har regeringen identifierat två utvecklingsområden där det behövs ytterligare insatser, det handlar om att stödet till individen behöver öka och att samverkan mellan myndig- heter behöver stärkas. Regeringen kommer att tillsätta en utredning i syfte att säkerställa en ändamålsenlig och rättssäker sjukförsäkring. Uppdraget innebär bl.a. att begreppet normalt förekommande arbete ska analyseras. Regeringen har även satsat på att förbättra de ekonomiska villkoren för familjer med barn. Bland annat har barnbidragets grundbelopp fr.o.m. höjts med , efter att ha varit oförändrat . har regeringen arbetat för att stärka a-kassan och förbättra skyddet för den som blir arbetslös. Regeringen har bl.a. höjt taket i den inkomstrelaterade ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen, höjt grundbeloppet och förbättrat möjligheten till ersättning för deltidsarbetslösa. En väl fungerande arbetslös- hetsförsäkring är viktig för trygghet och omställ- ning på arbetsmarknaden. Inkomstbortfalls- principen är en central del av den svenska modellen. Skatteklyftan mellan pensionärer och löntagare ska avskaffas Pensionärer har rätt till ekonomisk trygghet. De har genom ett långt yrkesliv bidragit till att bygga dagens välfärd. Pension är uppskjuten lön, men beskattas i flera fall högre än löneinkomst. Skillnaden i beskattning beror på de jobbskatte- avdrag som infördes –2014. har regeringens politik minskat skillnaden i beskattningen mellan pension och löneinkomst. Det senaste steget trädde i kraft . Regeringen anser dock att skillnaden i beskattning mellan löne- inkomst och pension ska tas bort helt. I budget- propositionen aviserades därför ytter- ligare två steg till 2020. Ett förslag kommer att remitteras där skatten i ett första steg 2019 sänks med ungefär hälften av den kvarvarande skatte- klyftan. Bostadstillägget har en stor betydelse för att minska den ekonomiska utsattheten bland såväl pensionärer som personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Efter förslag i budget- propositionen höjdes bostadstillägget. Fusk med skatter och ersättningar ska bekämpas Att stöd bara går till dem som har rätt till det är en förutsättning för att bevara tilliten till våra gemensamma trygghetssystem. Regeringen har genomfört ett flertal åtgärder och genom sina myndigheter förstärkt arbetet med att se till att stöd ska nå de grupper som stöden är avsedda för och inte utbetalas till oseriösa aktörer eller kriminella. Ytterligare reformer är dock nödvändiga. Folkbokföringen utgör en viktig del i arbetet för att motverka välfärdsbrottslighet. Korrekta personuppgifter bidrar till korrekta beslut. Regeringen har därför i propositionen Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbok- föringen (prop. 2017/18:145) bl.a. föreslagit att folkbokföringsbrott återinförs. Regeringen vill även försvåra för kriminella att använda företag i sin verksamhet och har därför gett i uppdrag att förbättra kontrollerna vid sin registrering av företagsuppgifter. Vidare har regeringen påbörjat ett arbete med att förbättra spårbarheten i löneutbetalningar för subven- De fackliga organisa- tionerna har ofta konkret kunskap om arbetsgivare som använder sig av subventionerade anställningar. Regeringen har gett i uppdrag att kartlägga de samråd som hålls mellan myndigheten och arbetstagar- organisationerna. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att täppa till luckor som gör det möjligt att utnyttja våra välfärdssystem, t.ex. genom att se över möjligheterna att samordna utbetalningarna i välfärdssystemen, begränsa antalet utfärdare av identitetshandlingar och förbättra kontrollen av deras äkthet och giltighet. Ett väl fungerande skattesystem, där var och en gör rätt för sig, är en förutsättning för den svenska modellen och vår skattefinansierade välfärd. Skatteflykt och skatteundandragande är stora samhällsproblem. Det undandrar samhället stora resurser och övervältrar skattebördan på andra grupper. Det undergräver också samman- hållningen och förtroendet för vårt samhälle och våra myndigheter. Därför ska uppgifter om bl.a. utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå framöver normalt lämnas till i arbetsgivardeklara- tioner. Regeringen arbetar vidare med ett förslag från som innebär att utländska företag med viss verksamhet i ska göra skatteavdrag och kontrolleras på samma sätt som svenska företag. Regeringen har även överlämnat propositionerna Personalliggare i fler verk- samheter (prop. 2017/18:85) och Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ (prop. 2017/18:144) till . Regeringen har också tillsatt en utredning som ska se över möjligheterna att införa en skyldighet för bl.a. skatterådgivare att informera om skatteupplägg. I den nya lagstiftningen om offentlig upphandling ställs tydliga krav på att leverantörer ska betala skatt och sociala avgifter och att upphandlande myndighet ska utesluta sådana leverantörer som inte uppfyller dessa krav. För att motverka aggressiv skatteplanering är det viktigt med internationellt samarbete. beslutade Europeiska unionens råd om att införa en förteckning över icke- samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet som medlemsstaterna ska tillämpa administrativa motåtgärder mot. Regeringen har gett Skatte- verket i uppdrag att särskilt granska transaktioner med dessa jurisdiktioner. Avtalet om att tillämpa den globala standarden för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton har numera P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 undertecknats av 98 länder. Det är viktigt att även låg- och medelinkomstländer ska kunna mot- verka försök att undvika skatt. Regeringen har därför gett och Sida i uppdrag att anordna en internationell konferens om kapaci- tetsutveckling på skatteområdet. Konsumenternas rättigheter ska stärkas Ett starkt konsumentskydd, med trygga och rimliga villkor för konsumenter, är viktigt för att åstadkomma väl fungerande marknader. Färre personer ska riskera att fastna i en skuldspiral. Regeringen föreslår därför bl.a. att det införs ett räntetak och ett kostnadstak som kan skapa förutsättningar för rimligare villkor på marknaden för snabblån (prop. 2017/18:72). Regeringen har även föreslagit att det inte längre ska vara möjligt att ingå avtal muntligen vid telefonförsäljning, samt lämnat förslag för att stärka skyddet för resenärer och främja en väl- fungerande resemarknad. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Den demografiska utvecklingen kräver ökade resurser till välfärden befolkning växer just nu mycket snabbt och beräknas nå 11 miljoner invånare 2026. Utvecklingen med en ökad medellivslängd och högre födelsetal är i grunden positiv. bedömer att antalet barn och unga kommer att öka och att de som är eller äldre kommer att öka till 2030. ökar antalet personer i åldern 20–enbart . Det leder till att antalet unga och äldre som andel av befolkningen kommer att öka markant (se diagram 3.16). Diagram 3.16 Andel unga och äldre Andel av befolkningen som är 0–eller , procent Detta innebär att behovet av välfärdstjänster kommer att öka kraftigt framöver. Behoven av service ökar mycket snabbare än vad befolkningen växer, till följd av den förändrade befolkningssammansättningen. De skattefinans- ierade tjänsterna inom vård, skola och omsorg utnyttjas nämligen inte i samma utsträckning i alla åldrar. Den årliga kommunala konsumtions- utgiften för barn och unga är i genomsnitt ungefär dubbelt så hög som för personer i förvärvsaktiv ålder, och ännu högre för personer som är . Diagram 3.17 visar hur mycket de olika välfärdstjänsternas omfattning behöver öka enbart för att upprätthålla nuvarande kvalitet1 . Diagram 3.17 konsumtion per ändamål Anm.: Konsumtionsutgifter inom ändamålet Övrigt avser framför allt kollektivt konsumerade tjänster som kommuner och landsting producerar. Källa: Egna beräkningar. Ett växande antal barn och unga medför att behoven av barnomsorg och skola ökar . Den kraftiga ökningen av personer som är eller äldre medför att behoven av sjukvård och äldreomsorg beräknas öka . Med samma personaltäthet som 2017 medför det att antalet kommunalt finansierade sysselsatta behöver öka med 22 000 personer inom barnomsorgen, 57 000 personer inom skolan, 65 000 personer inom sjukvården, 93 000 personer inom äldreomsorgen och 23 000 personer i övriga verksamheter till 2030. Regeringen vill att ska vara ett ledande välfärdsland. Välfärd och utveckling förutsätter varandra. Att behoven av välfärdstjänsterna ökar snabbare än antalet personer i förvärvsaktiv ålder innebär en utmaning för kommuner och landsting att finansiera och bemanna den kraftiga utbyggnaden av skola, vård och omsorg som krävs. Sammantaget kommer det att krävas betydande statliga tillskott till kommunsektorn för att hantera den demografiska utmaningen . Även arbetet med effektiv- iseringar av verksamheten är angeläget. 1 Med oförändrad kvalitet menas att välfärdstjänsterna produceras på samma sätt, med samma mängd personal och insatsvaror, som . 3.8Sverige ska vara säkert ska vara tryggt och säkert. Hög syssel- sättning, bra skolor och en generell välfärd lägger grunden för ett tryggt samhälle. Det krävs också kraftsamling för att stävja brottslighet och upp- rätthålla säkerheten. Brottsligheten ska före- byggas och fler brott upp. Det gäller såväl vardagsbrotten som sexualbrott, hedersrelaterat våld och förtryck och mord. Regeringen fort- sätter också kampen mot brottslighet som utgör ett hot mot det demokratiska samhället, som organiserad brottslighet, terrorism och hatbrott. Regeringen bedriver ett intensivt arbete mot terrorism och hela samhället behöver gemensamt bidra till att motverka dess driv- och dragnings- krafter – inte minst för att förhindra att människor dras in i våldsbejakande extremistiska miljöer. arbetar också aktivt för att öka uppmärksamheten kring klimatrelaterade säker- hetsrisker internationellt. För att skapa ett tryggare gör regeringen stora satsningar på , och total- försvaret samt vidtar åtgärder för att förhindra organiserad brottslighet och terrorism. Säkerheten och tryggheten ska öka i hela landet Polisen ska finnas närmare medborgarna i hela landet och bli bättre på att förebygga och bekäm- pa brott. Utredningsverksamheten behöver fort- satt stärkas och utvecklas, liksom bekämpningen av den organiserade brottsligheten och det död- liga våldet. Regeringens målsättning är att öka antalet polisanställda med 10 000 personer till 2024. Regeringen har därför föreslagit och aviserat historiskt stora tillskott till Polis- myndigheten. Regeringen har också lämnat i uppdrag till att vidta åtgärder för att fler poliser ska stanna kvar i yrket och för att fler poliser ska utbildas. Regeringen har beslutat att en ny polisutbildning ska etableras i . under- söker också förutsättningarna för att etablera ytterligare en polisutbildning i västra . Efter att ha minskat har det dödliga våldet ökat . Det är särskilt påtagligt i samband med konflikter i kriminella kretsar. Detta är en utveckling som måste stoppas. Nationella trygghetsunder- sökningen från visar att andelen av befolkningen som utsatts för P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 trakasserier och sexualbrott har ökat . För att höja förmågan att ingripa mot organiserad brottslighet och terrorism samt stärka kompetensen avseende sexualbrott föreslår regeringen i propositionen Vårändringsbudget en ökning av anslag med . För att säkerställa effektiv samverkan mellan aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar ser regeringen behov av ett utvecklat och säkert mobilt ip-baserat kommunikationssystem. Frågan bereds i . Alla ska ha goda möjligheter att utvecklas, oavsett var man bor. Regeringen vill därför motverka segregationen och öka jämlikheten genom såväl generella som riktade insatser. Det kan exempel- vis handla om tidiga insatser för barn och unga, satsningar på utbildning, ökad trygghet, ökad sysselsättning och insatser för att stärka demo- kratin och det civila samhället. Det förebyggande arbetet ska stärkas och tryggheten öka i områden med socioekonomiska utmaningar. Barnens skolresultat ska inte vara beroende av föräldrarnas inkomst eller utbildningsbakgrund. Inrättandet av Delegationen mot segregation är ett led i regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation. Myndigheten ska främja samverkan mellan olika aktörer i uppgift att bidra till kunskaps- och erfarenhetsutbyte, följa ut- vecklingen inom forskningen, göra analyser och uppföljningar samt fördela statsbidrag. Reger- ingen genomför även en långsiktig satsning på kommuner och områden med socioekonomiska utmaningar i syfte att stärka lokal ekonomisk och social utveckling. Insatser mot gränsöverskridande brottslighet ska förstärkas Tullkontrollerna vid gränserna ska öka så att den illegala handeln med narkotika och vapen stoppas redan vid gränsen. Genom myndighetssamverkan kan flera myndigheter samarbeta för att förhindra brottslighet. Regeringens uppdrag till , , och Ekobrotts- myndigheten att gemensamt förhindra den illegala hanteringen av punktskattepliktiga varor har bl.a. inneburit att de s.k. spritbussarna slagits P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 ut och att en viktig inkomstkälla för den organiserade brottsligheten försvunnit. På mot- svarande sätt har , och fått i uppdrag att bekämpa internationella organiserade stöld- och inbrotts- ligor som verkar i landet. Enligt regeringen kan det även finnas skäl att se över befogenheter när det gäller utförsel av stöldgods. I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen en ökning av anslag med , bl.a. för att för- stärka den tekniska kapaciteten och därigenom förbättra myndighetens förutsättningar att genomföra framgångsrika insatser mot organi- serad brottslighet. Totalförsvarets förmåga ska utvecklas Regeringspartierna har tillsammans med Mode- raterna och kommit överens om förstärkningar av totalförsvaret med . Inom det civila försvaret tillförs resurser för att bl.a. kommuner och berörda myndigheter ska kunna fullfölja och intensifiera totalförsvarsplaneringen. Åtgärder vidtas för att krigsförbanden ska kunna öka sin krigsduglighet. Som en del i arbetet med att bygga upp ett modernt totalförsvar kommer regeringen även att inrätta en ny myndighet med ansvar för det psykologiska försvaret. Internationellt samarbete ska ge ökad säkerhet Den svenska säkerhetspolitiken syftar ytterst till att garantera landets oberoende och själv- ständighet. Vår alliansfrihet bidrar till stabilitet och säkerhet. Den förutsätter en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik i kombination med fördjupade försvarssamarbeten och en trovärdig nationell försvarsförmåga. Mot bakgrund av det växande antalet kon- flikter i världen och den försämrade säkerhets- politiska situationen i vårt närområde fortsätter regeringen att förstärka bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. Regeringen driver en feministisk utrikespolitik för fred, säkerhet och hållbar utveckling, med ett tydligt jämställdhetsfokus. arbetar också aktivt för att öka uppmärk- samheten kring klimatrelaterade säkerhetsrisker internationellt, inte minst ur ett konfliktföre- byggande perspektiv. medlemskap i kommer att utgöra en viktig möjlighet till svenskt inflytande. verkar för att FN ska arbeta mer med fredsfrämjande och konfliktförebyggande åtgärder samt för att utveckla EU:s civila och militära krishanterings- förmåga. Regeringen bidrar till samarbetet Pesco, EU:s permanenta strukturerade samarbete på försvarsområdet. Tillsammans med och leder regeringen utvecklingen av EU:s civila förmåga att förebygga och hantera kon- flikter. I alla samarbeten främjar regeringen dialog som verktyg samt verkar för att öka kvinnors aktiva inflytande i fredsprocesser. Satsningen på dialog och fredsprocesser fortsätter. Regeringen har successivt ökat biståndet, som uppgick till av BNI 2014, till av BNI 2018. Biståndets fokus på konfliktförebyggande samt freds- och stats- byggande ligger fast. Det gör även satsningarna på jämställdhet och klimat. Sexuella trakasserier ska motverkas De många initiativen inom #metoo har riktat uppmärksamhet mot förekomsten av sexuella trakasserier, våld och kränkande behandling inom flera sektorer och branscher i samhället. Regeringen har därför bl.a. gett Diskriminerings- ombudsmannen och i uppdrag att genomföra särskilda insatser för att förebygga och förhindra sexuella trakasserier i arbetslivet. Regeringen anser att ytterligare insatser är nödvändiga för att stärka det förebyggande och kompetenshöjande arbetet. Regeringen föreslår därför i propositionen Vårändringsbudget att tillförs för en rad insatser. Bland annat föreslås ytterligare medel för de informations- och utbildningsinsatser som har getts i uppdrag att genomföra, med anledning av den nya sexual- brottslagstiftningen. Regeringen föreslår även att medel tillförs för utbildnings- och informations- insatser inom rättsväsendet, skolan och social- tjänsten. Arbetet med att förebygga sexuella trakasserier i arbetslivet föreslås vidare stärkas genom utbildnings- och informationsinsatser med stöd till arbetsgivare och stärkt stöd till regionala skyddsombud. 3.9Fördelningseffekter av regeringens politik I ett internationellt perspektiv har en mycket jämn inkomstfördelning. De senaste två decennierna har dock inkomstskillnaderna ökat på ett oroande sätt. De samlade kapital- inkomsterna är skevt fördelade och en stor del går till hushåll i den yttersta toppen av inkomst- fördelningen. Hushållens totala kapitalinkomst uppgick till , eller ca i genomsnitt per vuxen i befolk- ningen. tillföll av de totala kapitalinkomsterna den hundradel av befolk- ningen som hade högst ekonomisk standard. För att möta den ekonomiska ojämlikheten behöver omfördelningen stärkas. Hur resurser fördelas och investeras påverkar hela samhällets utveckling. Åtgärder behövs också för en fortsatt utveckling mot ekonomisk jämställdhet. Regeringen avser att vidta ytterligare åtgärder för att motverka ekonomisk ojämlikhet. ska ta ett globalt ledarskap i arbetet för att minska klyftorna. Regeringen har en bred strategi för ett jämlikt och hållbart samhälle. Jämlikhet, utveckling och sammanhållning ska uppnås i hela landet. Grundbulten för den ekonomiska politiken är att pressa ner arbetslösheten och öka syssel- sättningen. När fler arbetar minskar inkomst- klyftorna, som resurser skapas för en generell välfärd som ytterligare bidrar till jäm- likhet och jämställdhet. Insatser för en jämlik kunskapsskola och möjligheter att bygga på med ny kunskap senare i livet bidrar vidare både till en uthållig ekonomisk utveckling och till jämlikhet. Ytterligare utjämning uppnås genom skatter och transfereringar som utformas så att de även främjar arbetskraftsdeltagande, sysselsättning och produktivitetsutveckling. Reformerna har bidragit till jämnare ekonomisk fördelning Till följd av den samlade politiken bedömer regeringen att in- komstspridningen kommer att minska . Betydande satsningar har genomförts inom vård, skola och omsorg samt på reformer riktade till hushåll med låga inkomster. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 inkomstskatten som har bedömts vara nöd- vändiga för att finansiera dessa satsningar har riktats mot dem med höga inkomster. De direkta effekterna för hushållens ekonomi av den aktiva omfördelningen i regeringens politik, genom skatter, transfereringar och gem- ensamt finansierade välfärdstjänster, redovisas i diagram 3.18. I beräkningen används ett utökat inkomstbegrepp, som utöver disponibel inkomst även tar hänsyn till välfärdstjänster. Den utjämning av livsvillkoren och möjligheterna till utveckling som välfärdstjänsterna bidrar till, inte minst genom utbildning, har visserligen en vidare betydelse än den som fångas av de direkta effekt- erna men de fullständiga effekterna är svåra att mäta. Diagram 3.18 Genomsnittlig förändring av utökad inkomst i olika inkomstgrupper till följd av reformer 2015–2018 Förändring uttryckt som andel av ekonomisk standard, procent Förändring av utökad inkomst Bidrag från disponibel inkomst Inkomstgrupp (ekonomisk standard) Källor: och egna beräkningar. De reformer som regeringen genomfört i skatte- och transfereringssystemen under mandat- perioden har i genomsnitt haft en positiv effekt på den ekonomiska standarden i de sju lägsta inkomstgrupperna. I de tre högsta inkomst- grupperna har effekten varit negativ. Välfärds- satsningarna bidrar till att öka det ekonomiska välståndet i alla inkomstgrupper och har en tydligt utjämnande fördelningspolitisk profil med störst effekter i de lägre inkomstgrupperna. Effekten av den samlade politiken varierar även inom inkomstgrupperna. Inom de åtta lägsta inkomstgrupperna påverkas dock de allra flesta positivt av reformerna. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Regeringens politik har stärkt den ekonomiska jämställdheten De senaste två decennierna har kvinnors individ- uella disponibla inkomst som andel av mäns legat stabilt på . Kvinnors arbets- inkomster har visserligen utvecklats starkare än mäns, men kapitalinkomsternas ökade betydelse för den disponibla inkomsten har, tillsammans med transfereringarnas minskade betydelse, motverkat den utjämning av den disponibla inkomsten som utvecklingen på arbetsmark- naden bidragit till. Kvinnor har dock gynnats i större utsträckning än män av de reformer som genomförts av skatte- och transfereringssystemen under mandat- perioden. Regeringens satsningar på skola, vård och omsorg bedöms också komma kvinnor till del i högre grad än män. För kvinnor beräknas reformerna innebära att den individuella, utökade inkomsten ökar med i genomsnitt, jämfört med en ökning med för män (se diagram 3.19). Diagram 3.19 Förändring av individuell utökad inkomst för kvinnor respektive män () till följd av reformer 2015–2018 Förändring uttryckt som andel av individuell disponibel inkomst, procent Förändring av utökad inkomst Bidrag från individuell disponibel inkomst -0,5 Anm.: Individuell utökad inkomst är individuell disponibel inkomst plus subventioner för individuella välfärdstjänster som t.ex. barnomsorg, utbildning och hälso- och sjukvård. De totala subventionerna räknas samman för varje vuxen i hushållet. Summan av barnens subventioner delas jämnt på de vuxna i hushållet. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 4 Den makroekonomiska utvecklingen I detta avsnitt redovisas prognosen för den ekonomiska utvecklingen i och i världen för den kommande treårsperioden. Tyngd- punkten ligger på utvecklingen och 2019. I prognosen har information som fanns tillgänglig t.o.m. beaktats. I avsnittet presenteras även mått på välstånd och en fördjup- ning om ekonomiska effekter av klimatföränd- ringar. Prognoserna är baserade på nu gällande regler samt regeringens föreslagna ändringar i pro- positionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99). Tabeller med prognosens innehåll i detalj redovisas i bilaga 1.