prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — Det beror främst på att medlen inte har nyttjats i den utsträckning som beräknats för bl.a. bidrag till lärarlöner, vuxenutbildning och upprustning av skollokaler och utemiljöer. av investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder har betalats ut Utfallet för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik uppgick till och blev därmed lägre än anvisat. Det beror främst på att investeringsstöd för anordnande av hyres- bostäder och bostäder till studerande blev (82,) lägre än beräknat. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Lågt ränteläge medför lägre utgifter för kommunikationer Utgifterna inom utgiftsområde 22 Kommunika- tioner uppgick till , vilket är lägre än anvisat. Det beror framför allt på det låga ränteläget som ledde till lägre räntekostnader på infrastrukturlån med . Lågt ränteläge gav lägre ränteutgifter Utgifterna inom utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. uppgick till , vilket är lägre än vad som anvisades i budgeten. Det beror på främst på ett lägre ränteläge än beräknat, vilket medförde att ränteutgifterna på lån i svenska kronor blev lägre än beräknat och att överkurser vid emission blev högre än beräknat i statens budget. Utfallet för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen uppgick till och är därmed lägre än vad som anvisades i statens budget. Orsaken till det låga anslagsutfallet är att EU återbetalade ett överskott till om . Tabell 2.22 Utfallet för statens budget Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter i statens budget Högre bidrag till kommuner men lägre avgift till (2,) 2016 och 2017. Utgifterna för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner blev (13,) högre än 2016. Utgifterna för flera andra utgiftsområden ökade också. minskade utgifterna för vissa utgiftsområden. Utgifterna för utgifts- område 27 Avgiften till Europeiska unionen minskade med (20,). Fler civilanställda vid ledde till ökade kostnader Inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet blev ut- gifterna (4,) högre. Det beror på att antalet civilanställda vid ökade. Färre asylsökande till leder till ökat bistånd till andra länder Inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd blev utgifterna (14,) högre. Ökningen beror ungefär till hälften på en förskjutning av betalningar . Den andra hälften beror på att biståndet ökades då tog emot färre asylsökande. För att nå upp till den fastställda biståndsramen ökar den del av biståndet som ges till andra länder. Utgifterna för asylsökandes boende minskade men rättegångskostnaderna ökade Inom utgiftsområde 8 Migration blev utgifterna (3,) lägre. Det beror främst på att ersättningar och bostads- kostnader till kommunerna minskade med (7,). ökade emellertid bl.a. rättegångskostnaderna m.m. för de asylsökande. Ökade kostnader för läkemedel Utgifterna för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev (6,) högre än 2016. Statens bidrag till kommuner och landsting för läkemedelsförmånerna ökade med . Ungefär hälften av ökningen beror på en förskjutning av utbetalningar mellan åren. Den resterande ökningen beror på att kostnaderna för läkemedel steg, till stor del inom läkemedelsgrupper som S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 behandlar eller förebygger stroke, cancer, ADHD, diabetes eller reumatiska sjukdomar. Minskade utgifter för både sjukpenning och sjukersättning Utgifterna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning blev (3,) lägre än 2016. Det beror främst på att både utgifterna för sjukpenning och sjukersättning minskade. Utgifterna för garantipension och änkepension minskade Utgifterna för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom blev (3,) lägre än 2016. Det beror främst på att utgifterna för Garantipension till ålderspension blev (5,) lägre eftersom antalet pensionärer som fick garantipension blev mindre. (3,) Utgifterna för föräldraförsäkring och barnbidrag ökade Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade utgifterna med (3,) jämfört med . Det beror främst på att utgifterna för föräldraförsäkringen ökade med (3,), som en följd av att antalet uttagna dagar med föräldrapenning har ökat för barnbidrag ökade med kronor (3,) eftersom antalet barn för vilka barnbidrag betalas ut ökade. Dessutom höjdes flerbarnstillägget. Antalet mottagare av flerbarnstillägg ökade jämfört med föregående år. Fler kommunmottagna nyanlända ger högre utgifter Utgifterna för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ökade med (24,). Det beror på att kommunerna får ersättning för fler nyanlända än 2016. Bidrag till lärarlöner och fler anställda i lågstadiet medför högre utgifter Inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökade utgifterna med (7,). Det beror på flera olika satsningar inom skolområdet, bl.a. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 satsningen på fler anställda i lågstadiet och bidrag till lärarlöner. Den största orsaken till det högre utfallet är bidrag till lärarlöner som ökade med (57,), vilket hänger samman med att Lärarlönelyftet började gälla med helårseffekt 2017. Utgifterna för vägar och järnvägar ökade Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ökade utgifterna med (6,). Utgifterna för både väg- och järnvägs- investeringar ökade tillsammans med . Utgifterna för drift, underhåll och trafikledning ökade med . Uppsnabbad process för utbetalning av EU-stöd Inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ökade utgifterna med (8,). Det beror dels på förskjutningar mellan åren, dels på att programperioden –2020 har kommit igång med fler utbetalningar och färre förseningar. Bidrag till kommunerna ökade med Utfallet för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökade med (13,). Det beror på att kommunerna och landstingen har kompenserats för ökade kostnader för bl.a. nyanlända, sjukvård, komvux, avgiftsfri tandvård och öppenvård för unga och gamla samt utökad matematikundervisning i . Räntor på statsskulden ökade, från en historisk låg nivå 2016 Inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ökade utgifterna med (506,). var dessa utgifter endast . Det beror på flera faktorer, bl.a. blev överkurserna vid emission lägre än 2016. EU betalade tillbaka nästan i tidigare betalda avgifter Utgifterna inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen blev (20,) lägre än 2016. Det beror främst på att EU återbetalade sammanlagt som har betalat . betalade tillbaka lånet till Utfallet för nettoutlåning blev (119,) lägre 2017 jämfört med . Det beror bl.a. på att betalade tillbaka lånet till . Lånet uppgick till . Det beror också på att lånen till ökade med mindre än 2016. Förklarande faktorer till avvikelserna mot statens budget Utgifterna i statens budget blev lägre än den budget som ursprungligen fastställde. I detta avsnitt analyseras hur stor del av denna skillnad som beror på reviderade bedömningar dels av de makroekonomiska förutsättningarna, dels av antalet personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volymer). Vidare redovisas hur stor del av skillnaden som beror på nya beslut. Det gäller sådana beslut som fattats av eller . Resterande skillnad beror på andra förklaringsfaktorer och redovisas i kategorin Övrigt. Skillnaderna fördelas också på Utgiftsområden exklusive räntor, Statsskuldsräntor m.m. och nettoutlåning. Resultatet sammanfattas i följande tabell och kommenteras därefter. Tabell 2.23 Förklarande faktorer till skillnaden mellan utfall och budget -17,6 -12,6 -3,7 -8,6 -5,8 -6,1 -9,4 -10,2 -32,8 -12,6 -9,0 -18,5 1Begreppet volym innefattar ett antal olika förklaringar till utgiftsförändringar, bl.a. antal personer i vissa transfereringssystem, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till de makro-ekonomiska förutsättningarna. 2Under Utgiftsområden, exkl. räntor ingår förändring av anslagsbehållningar enligt ursprunglig budget. 3Utgiftsområden som omfattas av det statliga utgiftstaket. 4Riksgäldskontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringsposten. Skillnader till följd av reviderade volymer i olika transfereringssystem Utgifterna blev lägre än i statens budget till följd av ändrade bedömningar av antalet personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volymer). Det för- bl.a. av att färre personer än beräknat i statens budget fick sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning 2017, vilket medförde att utgifterna under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp blev ca lägre till följd av volym än i den beslutade budgeten. Inom den statliga assistansersättningen erhöll färre personer stöd och antalet beviljade timmar statlig assistans blev lägre än vad som beräknades i statens budget. Det bidrog till att utgifterna under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev ca under denna kategori. Vidare fick en lägre andel av de studerande studiemedel, vilket bidrog till att utgifterna under utgiftsområde 15 Studiestöd blev ca lägre än i budgeten till följd av volymförändringar. Skillnader till följd av den makroekonomiska utvecklingen Skillnader till följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar medförde att utgifterna blev lägre än i statens budget. Den största skillnaden återfinns på anslaget för statsskuldsräntor som blev lägre till följd av ändrade makro- ekonomiska förutsättningar. Det beror främst på betydligt lägre räntor jämfört med budgeten (framför allt långa räntor). nettoutlåning blev högre än i statens budget beroende på makroutvecklingen. Det beror på att lån i ökat mer än beräknat när enskilda lån förfallit och refinansierats till en högre växelkurs. Utgifterna för utgiftsområdena, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev lägre än i statens budget beroende på makroutvecklingen. Skillnaden återfinns i huvudsak under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, bl.a. till följd av att antalet personer i subventionerade anställningar inte blivit så många som budgeterades. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.24 Makroekonomiska förutsättningar BNP (fasta priser) KPI (årsgenomsnitt)1 Antal sysselsatta, 15–74 år1 Arbetslöshet, 15–, procent av arbetskraften1,2 Personer i arb.markn.pol. program, procent av -0,3 SEK/Euro, årsgenomsnitt3 SEK/USD, årsgenomsnitt3 6-mån ränta, årsgenomsnitt3 -0,3 -0,7 -0,4 -0,6 -0,1 -1,0 -0,2 2Exklusive heltidsstuderande arbetssökande. Skillnader till följd av beslut De totala utgifterna blev högre än i statens budget till följd av beslut fattade av eller , vilket i sin helhet följer av beslut som avser utgiftsområden, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. De högre utgifterna följer av att har beslutat om högre anslagsnivåer som en följd av regeringens förslag i propositionerna Vår- ändringsbudget , Höständringsbudget och Extra ändringsbudget – Kapitaltillskott till . Sammantaget uppgår anslagsförändringarna till . Av dessa bedöms ca vara förslag som kategoriseras som beslut. Resterande del av anslagsförändringarna, ca , utgjordes av medel som i ändringsbudget föreslogs tillföras främst regelstyrda transfereringsanslag till följd av förändrade volymer (antaganden om antal personer i olika transfereringssystem) eller makroekonomiska förutsättningar utan att någon ny reform föreslås. För mer information om vilka förslag i ändringsbudgetarna som bedöms vara beslut respektive tillskott till regelstyrda transfereringsanslag, se ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100 tabell 7.1) och budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 tabell 8.14). S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Skillnader till följd av övriga orsaker Av övriga orsaker blev utgifterna lägre än i statens budget. Utgifterna på budgetens utgiftsområden (exklusive statsskuldsräntor) blev sammantaget ca lägre, inom framför allt följande områden: –13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering –16 Utbildning och universitetsforskning –18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik –20 Allmän miljö- och naturvård –27 Avgiften för Europeiska unionen Inom framför allt utgiftsområde 8 Migration blev utgifterna högre än i budgeten. nettoutlåning (inklusive kassamässig korrigering) blev ca lägre, bl.a. till följd av att återbetalade lån om sammanlagt ca . I avsnitt 2.4 Utfall per utgiftsområde finns detaljerade kommentarer till skillnaden mellan utfall och anvisat belopp i den ursprungliga budgeten. Enligt 3 kap. 12 § budgetlagen (2011:203) får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas, om det är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl. har regeringen beslutat om indragning av anslagsmedel om totalt , främst avseende anslags- sparanden . Det är mer än 2016. De 40 största indrag- ningarna, som översteg , svarar för av totalbeloppet . I tabell 2.25 redovisas samtliga indragningar som är större än . De flesta indragningarna av anslagsmedel rör anslagssparande Den största indragningen, som uppgick till , avser räntor på stats- Den näst största indragningen gjordes av medel på anslaget för statlig assistansersättning och uppgick till . Båda är indragning av anslagssparande. Tabell 2.25 Indragningar 2017 Från EU-budgeten finansierade insatser för Bidrag till folkhälsa och sjukvård Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Etableringsersättning till vissa nyanlända Ersättning för insatser för vissa nyanlända Bidrag till arbetslöshetsersättning och Europeiska socialfonden m.m. för perioden Nystartsjobb och stöd för Utveckling av skolväsendet och annan Fortbildning av lärare och förskolepersonal Statligt stöd till vuxenutbildning Upprustning av skollokaler och utemiljöer Energieffektivisering och renovering av Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Sanering och återställning av förorenade Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Avgiften till Europeiska unionen Enligt 3 kap. 8 § budgetlagen får ett anslag tillfälligt överskridas genom att en kredit, motsvarande högst av det anvisade anslaget (anslagskredit), tas i anspråk. Året därpå ska tillgängliga medel reduceras med ett belopp som motsvarar den utnyttjade anslagskrediten. Med bemyndigande får regeringen även besluta att ett anslag får överskridas, om det är nödvändigt för att täcka särskilda utgifter i en verksamhet. Utgifterna ska inte ha varit kända då anslaget anvisades. Regeringen får även fatta beslut om att överskrida ett anslag för att uppfylla ett av beslutat ändamål med anslaget. Regeringen beslutade om två medgivna överskridanden . Tabell 2.26 Medgivna överskridanden I statens budget anvisades på anslaget 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 beslut att anslaget fick (S2017/05371/SF, S2017/05948/SF, S2017/06684/SF m.fl.). kronor utnyttjades och av det Orsaken till att regeringen medgav överskridande är att har korrigerat utfall som tidigare redovisats på anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. I statens budget anvisades på anslaget 1:19 Finansiering av rättegångskostnader inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med (N2017/07538/SUN, N2017/07375/SUN (delvis)). Hela anslags- krediten på utnyttjades och av det medgivna överskridandet utnyttjades till rättegångskostnader. har ett anslag överskridits utöver den tillåtna anslagskreditgränsen och utan med- givande från regeringen. Tabell 2.27 visar detta anslagsöverskridande. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.27 Icke medgivna överskridanden -43,40 -145,28 -86,66 -86,66 Totalt disponibelt belopp inklusive anslagskredit för anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden inom utgiftsområde 8 Migration har överskridits med . Regeringen beslutade om en höjd anslagskredit för mot- offentliga biträden har ökat eftersom antalet ärenden med förordnat biträde har ökat jämfört med . Även om totala antalet asylbeslut är lägre än föregående år är andelen beslut för grupper med hög biträdesandel högre. Det gäller framför allt ensamkommande barn, personer som skrivits upp i ålder eller fyllt samt andra sökanden från , , och statslösa. I följande avsnitt (2.4.1–2.4.27) presenteras utfallet per utgiftsområde. Här ges en samlad bild över hur regeringen har utnyttjat de finansiella befogenheter som regeringen har inom respektive utgiftsområde. Anslagen redovisas i tabeller som i första hand visar utfallet för de största anslagen inom respektive utgiftsområde. Tabellerna visar även anslag vars utfall avviker från statens ursprungliga budget med . Anslag som anvisats visas dock bara om utfallet avviker . Tabellerna visar också anslag där utfallet avviker från de totalt anvisade medlen (statens budget och ändringsbudgetarna) med . Anslag som totalt anvisats visas endast då utfallet avviker . För varje utgiftsområde kommenteras först skillnader mellan ursprunglig budget och utfall. Därefter jämförs även utfallet med I de fall förklaringarna sammanfaller görs analysen samlat, under utgiftsområdet. En redovisning av samtliga anslag finns i bilaga 2. Förutom anslagsutfallet redovisas, per utgiftsområde, hur regeringen har utnyttjat beställningsbemyndiganden samt bemyndigan- den avseende statlig utlåning, garantier, inomstatliga lån och övriga krediter. I redo- visningen framgår även hur bemyndiganden att lämna kapitaltillskott till bolag eller utvecklings- banker har utnyttjats. Flertalet av bemyndigandena utgörs av årliga bemyndiganden som lämnar i samband med besluten om statens budget och om ändringar i denna. I redovisningen hänvisas inte till riksdagsbeslutet i de fall ett bemyndigande har lämnats i samband med besluten om statens budget eller i beslut om ändring i budgeten . Om däremot ett bemyndigande har lämnats görs en hänvisning till riksdagsbeslutet. En redovisning av samtliga beställningsbemyndiganden finns i bilaga 3. Efter de 27 avsnitten om de olika utgiftsområdena följer en redogörelse för posterna Förändring av anslagsbehållningar (avsnitt 2.4.28), netto- utlåning (avsnitt 2.4.29), och Kassamässig korrigering (avsnitt 2.4.30). Alla dessa poster hör till budgetens utgiftssida. Avslutningsvis redovisas även Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (avsnitt 2.4.31). S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.28 UO 1 Anslag ledamöter och partier m.m. -0,8 -26,6 Allmänna val och demokrati -4,6 -0,8 Utgiftsområdet omfattar Statschefen, samt ombudsmän, och samepolitiken, m.m., Länsstyrelserna, Demokratipolitik och mänskliga rättigheter, Nationella minoriteter, Medier och Sieps samt EU-information. Utfallet uppgick till , vilket är (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (5,). Utfallet för anslaget 2:3 fastighetsanslag blev , det är (26,) lägre än vad som anvisades i budgeten men (21,) högre än föregående år. har Systembolagets del () i den samägda fastigheten 1 helhet med anslag. Utfallet för anslaget 4:1 m.m. (1,) högre än vad som anvisades i budgeten. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisade ytterligare för att finansiera en kommitté vars uppgift är att göra en översyn av bygg- och konstruktionsregler för att underlätta bostadsbyggandet i . lämnade kommittén sitt första betänkande som fokuserade på standardisering, Nystart för byggstandardiseringen genom stärkt samverkan (SOU 2017:106). Uppdraget omfattar totalt tre betänkanden. Jämfört med 2016 blev utfallet högre. Ökat anslag till följd av den säkerhetspolitiska utvecklingen m.m. På grund av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde samt händelser som visat på samhällets sårbarhet ökades anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. med för att förstärka totalförsvaret. Anslag 6:1 Allmänna val och demokrati ökades med i ändringsbudget . Av detta anvisades för att kunna finansiera förberedelse för skolval i anslutning till de allmänna valen 2018. Syftet med skolval är bl.a. att stimulera ett högre val- deltagande bland unga. Resterande anvisades för it-stöd för valadministra- tion. Nya regler om skydd och behandling av personuppgifter Anslag 6:3 Datainspektionen ökades med i enlighet med propositionen Vårändringsbudget . Myndigheten fick ett ökat anslag då införandet av Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter kommer innebära nya och utökade uppgifter för myndigheten. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 ökningen använts endast i mindre utsträckning då myndigheten inte kunnat rekrytera i planerad omfattning. Utgifterna för presstöd lägre än anvisat i statens budget Utfallet för anslaget 8:1 Presstöd uppgick till . Det är (4,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror bl.a. på lägre stöd till flera tidningar som en följd av sjunkande upplagor och på ändrade bestämmelser i presstödsförordningen (1990:524) om nedtrappning av stöd till stor- stadstidningar. har antalet dagstidningar med distributionsstöd varit relativt . Jämfört med 2016 blev utgifterna för anslaget 8:1 Presstöd (4,) högre. Presstödet består av driftstöd, distributionsstöd och utvecklingsstöd. Ökningen mellan åren beror främst på att utbetalat utvecklingsstöd blev högre. har 137 ansökningar om utvecklingsstöd lämnats in till Myndigheten för press, radio och tv. Av dessa har 86 ansökningar godkänts. Tabell 2.29 UO 1 Beställningsbemyndiganden Stöd till politiska partier Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på totalt . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan det totala bemyndigandet och de utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.30 UO 1 Garantier 1Regeringsbeslut UD2000/1146/P-AV. Tabell 2.31 UO 1 Inomstatliga lån investeringar som används i i fastigheter och tekniska har beslutat om låneramar på för . Utestående lån vid utgången av 2017 var . iakttagelser – årlig revision i har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Årsredovisningen för i har lämnats till regeringen . Enligt 2 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ska myndigheten lämna en årsredovisning till regeringen. Årsredovisningen har lämnats för sent och kan därmed inte anses avlämnad i enlighet med förordningens villkor. i län har fått en revisions- berättelse med reservation avseende sin års- redovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Genom att överskrida den av regeringen beslutade anslagskrediten för anslaget 1.1 Regionala tillväxtåtgärder med har myndigheten inte följt 8 § anslagsförordningen (2011:223) avseende villkor för anslagskredit. Överskridande ska härutöver enligt föreskrifter till 6 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag alltid förklaras i not. Myndigheten har inte förklarat överskridandet i årsredovisningen . i har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Genom att överskrida den av regeringen beslutade anslagskrediten för anslaget 7.1 Åtgärder för nationella minoriteter med har myndigheten inte följt 8 § anslagsförordningen (2011:223) avseende villkor för anslagskredit. Överskridande ska härutöver enligt föreskrifter till 6 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag alltid förklaras i not.