prop · H503183 · 2018-03-20 00:00:00 — siesärskolan, ska den mottagande skolenheten informera den över- lämnande skolenheten om att skol- enheten har tagit emot eleven, om det inte är obehövligt. ska, med undantag för gymnasial ska, med undantag för gymnasial 16 kap. 11 §, i huvudsak vara skol- 16 kap. 11 §, i huvudsak vara skol- duellt val, yrkesintroduktion och individuellt alternativ samt vidare- utbildning i form av ett fjärde tek- form av ett fjärde tekniskt år får niskt år får utformas så att de inte utformas så att de inte är i huvud- är i huvudsak skolförlagda. En elev i gymnasieskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Om en elev i gymnasieskolan utan giltigt skäl uteblir från den verk- samhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnads- havare inte informeras . Vid upprepad eller längre från- varo ska rektorn, oavsett om det är fråga om giltig eller ogiltig från- varo, se till att frånvaron skynd- samt utreds om det inte är obehöv- ligt. Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 3 kap. 8 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas. 6 Senaste lydelse 2014:530. Varje elev ska ha en som ska följa elevens kunskapsutveck- ling och studiesituation med ut- gångspunkt i elevens utbildning i dess helhet. Mentorn ska särskilt uppmärksamma tecken på att eleven kan behöva stöd och i så fall skyndsamt informera berörd skolpersonal. Varje huvudman för en fristående gymnasieskola ska ta emot alla ung- domar som har rätt till den sökta utbildningen i gymnasieskolan. Mot- tagandet till en viss utbildning får dock begränsas till att avse 1.elever som är i behov av särskilt stöd, och 2.vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för. När det gäller utbildningar som inte utformas för en grupp elever och yrkesintroduktion som utfor- mas för en grupp elever finns sär- skilda regler om när huvudmannen för en fristående skola är skyldig att ta emot ungdomar som upp- fyller behörighetskraven för ut- bildningen i 17 kap. 29 §. I övrigt är en huvudman för en fristående skola inte skyldig att ta emot ungdomar till sådan utbildning. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 16 kap. 54 § andra stycket eller 17 kap. 34 § andra stycket. När det gäller programinriktat val som inte har utformats för en grupp elever, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språk- introduktion finns särskilda be- stämmelser i 17 kap. 29 § om när huvudmannen för en fristående skola är skyldig att ta emot ung- domar som uppfyller behörighets- kraven för sådan utbildning. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 16 kap. 54 § andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om sådan utbildning som avses i första stycket andra meningen. 7 Senaste lydelse 2012:120. För behörighet till ett yrkespro- För behörighet till ett yrkespro- gram krävs godkända betyg i sven- gram krävs godkända betyg i sven- ska, engelska och matematik och i ska eller svenska som andraspråk, minst fem andra ämnen. engelska och matematik och i minst fem andra ämnen. För behörighet till ett högskole- För behörighet till ett högskole- förberedande program krävs god- förberedande program krävs god- kända betyg i svenska, engelska, kända betyg i svenska eller sven- matematik och i minst nio andra ska som andraspråk, engelska och matematik och i minst nio andra En sökande till ett högskole- förberedande program som är elev på ett introduktionsprogram och som vid utgången av det första kalenderhalvåret det år den sökan- de fyller saknar godkänt betyg i ett eller två av de ämnen som krävs enligt 31 §, men som uppfyller övriga behörighetskrav, ska ändå anses behörig, om den sökande 1.har godkänt betyg i svenska eller svenska som andraspråk, och 2.bedöms ha förutsättningar att klara studierna på det sökta pro- grammet. Första stycket får inte tillämpas som 32 §. En sökande som på annat sätt än genom grundskolestudier har för- värvat likvärdiga kunskaper i ett ämne ska vid tillämpningen av behörighetsreglerna anses ha god- känt betyg i ämnet. Vidare ska godkänt betyg i svenska som andraspråk likställas med godkänt betyg i svenska vid tillämpningen av behörighetsreglerna. En sökande som på annat sätt än genom grundskolestudier har för- värvat likvärdiga kunskaper i ett ämne ska vid tillämpningen av behörighetsreglerna anses ha god- känt betyg i ämnet. – programinriktat val, –individuellt alternativ, och Utöver vad som gäller för all gymnasieutbildning enligt 15 kap. 2 § är syftet med –preparandutbildning att elever som fullföljt årskurs 9 i grund- skolan utan att ha uppnått be- hörighet till ett visst nationellt pro- gram ska uppnå sådan behörighet, –programinriktat individuellt val att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett nationellt yrkesprogram och att de ska kunna antas till det programmet, – programinriktat val att elever ska få en utbildning som är in- riktad mot ett visst nationellt pro- gram och att de så snart som möj- ligt ska kunna antas till det pro- grammet, – yrkesintroduktion att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram, elever ska gå vidare till yrkesintro- elever ska gå vidare till yrkesintro- eller till arbetsmarknaden, och eller arbetsmarknaden, och – språkintroduktion att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Programinriktat individuellt val ska utformas för en grupp elever. Yrkesintroduktion får utformas för en grupp elever eller för en en- skild elev. Övriga introduktionsprogram ska utformas för en enskild elev. Programinriktat val och yrkes- introduktion får utformas för en grupp elever eller för en enskild elev. Övriga introduktionsprogram ska utformas för en enskild elev. 8 Senaste lydelse 2015:246. Utbildningen på introduktions- program ska bedrivas i en omfatt- ning som motsvarar heltidsstudier. Utbildningens omfattning får dock minskas, om en elev begär det och huvudmannen finner att det är för- enligt med syftet med elevens ut- bildning. Utbildningens omfattning och Bilaga 7 garanterad undervisningstid Utbildningen på introduktions- program ska bedrivas i en omfatt- ning som motsvarar heltidsstudier. Eleverna har rätt till i genom- snitt minst 23 timmars undervis- ning (garanterad under- visningstid). Utbildningens omfatt- ning får dock minskas, om en elev begär det och huvudmannen be- dömer att det finns särskilda skäl. Plan för utbildningen och individuell studieplan Utbildningen på ett introduk- tionsprogram ska följa en plan för utbildningen som beslutas av huvudmannen. Utbildningsplan och individuell studieplan Utbildningen på ett introduk- tionsprogram ska följa en plan för utbildningen som beslutas av huvudmannen. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbild- ningens syfte, huvudsakliga inne- håll och längd. För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om den indivi- duella studieplanen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen meddela närmare före- skrifter om utbildningsplanen och den individuella studieplanen. Utöver de gemensamma behö- righetsvillkoren för gymnasiesko- lan i 15 kap. 5 och 6 §§ gäller 9– 12 §§ för de olika introduktions- programmen. Utöver de gemensamma behö- righetsvillkoren för gymnasiesko- lan i 15 kap. 5 och 6 §§ gäller 10– 12 §§ för de olika introduktions- programmen. Programinriktat individuellt val står öppet för ungdomar som inte har alla de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkes- program enligt 16 kap. 30 §, men från har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk och Programinriktat val står öppet för ungdomar som inte har alla de godkända betyg som krävs för be- hörighet till ett visst nationellt pro- gram enligt 16 kap. 30 eller 31 §, men från har god- kända betyg i svenska eller sven- ska som andraspråk och –i engelska eller matematik samt i minst fyra andra ämnen, eller –i engelska och matematik samt i minst tre andra ämnen. En ansökan till programinriktat individuellt val eller till yrkesintro- duktion som har utformats för en grupp elever ska ges in till den sökandes hemkommun. En ansökan till programinriktat val som har utformats för en grupp elever eller till yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever ska ges in till den sökandes hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman, ska ansökan sändas vidare till denne. Den huvudman som anordnar utbildningen prövar om en sökan- de till programinriktat individuellt val eller till yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever är behörig och om den sökande ska tas emot. Den huvudman som anordnar utbildningen prövar om en sökan- de till programinriktat val som har utformats för en grupp elever eller till yrkesintroduktion som har ut- formats för en grupp elever är be- hörig och om den sökande ska tas emot. Bedömning av en elevs kunskaper När en nyanländ elev tas emot till språkintroduktion ska elevens kunskaper bedömas, om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Bedömningen ska göras skyndsamt så att en individuell studieplan enligt 7 § kan upprättas för eleven från mottagandet. Resultatet av bedöm- ningen ska ligga till grund för den individuella studieplanen. Vad som avses med nyanländ framgår av 3 kap. 12 a §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får Prop. 2017/18:183 meddela föreskrifter om underlag Bilaga 7 för sådana bedömningar. En elev som har påbörjat ett En elev som har påbörjat ett fullfölja utbildningen hos huvud- fullfölja utbildningen hos huvud- mannen enligt den plan för utbild- mannen enligt den utbildningsplan ningen som gällde när utbild- som gällde när utbildningen inled- ningen inleddes eller på ett annat des och den individuella studie- planen, eller på ett annat introduk- nens utbildningsplan och en ny En elev som flyttar till en annan En elev som flyttar till en annan kommun har rätt att fullfölja kommun har rätt att fullfölja utbildningen på ett påbörjat intro- utbildningen på ett påbörjat intro- duktionsprogram eller på ett annat duktionsprogram eller på ett annat introduktionsprogram hos den nya introduktionsprogram hos den nya ningsplan och en ny individuell ningar som anges i 29 och 30 §§ har eleven rätt att fullfölja utbild- ningar som anges i 29 och 30 §§ ningen hos en huvudman för en har eleven rätt att fullfölja utbild- ningen hos en huvudman för en plan och en ny individuell studie- Om en elev har medgett att Om en elev har medgett att den ändras, har eleven rätt att fullfölja har eleven rätt att fullfölja utbild- ningen enligt den ändrade planen. Rätten att fullfölja utbildningen gäller även efter ett studieuppehåll på högst för studier utomlands. Hemkommunen ansvarar för att Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i hem- alla behöriga ungdomar i hem- bildning, yrkesintroduktion, indivi- tat val, yrkesintroduktion, indivi- duellt alternativ och språkintro- duellt alternativ och språkintro- 9Senaste lydelse 2017:892. 10Senaste lydelse 2012:109. inriktat val ska avse utbildningar som är inriktade mot ett allsidigt urval av de nationella program som kommunen anordnar eller erbjuder genom samverkansavtal. Utöver det som följer av första stycket ansvarar hemkommunen för att elever från grundsärskolan erbjuds yrkesintroduktion och individuellt alternativ, om de önskar sådan utbildning. Hemkommunen behöver dock inte erbjuda sådan utbildning om det med hänsyn till elevens bästa finns synnerliga skäl att inte göra det. Hemkommunen får erbjuda språkintroduktion enligt 17 kap. 12 § till elever som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp. En kommun eller ett landsting Ett landsting som anordnar ett som anordnar ett yrkesprogram får nationellt program får anordna programinriktat val som är inriktat duellt val som är inriktat mot mot det nationella programmet. En kommun eller ett landsting som anordnar programinriktat individuellt val eller yrkesintro- duktion som har utformats för en grupp elever ska ta emot alla de behöriga sökande till utbildningen som hör hemma i kommunen eller samverkansområdet för utbild- ningen. En kommun eller ett landsting som anordnar programinriktat val som har utformats för en grupp elever eller yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever ska ta emot alla de behöriga sökande till utbildningen som hör hemma i kommunen eller samver- kansområdet för utbildningen. En elev som vistas i kommunen eller samverkansområdet för utbild- ningen på grund av placering i ett sådant hem för vård eller boende som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) ska vid beslut om mot- tagande enligt första stycket jämställas med den som är hemmahörande i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen. Om det finns platser över på utbildningen, sedan alla sökande som ska tas emot enligt första och andra styckena har antagits, får kommunen eller ta emot andra behöriga sökande till utbildningen. graminriktat individuellt val beslu- graminriktat val som har utformats ta att utbildningen ska stå öppen för en grupp elever vid en gym- för sökande från hela landet (riks- nasieskola med offentlig huvud- man besluta att utbildningen ska stå öppen för sökande från hela landet (riksrekrytering). 11 Senaste lydelse 2015:176. Beslut om riksrekrytering ska ange beslutet ska gälla och hur många platser utbildningen får omfatta. En kommun som anordnar pre- En kommun som anordnar pro- graminriktat val som inte har ut- tion som inte har utformats för en formats för en grupp elever, yrkes- grupp elever, individuellt alterna- introduktion som inte har utfor- tiv eller språkintroduktion får ta mats för en grupp elever, indivi- emot ungdomar som uppfyller be- duellt alternativ eller språkintro- duktion får ta emot ungdomar som utbildning även om de inte kommer från kommunen. respektive utbildning även om de inte kommer från kommunen. Även ett landsting som anordnar Även ett landsting som anordnar yrkesintroduktion, som inte har programinriktat val som inte har utformats för en grupp elever eller utformats för en grupp elever, individuellt alternativ, får ta emot behöriga ungdomar till utbild- utformats för en grupp elever eller ningen oberoende av vilken kom- individuellt alternativ, får ta emot mun de kommer från. behöriga ungdomar till utbild- ningen oberoende av vilken kom- mun de kommer från. En kommun som på program- En kommun som på program- inriktat individuellt val har antagit inriktat val har antagit en elev som en elev som inte är hemmahörande inte är hemmahörande i kommu- i kommunen eller samverkans- området för utbildningen, ska er- utbildningen, ska ersättas för sina sättas för sina kostnader för ele- kostnader för elevens utbildning av vens utbildning av dennes hem- dennes hemkommun (interkommu- nal ersättning). Första stycket gäller även ett Första stycket gäller även ett individuellt val antagit en elev som val antagit en elev som inte är inte är hemmahörande i samver- kansområdet för utbildningen. det för utbildningen. Om inte den anordnande huvudmannen och hemkommunen kommer överens om annat, ska den interkommunala ersättningen beräknas enligt 24–27 §§. ningen vid programinriktat indivi- duellt val består av 1. ersättning för den del av ut- 1. ersättning för den del av ut- bildningen som motsvarar det yr- bildningen som motsvarar det na- kesprogram som det program- program som det pro- graminriktade valet är inriktat mot, inriktat mot, och 2. ersättning för den del av ut- 2. ersättning för den del av ut- bildningen som avser det stöd som bildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behö- eleven behöver för att uppnå behö- righet för yrkesprogrammet. righet för det nationella program- sättning enligt denna punkt ska utgå under högst . Ersättning enligt första stycket 2 ska lämnas under högst . Om hemkommunen inte erbju- der det aktuella yrkesprogrammet, ska ersättningen enligt 24 § 1 mot- svara anordnarens självkostnad. Om hemkommunen erbjuder det aktuella yrkesprogrammet, ska er- sättningen enligt 24 § 1 högst upp- gå till den kostnad som hemkom- munen själv har för motsvarande utbildning. Är anordnarens kost- nad lägre, ska ersättningen i stället uppgå till den lägre kostnaden. Om hemkommunen inte erbju- der det aktuella nationella pro- grammet, ska ersättningen enligt 24 § 1 motsvara anordnarens själv- kostnad. Om hemkommunen erbjuder det aktuella nationella programmet, ska ersättningen enligt 24 § 1 högst uppgå till den kostnad som hemkommunen själv har för motsvarande utbildning. Är anord- narens kostnad lägre, ska ersätt- ningen i stället uppgå till den lägre kostnaden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den ersättning som avses i 24 § 2. En kommun eller ett landsting som enligt 19 § andra stycket har tagit emot en elev på program- inriktat individuellt val eller yrkesintroduktion som har utfor- mats för en grupp elever ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hem- kommun. Detsamma gäller den kommun eller det landsting som enligt 21 a § har tagit emot en elev på preparandutbildning, yrkes- introduktion som inte har utfor- mats för en grupp elever, indivi- duellt alternativ eller språkintro- duktion. En kommun eller ett landsting som enligt 19 § andra stycket har tagit emot en elev på program- inriktat val som har utformats för en grupp elever eller yrkesintro- duktion som har utformats för en grupp elever ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun. Detsamma gäller den kommun eller det lands- ting som enligt 21 a § har tagit emot en elev på programinriktat val som inte har utformats för en grupp elever, yrkesintroduktion som inte har utformats för en grupp elever, individuellt alterna- tiv eller språkintroduktion. 12 Senaste lydelse 2015:176. Om den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun inte Prop. 2017/18:183 kommer överens om annat ska ersättningen för utbildningen motsvara Bilaga 7 anordnarens självkostnad. som anordnar ett nationellt pro- som anordnar ett nationellt pro- gram får anordna preparandutbild- gram får anordna programinriktat ning, individuellt alternativ och val som är inriktat mot det nation- ella programmet, individuellt al- ternativ och språkintroduktion. som anordnar ett yrkesprogram får som anordnar ett yrkesprogram får yrkesprogrammet samt yrkesintro- duktion. Huvudmannen för en fristående gymnasieskola är skyldig att ta emot en elev till yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintro- duktion bara om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det bidrag som kommunen ska betala till huvudmannen för utbildningen. Huvudmannen för en fristående gymnasieskola är skyldig att ta emot en elev till programinriktat val som inte har utformats för en grupp elever bara om huvud- mannen och elevens hemkommun har kommit överens om det. Bi- draget ska bestämmas enligt 35 §. Av 15 kap. 33 § framgår när huvudmannen för en fristående skola som anordnar programinrik- tat individuellt val är skyldig att ta emot behöriga sökande till utbild- ningen. Av 15 kap. 33 § framgår när huvudmannen för en fristående skola som anordnar programinrik- tat val som har utformats för en grupp elever är skyldig att ta emot behöriga sökande till utbildningen. Vad som gäller för urval bland mottagna sökande och antagning till utbildningen följer av 15 kap. 12–14 §§. Bidrag från hemkommunen för Bidrag från hemkommunen för Hemkommunen ska lämna bi- Hemkommunen ska lämna bi- drag till huvudmannen för varje drag till huvudmannen för varje elev på programinriktat indivi- elev på programinriktat val vid duellt val vid skolenheten som var skolenheten som var behörig för behörig för utbildningen vid den tidpunkt när denna påbörjades. 1. bidrag för den del av utbild- 1. bidrag för den del av utbild- ningen som motsvarar det yrkes- ningen som motsvarar det natio- program som det programinriktade nella program som det program- individuella valet är inriktat mot, inriktade individuella valet är inriktat mot, och 2. bidrag för den del av utbild- utbildningen som avser det stöd ningen som avser det stöd som som eleven behöver för att uppnå eleven behöver för att uppnå behö- righet för det nationella pro- Bidrag enligt denna punkt ska utgå Bidrag enligt andra stycket 2 ska lämnas under högst . Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. I detta kapitel finns – allmänna bestämmelser (2–20 §§), betyg (21– betyg (21– 26 §§), 26 a §§), särskola med offentlig huvudman (27–33 §§, och (27–33 §§), och – bestämmelser om fristående gymnasiesärskola (34–37 §§). I 17 kap. 16 § andra och tredje I 17 kap. 16 § andra och tredje styckena finns bestämmelser om erbjudande av utbildning i gym- erbjudande av utbildning i gymna- nasieskolan för vissa elever från sieskolan för vissa elever från 13 Senaste lydelse 2015:73. 14 Senaste lydelse 2012:109. 15 Senaste lydelse 2012:109. En elev i gymnasiesärskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att Om en elev i gymnasiesärskolan utan giltigt skäl uteblir från den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras . Vid upprepad eller längre från- varo ska rektorn, oavsett om det är fråga om giltig eller ogiltig från- varo, se till att frånvaron skynd- samt utreds om det inte är obehöv- Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 3 kap. 8 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas. Varje elev ska ha en som ska följa elevens kunskapsutveck- ling och studiesituation med ut- gångspunkt i elevens utbildning i eleven kan behöva stöd och i så På de nationella programmen ska betyg sättas på varje avslutad kurs och efter genomfört gymnasiesärskolearbete. På ämnesområden ska betyg inte sättas. Om en elev på ett indivi- duellt program har läst en kurs i ett ämne enligt 19 kap. 15 §, ska betyg sättas enligt 23–26 §§. Om en elev på ett individuellt program har läst en kurs i ett ämne enligt 19 kap. 15 §, ska betyg sättas när kursen är avslutad. Om en elev har läst en kurs enligt gymnasieskolans ämnesplan ska, i stället för vad som föreskrivs i 23–26 §§, betyg sättas enligt bestämmel- 16Senaste lydelse 2012:109. 17Senaste lydelse 2012:109. serna i 15 kap. 22–27 §§ om betygssättning i gymnasieskolan. Regeringen får meddela föreskrifter om hur betygssättningen ska gå till. Föreskrifterna får innebära undantag från bestämmelsen i 3 kap. 16 § om vem som beslutar om betyg. Betyg ska inte sättas på ämnes- områden. För ämnesområdena ska det finnas kravnivåer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen meddela föreskrifter om kravnivåer. Beslut av en kommun eller ett landsting får överklagas hos allmän för- valtningsdomstol i fråga om 1. godkännande enligt 2 kap. 5 § eller återkallelse av sådant godkän- nande enligt 26 kap. 13 eller 14 §, 2. bidrag enligt 2. bidrag enligt 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 36 §, 14 kap. 15 §, 17 kap. 31 eller 35 § eller 19 kap. 17 kap. 35 § eller 19 kap. 45 §, 3.avstängning enligt 5 kap. 17 eller 19 §,