prop · H50375 · 2018-03-13 00:00:00 — 2015/16:75 (N 47) och 2016/17:75 (N 38). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om utredning av jakt- och viltvårdsfrågor*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska utreda vissa jaktfrågor (bet. 2014/15:MJU9 s. 7 f.). Tillkännagivandet innebär att regeringen ska låta utreda ett antal frågor som den nu avvecklade haft i uppdrag att utreda. Det avser samernas rätt att jaga (den s.k. dubbla jakträtten), rätt till jakt efter småvilt på kronomark ovan odlingsgränsen, jakt på allmänt vatten, jakt i ekonomiska zon, förvaltning av säl, jakt på kronhjort, regel- förenklingar i fråga om viltvårdsområden och allmän regelförenkling. Tillkännagivandet om småviltjakt på statens mark ovan odlingsgränsen har tidigare redovisats som slutbehandlat (skr. 2016/17:75). Behand- lingen av tillkännagivandet om den s.k. dubbla jakträtten redovisas under rskr. 1999/2000:253 (N 1). Regeringen uppdrog åt att göra en analys av föreskrifter och tillämpning inom kronhjortsskötselområden. Uppdraget redovisades och rapporten remitte- rades . kompletterade sin tidigare redovisning om kronhjort . Rapporten har föranlett att en dialog pågår med om hur kronhjortsförvaltningen lämpligen utformas . redovisade ett uppdrag om möjligheterna att genomföra regelförenklingar för viltvårdsområden och att lämna förslag till hur möjligheterna till jakt på allmänt vatten kan förenklas. Rapporten om viltvårdsområden analyseras inom före remiss medan rapporten om jakt på allmänt vatten ska kompletteras av . Vidare har regeringen uppdragit åt att utreda förutsättningarna för att möjlig- göra jakt i svensk ekonomisk zon och hur handläggningen skulle Punkt 2 om viltmyndighet*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska inrätta en ny myndighet med ansvar för jaktfrågor och viltförvaltning (bet. 2014/15:MJU9 s. 14 f.) motion 2014/15:2974 presenterade sitt delbetänkande Vilt- myndighet – jakt och viltförvaltning i en ny tid (SOU 2013:71) Betänkandet har remitterats och bedömningen är att vissa aspekter kring en eventuell ny myndighet kräver ytterligare utredning. ringens bedömning kvarstår att hanteringen av frågan om en ny viltmyndighet ska avvakta dels den pågående översynen av viltvårds- fondens användning, dels genomförande av En strategi för svensk viltförvaltning. 2018 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5.6 och prop. 2017/18:1. 23 avsnitt 2.5.3) bekräftade regeringen att strategin har rätt inriktning och att ska bedriva sitt viltförvaltningsarbete ska särskilt avrapportera arbetet med viltstrategin i årsredovisningen , dvs. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 och 2. Motioner från allmänna motionstiden , bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 49) och 2016/17:75 (N 39). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 6 om privat initiativrätt till detaljplan*: har tillkänna- gett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör låta utreda hur regler som medger en privat initiativrätt till detaljplan kan utformas och därefter återkomma till med förslag i frågan 2014/15:CU10 s. 22 f.) och beslutade kommittédirektiven En utvecklad över- siktsplanering (dir. 2017:6). En särskild utredare ska bl.a. se över förutsättningarna för att införa en privat initiativrätt. lämna sin slutredovisning . Punkt 14 om reduktion av bygglovsavgiften*: har tillkänna- gett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om regler om en reduktion av bygglovsavgiften när tidsfristen för handläggningen över- s. 39 f.) 2014/15:2953 yrkande 11. Utvärdering av tidsfrister och förslag till sanktioner. Regeringen avser att besluta en proposition med bl.a. förslag om reducering av avgifter när tidsfrister inte hålls. en proposition ska lämnas . Punkt 17 om riktvärden för trafikbuller*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om riktvärden för trafikbuller (bet. 2014/15:CU10 s. 44 f.) och därmed delvis bifallit motion 2014/15:2953 yrkande 5. Regeringen beslutade om förändringar i förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostads- byggnader. I och med detta har tillkännagivandet slutbehandlats, vilket har informerats om i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 18 avsnitt 3.5.1). Punkten är slutbehandlad. Punkt 19 om tillgänglighetskrav för studentbostäder*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om tillgänglighetskrav för studentbostäder (bet. 2014/15:CU10 s. 51 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:2953 yrkande 17. Regeringen uppdrog åt att utreda konsekvenserna av att undanta studentbostäder från kraven för tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga enligt 8 kap. 4 § första stycket 8 i (2010:900) (N2015/01953/PUB). Uppdraget utökades så att upp- draget även avser krav på tillgänglighet och användbarhet enligt 8 kap. 1 § 3 (N2016/03610/PUB). har redovisat uppdragen i rapporten i studentbostäder – konsekvenser av att ta bort tillgänglighetskraven (rapport 2016:22). Regeringen beslutade kommittédirektiven Genomgripande översyn av byggregler m.m. (dir. 2017:22). En kommitté ska bl.a. göra en systematisk och grundlig översyn över kraven i 8 kap. , 3 kap. plan- och byggförordningen (2011:338) och byggregler, bl.a. i syfte att säkerställa att regelverket är ändamålsenligt utformat. Kommittén kommer därvid även att se över kraven på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga generellt, dvs. inte enbart i fråga om student- bostäder. Kommittén ska lämna sitt slutbetänkande . Ärendet bereds vidare. Följande punkter är inte slutbehandlade: 6, 14 och 19. Motioner från allmänna motionstiden , bet. 2014/15:TU11 redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 52) och 2016/17:75 (N 41). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft: har tillkännagett som sin mening vad trafikutskottet anfört om utskottets uppföljning av sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft. anför i det aktuella betänkandet bl.a. att utskottet förutsätter att regeringen kommer att bedriva ett aktivt och skyndsamt arbete för att förbättra de områden som uppmärksammas i uppföljningen som särskilt betydelsefulla för att förbättra sjöfartsnäringens konkurrenskraft. får och Linnéuniversitetet en årlig förstärkning på i syfte att få fram fler praktikplatser på fartyg till sjöfartsstudenter. beslutade regeringen svensk maritim strategi – för människor, jobb och miljö (N2015/06135/MRT). Den syftar till att ta ett helhetsgrepp om maritima näringar och bidra till att skapa konkurrenskraftiga, innovativa och 2017/18:75 hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 22 avsnitt 3.5.5) presenterade regeringen sin avsikt att jobba med ett s.k. sjöfartsinitiativ som ska syfta bl.a. till att stärka den svenska sjöfartens konkurrenskraft. Initiativet återfinns nu som sjöfartsdelen i den nämnda maritima strategin. trädde ett nytt tonnagebeskattningssystem i kraft (prop. 2015/16:127, bet. 2016/17:SkU6, rskr. 2016/17:6). Kvalificerade rederier kan nu välja mellan vanlig bolagsbeskattning och tonnage- beskattning. Syftet med att införa tonnagebeskattning är att öka andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan. Nationellt har få överträdelser mot de nya svavelreglerna noterats inom ramen för Transportstyrelsens tillsyn. (Miljö- departementet) pågår beredning av ett förslag till ett mer effektivt sanktionssystem för överträdelser av svavelreglerna. Ett förslag kommer remitteras . Ärendet bereds vidare. Punkt 10 om sjösäkerhet inom fritidsbåtslivet*: har till- kännagett för regeringen vad utskottet anför om att förarbevis och åldersgräns för framförande av vattenskoter bör införas (bet. 2014/15:TU11 s. 48 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:493 och 2014/15:1525 yrkandena 1 och 2. har remitterat ett förslag om obligatoriskt förarbevis för vattenskoter. Efter avslutad remiss har en remissammanställning gjorts. Därefter har frågan analyserats vidare inom (Näringsdepartemen- tet). Ärendet bereds vidare. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 och 10. 2014/15:83, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 54) och 2016/17:75 (N 42). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om beslut om omhändertagande och klampning*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag som möjliggör att åtgärderna vid hindrande av fortsatt färd kan bestå i än (bet. 2014/15:TU12 s. 12 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:3045 yrkande 1, 2014/15:3049 och 2014/15:1593. uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att i nära samråd med och följa upp de nya bestämmelser gällande cabotagetransporter, åtgärder vid hindrande av fortsatt färd och obligatorisk prisuppgift vid taxiresor som har trätt i kraft . Transportstyrelsen ska i det sammanhanget utreda möjlig- heterna att låta åtgärder vid hindrande av fortsatt färd bestå än samt låta en polisman eller en tulltjänsteman besluta om klampning (dvs. beslut om att förse fordon med mekanisk, elektronisk eller annan låsanordning). en delredovisning av uppdraget och en slutredovisning lämnades den (N2016/02111/MRT). Därefter har promemorian Förbättrade möjligheter att besluta och verkställa vissa sanktioner på yrkestrafik- området (N2017/06846/MRT) utarbetats inom . Regeringen har för avsikt att överlämna en proposition med förslag om ändringar i lagen (2014:1437) om hindrande av fortsatt färd. Ärendet bereds vidare. Punkt 3 om kontroller och tillsyn av åkeribranschen*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att se över möjligheten att tillåta mindre avvikelser från kör- och vilotidsreglerna för yrkesmässig trafik (bet. 2014/15:TU12 s. 16 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:1222. uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att se över möjligheten att tillåta mindre avvikelser från reglerna om kör- och vilotider. lämnade Transportstyrelsen en delredovisning av uppdraget (N2016/02111/MRT). Transportstyrelsen slutredovisade uppdraget och konstaterar att generella toleranser vad gäller kör- och vilotider inte är förenligt med EU-bestämmelserna och att det heller inte är lämpligt att på nationell nivå skapa nya gränser för hur mycket en förare får köra eller ska vila. En sådan tillämpning i skulle även innebära att vi försvårar harmoniseringen av regeltillämpningen i . Transportstyrelsen lämnade i stället ett förslag till hur ett mer ändamålsenligt sanktionssystem kan se ut med förslag om ändrade sanktionsavgifter. Transportstyrelsens förslag har remitterats och en remissammanställning har gjorts. Regeringen fattade beslut om ändringarna av sanktionsnivåer i förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare. Sanktionsnivåerna anpassas därmed till hur allvarlig regelöverträdelsen anses vara. I propositionen Några frågor om alkolås (prop. 2017/18:63, s. 22–23) konstaterade regeringen att det aktuella tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. Punkt 7 om lastbilars och bussars längd och vikt*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om dels behovet av att skyndsamt utarbeta erforderliga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till tillåts att trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet, dels behovet av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på s. 29 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:1791, yrkande 11, 2014/15:2318 yrkande 6 och 2014/15:2427 yrkande 6 samt delvis bifallit motionerna 2014/15:2003 och 2014/15:2318 yrkande 7. Regeringen beslutade propositionen Godstrafik- frågor (prop. 2016/17:112) där det föreslås en ny bärighetsklass, BK4, som gör det möjligt med tyngre fordon och fordonskombinationer än vad som är möjligt . har i enlighet med regeringens förslag fattat beslut om att det ska införas en ny bärighetsklass i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Regeringen beslutade om nödvändiga ändringar i trafikförordningen (1998:1276) och vägmärkesförordningen (2007:90). Ändringarna träder i kraft . Regeringen fattade beslut om ändringar i trafikförordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordon eller fordonståg . Ändringarna, som trädde i kraft , bedöms ge bättre förutsättningar för att utveckla nya tekniker och konstruktioner. Ärendet bereds vidare. Följande punkter är inte slutbehandlade: 2 och 7. Nya steg för en effektivare plan- och bygglag och ökad rättssäkerhet för 2014/15:122, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 59) och 2016/17:75 (N 44). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om reglering av kommuners handläggningstider för anmälningsärenden*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska vidta nödvändiga åtgärder för att koppla någon form av incitament eller sanktioner till kommande regler om kommuners handläggningstider för anmälningsärenden och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:CU3 s. 11 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:3104, 2014/15:3105 yrkande 2 och 2014/15:3106 yrkande 1. Utvärdering av tidsfrister och förslag till sanktioner. Regeringen avser att besluta en proposition med bl.a. förslag om reducering av avgifter när tidsfrister inte hålls. en proposition ska lämnas . Följande punkt är inte slutbehandlad: 2. 2014/15:140, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 61). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 7 om förvaltningen av *: ställer sig bakom det som utskottet anför om förvaltningen av . framhåller utskottet att regeringen bör omvärdera sina prioriteringar till och att regeringen inom ramen för SJ AB:s beslutade ekonomiska mål bör agera på ett mer ansvarsfullt sätt. Regeringen återrapporterade i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24 s. 86) sin syn på förvaltningen av och ansåg därmed att det aktuella tillkännagivandet var slutbehandlat. betänkande från (bet. 2016/17:KU21) med ett särskilt yttrande från näringsutskottet följer dock att regeringens redogörelse i budgetpropositionen inte motsvarar det som efterfrågas i tillkännagivande och att det därmed inte kan anses vara tillgodosett. måste ses i sitt sammanhang, dvs. mot bakgrund av att regeringen valde att göra ett vinstuttag om nästan 2015, vilket enligt utskottet inte kan anses vara i linje med en ansvarsfull förvaltning. Utskottet noterar vidare att planerar för investeringar om , vilket enligt utskottet väcker frågor om hur det kan påverka möjligheten att säkerställa en ansvarsfull förvaltning av bolaget. Regeringen uppmanas därför att återkomma till med en redogörelse för hur man har omvärderat sina prioriteringar i förhållande till för att därmed agera på ett mer ansvarsfullt sätt i förvaltningen av bolaget inom ramen för befintliga ekonomiska mål. Regeringen noterar att näringsutskottet framhåller att utskottet står bakom de grundläggande principerna om att staten ska vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare samt att förvaltningen av de statligt ägda bolagen ska ske med långsiktigt värdeskapande som övergripande mål. Regeringen noterar vidare att utskottet anför att det inte har något att invända mot de beslutade ekonomiska målen för . bedriver verksamhet på affärsmässiga grunder och i linje med de ekonomiska mål som beslutades på årsstämman . I enlighet med de grund- läggande principerna i statens bolagsförvaltningsmodell följer och utvärderar regeringen löpande hur presterar i förhållande till de beslutade ekonomiska målen. Redan i samband med att målen fast- ställdes 2014 noterade ägaren att bolaget inte uppfyllde det skuld- sättningsmål som beslutats och aviserade därför att ett en analys av bolagets kapitalstruktur skulle genomföras . Analysen visade att var överkapitaliserat givet bolagets finansiella prognoser och med beaktande av framtida investeringsbehov. Målet om skuldsättningsgrad syftar till att säkerställa att bolaget har en ändamålsenlig och effektiv kapitalstruktur vilket är en viktig förutsätt- ning för att uppfylla det övergripande målet om långsiktigt värde- skapande i statens förvaltning. Mot bakgrund av denna slutsats genomfördes en extrautdelning om . Det noterades att även efter denna utdelning inte nådde målintervallet för skuldsättningsgrad, men att det vid den aktuella tidpunkten förelåg vissa risker, bl.a. risk för hårdnande konkurrens, som motiverade viss försiktighet i form av en något lägre finansiell risk. Bedömningen var att det förelåg förutsättningar för att bolagets dåvarande skuldsättning skulle närma sig målintervallet. Regeringen kan konstatera att uppvisat en god utveckling ur såväl ett verksamhetsmässigt som ett ekonomiskt perspektiv. har bolaget investerat i verksamheten. Till följd av bolagets goda konkurrensförmåga och marknadens tillväxt har nämnda investeringar samt de utdelningar som gjorts till ägaren ändå inte medfört att bolagets skuldsättning nått målintervallet. Regeringen konstaterar vidare att den beslutade investeringsplanen om totalt ca , omfattande total uppgradering av X2000- flottan, inköp av nya snabbtåg samt renovering av nattågsflottan, bedöms medföra att SJ AB:s kapitalstruktur blir i enlighet med ägarens mål. Regeringen avser därför inte vidta några ytterligare åtgärder med anledning av tillkännagivandet. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24 s. 55) konstaterade regeringen att det aktuella tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. Vid behandlingen av budgetpropositionen noterade näringsutskottet regeringens redovis- ning med anledning av tillkännagivandet och att regeringens bedömning är att tillkännagivandet i och med redovisningen är slutbehandlat. Utskottet gjorde ingen annan bedömning (bet. 2017/18:NU1). Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 2015/16:1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 67) och 2016/17:75 (N 46). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 7 om snabbare plan- och bygglovsprocess*: ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder som kan leda till en snabbare plan- och bygglovsprocess och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:CU1 s. 33) och därmed bifallit motion 2015/16:1986 yrkande 1. har följande ändringar i (2010:900) samt plan- och byggförordningen (2011:338) trätt i kraft: 1) enklare att uppföra bostäder med tidsbegränsade bygglov, 2) kommunerna kan begära att lämnar ett planeringsbesked, 3) får en tidsfrist vid överprövning, 4) fler planer kan delegeras till kommunstyrelse och byggnadsnämnd, 5) fler undantag från krav på bygglov, 6) förenklingar i förhållande till de regler som redan finns att uppföra bostäder med tidsbegränsade bygglov. beslutade regeringen kommittédirektiven En utvecklad översiktsplanering (dir. 2017:6). En särskild utredare ska bl.a. se över möjligheterna att utveckla översiktsplaneringen, att begränsa detaljplanekravet, att reglera upplåtelseformer i detaljplan och förut- sättningarna för att införa en privat initiativrätt. lämnade delbetänkandet Detaljplanekravet (SOU 2017:64), som innehåller förslag på hur detaljplanekravet kan omformuleras för att tydliggöra möjligheterna att pröva viss bebyggelse utan föregående Betänkandet har remitterats och ärendet bereds nu Regeringen har för avsikt att överlämna en proposition med förslag om ändringar i plan- och förutsägbar byggprocess (2017:23) som avslut på regeringens uppdrag att se över kontrollen av serietillverkade hus för att underlätta byggandet av Rapporten remissbehandlas med sista svars- Regeringen tillsatte en kommitté (dir. 2017:22) som ska genomföra en systematisk och grundlig översyn av 8 och 10 kap. , 3–5 och 7 kap. plan- och byggförordningen, byggregler, föreskrifter om tillämpning av euro- peiska konstruktionsstandarder och de standarder dessa hänvisar till i syfte att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och Kommittén ska även utreda regelverkets ändamålsenlig- het, effektivitet och omfattning. Det första delbetänkandet lämnades i har informerats om behandlingen av till- kännagivandet i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 18 avsnitt 3.5.1). Ärendet bereds vidare. Punkt 8 om fler bygglovsbefriade åtgärder*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att fler åtgärder bör bli bygglovs- befriade och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:CU1 s. 35) och därmed bifallit motionerna 2015/16:1986 yrkande 3 och 2015/16:2702 yrkande 15. har följande undantag från bygglovsplikt trätt i kraft genom ändringar av respektive plan- och byggförordningen: 1) på andra byggnader än en- och tvåfamiljshus inom områden med detaljplan byta en färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på fasad eller tak som vetter mot kringbyggd gård, 2) att på en- och tvåbostadshus inom områden med detaljplan göra en liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk eller uppstickande byggnadsdel, 3) att uppföra en mindre byggnad på allmän plats där kommunen är markägare och 4) att uppföra väderskydd för kollektiv- trafiken, 4) containrar av liten omfattning inom ett industriområde, 5) vinterförvaring av högst två enheter av fritidsbåt, husvagn eller husbil i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus, 6) begränsningar om skyltar och ljusanordningar. gav regeringen i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett generellt undantag från kravet på bygglov för 1) ändring av färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på andra byggnader än en- och tvåbostadshus och tillhörande komplement- byggnader, oavsett om byggnadsdelen är vänd mot en kringbyggd gård eller allmän plats 2) montering av solcellspaneler och solfångare på byggnader samt 3) altaner i anslutning till en- och tvåbostadshus. gav regeringen i tilläggsuppdrag att även utreda förutsättningarna för att utöka byggnadsarean för komplement- bostadshusen samt genomföra den breda analys av de nya bygglovs- befriade åtgärder som infördes genom prop. 2013/14:127. Tilläggsuppdraget ska redovisas , och därmed förlängdes även grunduppdragets slutdatum till . redovisade , solcellspaneler och solfångare i . Delredovisning av ’Uppdrag att utreda ytterligare undantag från krav på bygglov samt se över kraven på anmälan enligt plan- och byggförordningen (2011:338) (rapport 2017:26). Regeringen avser att besluta en proposition med bl.a. förslag om ytterligare undantag från krav på bygglov för altaner, solcellspaneler och solfångare. Planen är att en proposition ska lämnas . har informerats om behandlingen av tillkännagivandet i budgetpropositionen (prop. 2017/18 utg.omr. 18 avsnitt 3.5.1). Ärendet bereds vidare. Följande punkter är inte slutbehandlade: 7 och 8. 2015/16:1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 68) och 2016/17:75 (N 48). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om : Svenska staten har sålt 13,8 miljoner stamaktier i för sammanlagt (se även N 6 rskr. 2009/10:220). Försäljningskostnaderna har dragits av mot försälj- ningslikviden som efter avdrag för försäljningskostnader uppgick till . Regeringens ambition är fortsatt att minska ägandet i . Se även N 6 rskr. 2009/10:220. Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 4. Utgiftsområde 22 Kommunikationer Prop. 2015/16:1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 69) och 2016/17:75 (N 49). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om Transportstyrelsens tillsynsavgifter*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör genomföra en generell översyn av Transportstyrelsens tillsynsavgifter med incitament till att nå ökad effektivitet och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:TU1 s. 46 f.) och därmed bifallit motion 2015/16:3059 yrkande 18. uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att följa upp tillämpningen av bemyndiganden för vissa offentligrättsliga avgifter. Transportstyrelsen redovisade uppdraget .