prop · H50390 · 2018-03-20 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2017/18:90 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Verksamhet under samarbetsministrarna............................ Betydelsefulla resultat inom respektive sakområde ........... Nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete......................... Nordiskt samarbete inom försvar och samhällets Bilateralt nordiskt samarbete .......................................................... Förberedelser inför ordförandeskap 2018 ....................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Det nordiska samarbetet sker i vardagen, i ett ständigt pågående informations-, kunskaps- och kulturutbyte i olika format. Samarbetets organiska karaktär, med dess djupa rötter, ligger till grund för de nordiska statsministrarnas vision om att ska vara världens mest integrerade region. I denna skrivelse redogörs för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Inledningsvis redogör skrivelsen för verksamheten under de nordiska samarbetsministrarna. Därefter följer redogörelser för betydelsefulla resultat inom de sakområden som ligger under övriga elva ministerråds ansvar. Det nordiska utrikes, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet, som ligger utanför Nordiska ministerrådets mandat, beskrivs kort. Även nordområdessamarbetet, vilket inkluderar arbetet i och , beskrivs övergripande. Skrivelsen innehåller en genomgång av bilaterala samarbeten i . är ordförande i . En summering görs av det förberedande arbete som genomförts . Ett inkluderande, hållbart, innovativt, tryggt och öppet är utgångspunkten för ordförandeskap. Digitalisering är ett genomgående tema. leder även arbetet i Östersjöstaternas råd och och samordnar de informella nordiska och nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetena. övergripande ambition är att hitta kontaktytorna mellan dessa format och samtliga länder i för att därigenom stärka det regionala samarbetet över bredd. Årets skrivelse är något kortare än tidigare års upplagor, med anledning av det intensiva ordförandeskapsarbete som pågår . I nästa års skrivelse om nordiskt samarbete kommer en fullödig redogörelse lämnas för det arbete som genomförs . De nordiska samarbetsministrarna () leder det nordiska regeringssamarbetet inom på delegation av de nordiska statsministrarna. Som högsta beslutande organ har ansvar för övergripande politiska prioriteringar, budgetfördelning och det internationella samarbetet. Ett antal frågor av tvärgående karaktär – som det nordiska programmet till stöd för genomförande av Agenda 2030, statsministerinitiativet kring nordiska lösningar på globala utmaningar och den internationella profileringen av – ligger även under MR- SAM:s direkta ansvar. Nordiskt program för genomförande av Agenda 2030 antog ett treårigt program för att stödja genomförandet av Agenda 2030 i med en sammanlagd budget på . Programmet ”Generation 2030” tar sin utgångspunkt i FN:s 17 globala hållbarhetsmål och hållbarhetsstrategi . Det sträcker sig inledningsvis över perioden –2020 och fokuserar på agendans mål 12, hållbar konsumtion och produktion. Andra mål som programmet hänvisar till är mål 5 (jämställdhet), mål 6 (vatten), mål 7 (hållbar energi), mål 8 (anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt), mål 13 (bekämpa klimatförändringen), mål 14 (hav och resurser) samt mål 15 (ekosystem och biologisk mångfald). Särskild tonvikt läggs vid ungdomar och ett integrerat jämställdhetsperspektiv. En rad aktiviteter och projekt avses genomföras inom ramen för programmet, bl. a ett återkommande ungdomsseminarium kring hållbarhetsfrågor i nordisk-baltisk krets på med start . Programmet kommer även att synliggöra Nordiska ministerrådets arbete i såväl som internationellt. Styrgruppen för arbetet med Generation 2030 utgörs av den nordiska expertgruppen för hållbar utveckling. Expertgruppen ger den nordiska samarbetskommittén (NSK) och de rekommendationer kring programmets genomförande och utveckling. Utöver grundfinansieringen från tillkommer finansiering från andra källor inom . kommer att rapportera till om framsteg i arbetet med lanserade de nordiska statsministrarna initiativet ”Nordiska lösningar på globala utmaningar” i samband med det nordiska Avsikten var att möta den ökande internationella efterfrågan på innovativa samhällslösningar på områden där de nordiska länderna har spetskompetens och bidra till genomförandet av Agenda 2030. Initiativet fokuserar på tre teman: Nordic , samt Nordic Gender Effect som i sin tur är uppdelade i sex flaggskeppsprojekt: , Nordic Skr. Sustainable Cities, , Nordic Gender Effect at Work, samt . har flertalet internationella insatser inletts, bl. a under COP23 i , evenemang med UN Women om föräldraledighet vid FN:s högnivåvecka i samt lansering av Nordic Sustainable Cities. Nordiska ministerrådets strategi för internationell profilering och positionering av har som övergripande syfte att bygga upp och stärka det nordiska varumärket med utgångspunkt i de nordiska ländernas gemensamma värderingar. genomfördes en rad profileringsaktiviteter inom strategin – bl. a ett Open Call som gav nordiska aktörer, inklusive de nordiska ambassaderna, möjlighet att ansöka om medel för gemensamma projekt. En ny utlysning öppnade . genomfördes den största nordiska kultur- och profileringssatsningen någonsin, Nordic Matters, på i . På COP23 i var närvarande med en gemensam nordisk paviljong och breda kommunikationsinsatser. 2.2Betydelsefulla resultat inom respektive sakområde för utbildning och forskning (MR-U) och den nordiska forskningsinstitutionen har arbetat vidare med det forskningspolitiska samarbetet. Förutom att fullfölja tidigare forskningsfinansieringsinitiativ har NordForsk utvecklat nya verksamhetsformer, bl.a. annat genom utlysningen University hubs samt utlysningar via s.k. Open invitations. Vidare har MR-U presenterat en forskningspolitisk redogörelse för och inlett ett arbete med att förbättra styrningen av NordForsk för att dess verksamhet ska få ett än tydligare effektivitetsfokus och möjliggöra högkvalitativa forskningssamarbeten med tydligt nordiskt mervärde. Nordiska ministerrådets utbildningsprogram beviljade till 3 115 organisationer i de fem nordiska länderna, , , samt , och . Ett arbete för att förbättra kvaliteten på ansökningarna har pågått med positivt resultat. Även antalet nya sökande ökar fortsatt. Ett nytt programdokument för Nordplus som gäller för perioden –2022 antogs . redovisade det nordiska kunskapscentret för medie- och kommunikationsfrågor, Nordicom, sin kartläggning av de utmaningar som den nordiska mediebranschen möter i samband med att globala 2017/18:90 medieaktörer tar en allt större andel av annonsmarknaden. Detta följdes av en extern policyutredning som föreslog politiska handlingsmöjligheter för att säkra en framtida nordisk mediepolitisk modell. Nordisk kultur, jämställdhet, hållbarhet samt barns och ungas rättigheter uppmärksammades särskilt i samband med den gemensamma kultursatsningen Nordic Matters i . presenterade Kulturanalys tre publikationer om jämställdhet och mångfald i nordiska statligt finansierade kulturinstitutioner. Publikationerna konstaterade att det finns fortsatta utmaningar på dessa områden och med anledning av detta formulerades rekommendationer för det nordiska kultursamarbetet . sjösattes kulturministrarnas pilotprogram för barn och unga för främjande av ungas eget kulturella skapande samt nordisk språkförståelse. har Nordiska barn- och ungdomskommittén (Nordbuk) fördelat i projekt- och organisationsbidrag för att stärka nordisk identitet bland barn och unga. Nordbuks styrning och struktur har även utvärderats och bedömts vara fungerande och välskött. har Nordbuk tilldelats en betydelsefull roll i utformningen och genomförandet av Nordiska ministerrådets arbete för att stödja genomförandet av Agenda 2030 i . Barn och unga utpekas både som målgrupp och som en aktör i arbetet med de 17 målen och två nordiska ungdomsrepresentanter ska därför ingå i ministerrådets expertgrupp för hållbar utveckling. Nordbuk har tagit initiativ till kartläggningar om barn och ungas levnadsförhållanden i samt till ungdomsenkäter i som förväntas skapa en grund för tvärsektoriella satsningar kommande år. har lämnat en redogörelse för arbetet med barn och unga till och Ungdomens Nordiska råd som bl.a beskriver hur barnrätts- och ungdomsperspektivet har införlivats i ministerrådets olika processer. I redogörelsen framgår det att barnrätts- och ungdomsperspektivet har integrerats i flera av ministerrådets olika processer. Nordiska ministerrådets sektor för närings- och innovationspolitik har fokuserat på att slutföra framtagandet av det nya samarbetsprogrammet för perioden –2021. på session i och kommer att fokusera på tre områden – säkerställa en förmåga till snabb omställning, stärka Det nordiska organet Nordic Innovation kommer vara huvudutförare av programmet och har rekryterat personal med nyckelkompetenser för detta ändamål. Ett nytt till stöd för nordiska start-ups invigdes På ministerrådsmötet i beslutades att etablera en nordisk arbetsgrupp för besöksnäringsfrågor bestående av ansvariga myndigheter och ländernas besöksorganisationer. Arbetsgruppen har mandat till och kommer bland annat ta fram en gemensam analys för hur de nordiska länderna bättre kan marknadsföra sig på fjärrmarknaderna. Det nordiska regionalpolitiska samarbetsprogrammet –2020 trädde i kraft . Samarbetsprogrammet utgår från de regionalpolitiska utmaningar som står inför och . Syftet är att skapa nordiskt mervärde genom att aktiviteter genomförs på nordisk snarare än nationell nivå, samt bidra till att samarbetet mellan sektorerna och institutionerna inom förstärks. Samarbetsprogrammet genomförs i huvudsak inom tre temagrupper som ansvarar för genomförandet av insatsområdena. Dessa teman är hållbar landsbygdsutveckling, innovativa och resilienta regioner samt hållbara städer och stadsutveckling. Därutöver bidrar de nordiska institutionerna inom det regionalpolitiska samarbetet till programmets förverkligande. under statsministerinitiativet, Nordic Sustainable Cities, inleddes för att främja export av nordiska lösningar för smarta och hållbara städer. Nordregio forum är en återkommande mötesplats för kunskaps och erfarenhetsutbyte mellan tjänstemän, politiker och forskare i frågor om hållbar regional tillväxt och utveckling som genomfördes i . Stad- och landperspektiv stod i fokus för forumet som samlade deltagare från hela . Den gemensamma nordiska elmarknaden, förnybar energi, energieffektivisering samt energiforskning utgör kärnan i det fyraåriga handlingsprogram som legat till grund för det nordiska energisamarbetet –2017. har Elmarknadsgruppen (EMG) fokuserat på utveckling av den nordiska elmarknaden samt gemensamma insatser i de pågående EU- processerna om ny lagstiftning för elmarknaden. Arbetsgruppen för förnybar energi (AGFE) har samarbetat kring det nya EU-direktivet om förnybar energi. Arbetsgruppen för energieffektivisering (AGEE) har fortsatt sitt arbete ”Energitjänster i ett nordiskt perspektiv”, som avslutas . Den samnordiska institutionen energiforskning (NEF) har arbetat vidare med de flaggskeppsprojekt som löper – 2019 rörande integrering av hållbar energi i energisystemet, förstärkt koppling mellan de nordiska ländernas energimarknader, forskning om energi i transportsektorn samt minskade utsläpp av klimatgaser genom användning av koldioxidavskiljning vid förbränning av biomassa. Vid det nordiska energiministermötet i antogs ett nytt fyraårigt samarbetsprogram för perioden –2021. Utöver de redan etablerade samarbetsområdena betonar det nya programmet vikten av förstärkt dialog kring EU/EES-processer och energipolitikens utveckling. Inför att det nya samarbetsprogrammet antogs genomfördes en strategisk genomlysning av det nordiska energisamarbetet av Nokias tidigare Resultatet av Ollilas genomlysning överlämnades till och innehöll 14 förslag på hur det nordiska energisamarbetet kan förstärkas framöver. Det nordiska klimat- och miljösamarbetet fokuserade på att bidra till minskad klimat- och miljöpåverkan samt att påverka internationella förhandlingar. Inför det nordiska miljö- och klimatministermötet tog initiativ till en deklaration om nordiskt ledarskap i arbetet med att genomföra klimatavtalet från . Vid ministermötet antogs även ett nordiskt program för att minska plastens miljöpåverkan. Programmet ska gälla för perioden –2018 och är ett strategiskt verktyg för att öka kunskap, nätverk och medvetenhet på nordisk nivå samt utarbeta åtgärder. Vid mötet lanserades en nordisk uppföljning av FN:s miljöprograms () kampanj Clean Seas som syftar till att säkerställa åtaganden från regeringar, privata sektorn och allmänheten. Vid höstens miljö- och klimatministermöte deltog representanter för de nordiska ländernas innovationsmyndigheter och Nordisk Innovation för att diskutera grön omställning i transportsektorn och innovation. har de nordiska länderna gjort gemensamma nordiska inspel till om utformningen av , om omställningen av transportsektorn samt om arbetet med att utveckla metoderna för ekologiska fotavtryck. Miljömärkningen Svanen har utvecklats vidare med fler produktgrupper och licenser. Vid sidan av lanseringen av de första Svanenmärkta aktiefonderna kan noteras att allt flerbostadshus märks med Svanen. och smink är exempel på andra produkter som lanserats . inleddes arbetet med att ta fram ett nytt nordiskt samarbetsprogram för klimat- och miljö för perioden –2024 under svensk ledning. En genomlysning av sektorn genomförs av den tidigare norska miljöministern och resultaten ska rapporteras . Fiskeri, jordbruk, livsmedel och skogsbruk Under ministermötet i , kom de åtta fiskeriministrarna överens om en gemensam deklaration mot gränsöverskridande organiserad kriminalitet inom den globala fiskerinäringen. Särskild uppmärksamhet ägnades även åt initiativet Clean Nordic som kartlägger mikroplast i organismer samt arbetar för återvinning, pantsättning och kartläggning av fiskeredskap som av olika anledningar blir kvar i haven där de orsakar väsentlig skada, s.k. Ghost gear. I samband med ministermötet arrangerades även ett högnivåseminarium om antibiotikaresistens ur ett helhetsperspektiv (One Health). Vidare hölls ett seminarium om skogens roll för klimatet och broschyren Climate benefit of the Nordic gavs ut av det nordiska () och . SNS har tagit fram en ny strategiplan för perioden –2021, som knyter an till färdplanen för det nordiska Strategiplanen lyfter bl.a. fram hållbart skogsbruk i en växande bioekonomi, bevarande och bruk av ekosystemtjänster, åtgärder mot klimatförändringar samt jämställdhetsfrågor. har fler nya projekt påbörjats inom programmet ”Ny nordisk mat”, bl.a. om hållbarhet i de nordiska köken utifrån jämställdhet och arbetsmiljö, erfarenhetsutbyte kring skyddade beteckningar för livsmedel och projekt som bidrar till gemensamma nordiska satsningar där måltiden är en viktig del av profileringen. Den första nordiska mattävlingen ”” genomfördes och programmet fortsätter arbeta med att lyfta ”Ny nordisk mat” som policyverktyg även inom andra områden. Det treåriga nordiska projektet om matsvinn avslutades med en välbesökt konferens i . Nordiskt kontaktorgan för jordbruksforskning (NKJ) har utarbetat en flerårig verksamhetsplan med inriktning på att motverka klimatförändringar. Nordiskt genresurscenter och fröbanken på Nordiskt genresurscenter (NordGen) är en gemensam nordisk institution under ministerrådet för fiskeri, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR- FJLS) med säte i . har det visat sig att det finns problem i arbetsmiljön förknippade med att huset inte är byggt för vissa av genbankens aktiviteter och att både byggnader och utrustning blivit gamla. Det pågår en dialog med Akademiska hus i frågan och tillfälliga lösningar på ett flertal av problemen har tagits fram. Extra medel för inköp av utrustning m.m. för att komma tillrätta med en del av problemen har skjutits till från MR-FJLS och . NordGen har också diskuterat balansen mellan budget och arbetsmängd på grund av samlingens storlek. Det pågår ett arbete med att finna en bättre balans som kan tillgodose att rätt fröer bevaras och att inga viktiga fröer riskerar att förfaras. Fröbanken på , Global Seed Vault, grundades och firade 10-årsjubileum . NordGen, och den internationella stiftelsen har förnyat kontraktet för skötseln av fröbanken på , som har haft vissa problem med fukt och smältvatten. Den arbetar på att bygga om ingången för att komma tillrätta med vissa problem med smältvatten. för social- och hälsopolitik verkar institutionen välfärdscenter, fyra nordiska samarbetsorgan samt 13 olika nordiska arbets- och expertgrupper, utskott och nätverk. har arbetet med att genomföra förslagen i strategiska genomlysning av det nordiska hälsosamarbetet fortsatt, bl. a genom inrättandet av ett närmare informellt samarbete mellan berörda tjänstemän på hög nivå. för social- och hälsopolitik beslutade även att genomföra en strategisk genomlysning av det nordiska samarbetet på det sociala området. Utredaren presenterade sina inledande resultat och slutrapport med konkreta förslag och rekommendationer avses lämnas . 2017/18:90 Det pågående arbetet för en revision av den nordiska överenskommelsen om godkännande av vissa yrkesgrupper för verksamhet inom hälso- och sjukvården samt veterinärväsendet, även kallat , har fortsatt . Länderna har enats så långt att ett undertecknande av det reviderade avtalet förutses ske . har ett nytt nordiskt samarbetsprogram inom arbetslivssektorn tagits fram för perioden –2021. I samarbetsprogrammet beskrivs centrala politiska utmaningar och prioriteringar inom områdena arbetsmarknad, arbetsmiljö, arbetsrätt, kompetensförsörjning, gränshinder och integration. Framtidens arbetsmarknad har varit ett prioriterat fokusområde inom ministerrådet för arbetsliv (MR-A) . Under norskt ordförandeskap anordnades en konferens om utvecklingen av delningsekonomin och dess konsekvenser för arbetslivet och trepartssamarbetet i . Konferensen utgjorde en del i ett flerårigt projekt som fokuserar på de framtida utmaningarna på arbetsmarknaden och som ska utgöra ett nordiskt bidrag till Internationella arbetsorganisationens () 100-årsjubileum . Utöver detta togs även beslut om att arbetslivssektorn ska finansiera ett större nordiskt forskningsprojekt om framtidens arbetsmarknad som ska pågå . Den norska forskningsstiftelsen kommer att leda arbetet tillsammans med 25 forskare från sju nordiska universitet. Arbetet mot social dumpning Social dumpning innebär att företag i låglöneländer utnyttjar sitt lägre kostnadsläge till att skaffa sig konkurrensfördelar i länder med högre arbetskraftskostnader. Problematiken kräver åtgärder på flera politikområden och god samverkan mellan berörda myndigheter, både inom och mellan länder. Flera svenska myndigheter samverkar för att bekämpa överträdelser av arbetsmiljö- och skattelagstiftningen, välfärdsbrottslighet, arbetskraftsexploatering och människohandel. Den nordiska dimensionen finns ofta med i olika samverkansinitiativ, exempelvis har studiebesök i gjorts vid ett projekt om arbetskraftsexploatering och människohandel. Det nordiska samarbetet mellan arbetsmiljömyndigheterna har varit betydande , särskilt genom informations- och kunskapsutbyte inom ramen för EU-forumet om odeklarerat arbete. De nordiska länderna har också fått EU-medel för ett gemensamt projekt med fokus på gemensamma inspektionsinsatser och modeller för effektutvärdering. Resultatet av projektet kommer att lyftas fram vid det expertseminarium om ordning och reda på arbetsmarknaden som anordnas , inom ramen för ordförandeskap i . för jämställdhet (MR-JÄM) har fokuserat på jämställdhet i arbetslivet, näthat och mäns våld mot kvinnor. och arbetsliv har en konferens med särskilt fokus på kvinnor Jämställdhet och arbetslivsintegrering var även temat Skr. 2017/18:90 vid det årliga ministermötet. Jämställdhet och arbetsliv är temat i statsministerinitiativets flaggskeppsprojekt at Work och en paneldebatt om föräldraledighet genomfördes med UN Women vid FN:s högnivåvecka i . Likaså var temat jämställdhet och arbetsliv för de nordiska aktiviteter vid Commission on the Status of Women, CSW. Aktiviteterna bidrog till att ge internationell synlighet till nordiska lösningar inom jämställdhet och arbetsliv. har en kartläggning av lagstiftningen i de nordiska länderna gällande näthat och hatfulla yttringar genomförts. Mäns våld mot kvinnor stod i fokus för ett projekt om de nordiska ländernas genomförande av konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, den s.k. Istanbulkonventionen. Resultaten ska presenteras vid en konferens . 2017 tog de nordiska statsministrarna beslut om att inrätta ett ad hocministerråd för digitalisering (MR-DIGITAL) i nära samarbete med de baltiska länderna. Detta som ett led i att uppmärksamma den stora betydelse digitaliseringen har för samhällets framtida utveckling. Den främsta uppgiften för MR-DIGITAL är att föra den nordisk-baltiska ministerdeklarationen kring digitalisering framåt. Deklarationens målsättning är att den nordisk-baltiska regionen ska stärka möjligheterna för digitalisering av offentlig sektor genom att skapa möjligheter för gränsöverskridande digitala tjänster, öka konkurrenskraften för regionens företag genom att tillvarata digitaliseringens möjligheter samt skapa förutsättningar för en digital inre marknad i regionen. MR-DIGITAL har beslutat om ett treårigt projekt som ska utveckla funktioner för gränsöverskridande elektronisk identifiering i och . har även en nordisk-baltisk handlingsplan för utvecklingen av 5G-teknik antagits. Statsrådet är ansvarig svensk minister för MR-DIGITAL. för ekonomi- och finanspolitik (MR-FINANS) möttes i i för att diskutera erfarenheter av processen kring utträde ur EU, bankmarknadsfrågor i , det multilaterala samarbetet kring finansmarknadsregleringar, deltagande i G20-samarbetet samt aktuella ekonomiska och politiska frågor. hölls ett seminarium med erfarenhetsutbyte, mellan skatteexperter i de nordiska länder, om möjligheter och problem vid beskattning av delningsekonomin. MR-FINANS har delfinansierat miljömärkningen Svanens kriterieutveckling för miljömärkning av aktiefonder. kunde de första aktiefonderna godkännas för miljömärkningen Svanen. beslutades också om ett nytt projekt i syfte att stödja integration av utrikes födda på den nordiska arbetsmarknaden. för lagstiftningsfrågor (MR-LAG) anordnade det norska ordförandeskapet ett möte mellan ländernas justitieministrar. Det utbyttes erfarenheter om aktuella åtgärder för att hantera organiserad brottslighet. Vidare konstaterade MR-LAG att utmaningarna gällande våld i nära relationer i huvudsak är desamma i de nordiska länderna. Justitiesektorn beslutade att avsätta medel för en nordisk utredning om kontakt- och uppehållsförbud, särskilt i kombination med elektronisk övervakning. har en analys genomförts på uppdrag av om möjligheterna för förstärkt nordiskt lagstiftningssamarbete. Uppdraget innebar en ”avgränsad värdering av möjligheten för det framtida nordiska lagstiftningssamarbetet, i syfte att utveckla nordiskt samarbete och stärka nordisk integration”. Slutsatserna från rapporten presenterades för samarbetsministrarna på deras möte och kommer skickas på remiss till samtliga ministerråd, och . bidrog till att åtta hinder avklarades, varav sex löstes och två avfördes som icke-lösbara. Bland annat löstes hinder kring underhåll av renstängsel i , svenska läkares möjligheter att genomföra AT- tjänst på samt EU:s mobilitetsprogram. Den svenska samarbetsministern höll ett dialogmöte med den svenska arbetsmarknadens parter med fokus på branschrelaterade yrkeskvalifikationer och en näringslivsportal.