prop · H503259 · 2018-05-09 00:00:00 — Eftersom huvuddelen av den teknikutveckling som deltar i sker i EU:s rymdprogram, ESA:s program och i andra internationella samarbeten bör ett andra mål vara att deltagande i dessa program och Rymdstyrelsens deltagande i ESA:s program är förutsägbart på lång sikt. Det svenska bidraget till ESA:s frivilliga program ligger på en lägre nivå än tidigare, vilket har försvårat svenska företags deltagande i ESA:s program. Det svenska bidraget till har legat på av ESA:s budget. Detta är en lägre andel än om man skulle beräkna andel efter bruttonationalinkomsten (BNI- andelen) som –2020 motsvarar . Det är viktigt att bidrag till är förutsägbart på lång sikt så att svenska deltagare har möjlighet att planera sin verksamhet riktad mot ESA:s program. Ett tredje mål bör vara att synergier mellan statens stöd till teknikutveckling för rymdverksamhet och annat stöd till civil och militär verksamhet tillvaratas. I inledningen till detta avsnitt ges flera exempel på användningsområden på jorden av system utvecklade för rymdverksamhet. För att nå dessa mål anser regeringen att fyra insatser bör genomföras. En första insats bör vara att svenskt deltagande i större internationella rymdprojekt och i ESA:s program ska bl.a. baseras på näringslivets möjligheter att delta i utveckling och leverans av instrument, styrsystem, satelliter, delar till bärraketer och avancerade rymdtjänster. Rymdstyrelsen behöver göra kontinuerliga avvägningar mellan andelen som satsas på rymdforskning i nationella satsningar och andelen som satsas på teknikutveckling i internationell verksamhet, vilken huvudsakligen består av bidrag till ESA:s program. En andra insats bör vara att Rymdstyrelsen ska ha som utgångspunkt att den privata medfinansieringen bör uppgå till vid stöd till teknikutveckling. När offentliga satsningar på rymdverksamhet bidrar till företagens konkurrenskraft även inom andra områden är det rimligt att företagen medfinansierar gemensamma projekt där Rymdstyrelsen är delfinansiär. För vissa satsningar där risken är hög och synergierna utanför rymdområdet är små, kan det dock finnas orsaker att vara öppen för en större offentlig andel. Rymdverksamhet kan vara kostsam och det är viktigt att den bedrivs i samarbete med andra länder. Att deltar i samarbeten inom EU och och i andra internationella samarbeten är en förutsättning för att svensk rymdindustri ska stärka sin konkurrenskraft. En tredje insats bör därför vara att Rymdstyrelsens stöd ska riktas mot utveckling av produkter och tjänster inom områden som både stärker det svenska deltagandet i EU, och andra internationella samarbeten och som har kommersiell potential på den internationella rymdmarknaden. En fjärde insats bör vara att Rymdstyrelsen ska samråda med relevanta innovations- och forskningsfinansiärer om möjligheten att samordna satsningar för att få synergier som stödjer högteknologisk industri. Om fler finansiärer deltar i programmen kan det stärka synergierna mellan rymdverksamhet och andra statliga näringslivssatsningar. Eftersom det finns stora möjligheter att utveckla innovativa tjänster och produkter som baseras på teknik och koncept från rymdverksamhet kan det samråd som beskrivs i denna insats leda till utveckling av andra innovativa tjänster och produkter som använder rymdinfrastruktur eller teknik och koncept från rymdverksamhet. 3.2Verksamheten på bör fortsätta drivas och utvecklas Strategiskt mål bör vara att: – infrastruktur på ska dimensioneras för att förbli en viktig nationell och europeisk strategisk resurs för nationell och internationell forskning, utveckling, demonstration, testverksamhet och annan rymdrelaterad verksamhet. Internationella samarbeten ska ske med hänsyn tagen till ut- rikes-, säkerhets-, och försvarspolitiska intressen. Insatsen som bör göras är att – verksamhet ska utvecklas så att framtida möjligheter tillvaratas i linje med svenska intressen. är en viktig resurs för svensk rymdverksamhet () har ett samhällsuppdrag från som omfattar uppskjutning av sondraketer och uppsändning av ballonger som möjliggör olika typer av forskning och teknikutveckling, samt därtill hörande tjänster. Denna infrastruktur, som har byggts upp vid European Space and Sounding Rocket Range () öster om , är en viktig nationell och strategisk resurs för och . är en unik civil rymdbas för uppskjutningar av raketer och ballonger. Där finns omfattande infrastruktur, landningsområde och en fungerande testbädd, dvs. en plats för test av prototyper, för ballonger och sondraketer i verklig miljö. Det strategiska målet bör vara att infrastrukturen på är dimensionerad för att förbli en viktig nationell och europeisk strategisk resurs för nationell och internationell forskning, utveckling, demonstration, testverksamhet och annan rymdrelaterad verksamhet. Den bör vara öppen för internationella samarbeten, givetvis med hänsyn tagen till utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen. En uppgradering och modernisering av pågår . Denna ger möjligheten att även användas som en internationell testbädd för teknikutveckling inom ett brett spektrum av områden som driver teknikutvecklingen framåt. Exempel på sådana kan vara Marslandare och återanvändningsbara raketer. geografiska läge i är speciellt lämpligt för nedtagning av data från satelliter i polär bana, vilka kan följas under en stor del av deras passage över . Detta kan också bidra till arbetet med en rymdlägesbild. Detta har gett SSC möjlighet att inom sitt kommersiella uppdrag bygga ut till en av världens största mottagningsstationer för nedtagning av satellitdata och styrning av ett globalt geografiskt utspritt nätverk av satellitstationer. SSC driver ett av världens största nätverk för sådana data. Ett viktigt kommersiellt uppdrag är t.ex. att övervaka data från EU:s Galileosatelliter och styrning av dessa. Insatsen bör vara att SSC:s verksamhet ska utvecklas så att framtida möjligheter tillvaratas i linje med svenska intressen. Möjligheten att sända upp mindre satelliter i omloppsbana från Rymdcentrumet i Kourou i har använts av för att skicka upp större satelliter i bana. För mindre bärraketer och mindre satelliter finns ännu inte någon europeisk uppskjutningsplats. Eftersom det pågår en utveckling mot mindre satelliter som behöver skjutas upp till specifik bana har behovet av en sådan uppskjutningsplats ökat. I är ett av fyra huvudmål för EU:s rymdsatsningar att stärka autonomi när det gäller att ha egna uppskjutningsplatser för att nå rymden. bedömer att efterfrågan på tjänster för uppskjutning av mindre satelliter är större än vad som erbjuds på marknaden och förväntas öka ytterligare. Små satelliter skjuts ofta upp tillsammans med större satelliter och det är då inte möjligt att välja bana och tidpunkt för uppskjutning. ESA:s bedömning är att det finns ett behov av uppskjutningsplatser för bärraketer som skickar upp små satelliter till specifika banor. uppskattar att kostnaderna för etablering av en sådan plats uppgår till mellan en och . Regeringen uppdrog åt Rymdstyrelsen att i samråd med SSC undersöka om det är möjligt att göra uppskjutningar av bärraketer med små satelliter till bana runt jorden med full kostnadstäckning givet att staten finansierar grundläggande infrastruktur utan krav på full kostnadstäckning (U2017/03743/F). Rymdstyrelsen överlämnade resultatet av undersökningen om detta till regeringen och frågan bereds inom . kan användas som testbädd för raketteknik Som nämns ovan pågår en uppgradering och modernisering av . Förutom uppsändningar av sondraketer finns möjligheten att även använda anläggningen som testbädd för både avancerad raketteknik och för innovationer t.ex. baserade på rymddata. kan därmed vidareutvecklas till att fortsätta vara ett internationellt rymdcenter, där bl.a. , EU och deras medlemsländer är viktiga samarbetspartners. 4Rymdforskning hjälper oss att förstå jorden Strategiska mål bör vara att: –svensk rymdforskning håller hög kvalitet i internationell jämförelse, –svenska rymdforskare kommer väl ut i internationell jämförelse, och –är en stark partner som deltagare i internationella samarbeten för rymdens utforskning. Insatser som bör göras är att: –forskningsfinansiärerna ska samråda om stödet till svensk rymdforskning, miljö- och klimatforskning och för innovationer baserade på rymdverksamhet, och –Rymdstyrelsen ska ingå i den samordningsgrupp i vilken för hälsa, arbetsliv och välfärd, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , Verket för innovationssystem och ingår. Forskning var orsaken till att vi började med rymdverksamhet Satsningar på rymdverksamhet inleddes med forskning om rymden, andra planeter och stjärnor baserad på den nyfikenhet på rymden som funnits genom mänsklighetens hela historia. Med den tekniska utvecklingen möjliggjordes ett mera systematiskt utforskande av rymden. Under senare delen av 1800- och början av 1900-talen byggdes allt större observatorier på jorden för att observera rymden, vilket gjorde att vi kunde blicka allt längre ut i universum. Detta följdes av uppskjutningar av instrument, satelliter och människor för att utforska rymden på plats. Svensk rymdforskning och forskning inom rymdfysik håller hög kvalitet i internationell jämförelse och citeras oftare än världsgenomsnittet inom de flesta områden som har anknytning till rymden. Svenska lärosäten deltar i flera av ESA:s program och i utveckling av instrument för svenska satelliter, i samverkan med svensk rymdindustri. Vid () tillverkas satelliter och instrument som har placerats på flera av ESA:s expeditioner till bana runt främmande himlakroppar. Detta har lett till att banbrytande forskningsrön framkommit. I Statskontorets analys Myndighetsanalys av (2017:16) betonas institutets roll för svensk rymdverksamhet. Regeringen bedömer att IRF:s viktigaste roll för svensk rymdverksamhet finns inom rymdfysik där institutet är framstående i internationell jämförelse. Rymdfysik är vetenskapen om förhållanden i den övre atmosfären eller den jordnära rymden och som ofta utförs med instrument på plats. För att ska fortsätta vara en stark rymdnation med rymdforskning av hög kvalitet sätter regeringen upp tre långsiktiga strategiska mål. De bör vara att svensk rymdforskning håller hög kvalitet i internationell jämförelse, att svenska rymdforskare kommer väl ut i internationell jämförelse och att är en stark partner som deltagare i internationella samarbeten för rymdens utforskning. Därmed kan rymdverksamhet fortsätta bidra till starka och konkurrenskraftiga forskningsmiljöer i som ger ökad kunskap om universum, livets ursprung och livsbetingelserna på jorden och att dessa sprider sin kunskap genom samverkan med näringslivet och samhället i övrigt. Samverkan mellan forskningsfinansiärer ger synergier för statens satsningar Rymdforskning finansieras från flera källor, huvudsakligen beroende på var de instrument som används för forskningen finns placerade. Forskning som baseras på data från markbaserade instrument finansieras hu- Forskning som utgår från instrument Skr. 2017/18:259 placerade i rymden finansieras huvudsakligen av Rymdstyrelsen. större helhetssyn på vilka rymdsatsningar som görs kan forskning på, i och från rymden bedömas på ett gemensamt sätt. Gemensamma satsningar mellan finansiärer bör utgå från forskningsinriktning snarare än från var instrumenten är placerade. Det ger bättre möjligheter att koncentrera resurserna till de områden där har bäst förutsättningar att bedriva forskning av hög kvalitet. Genom stärkta synergier mellan olika typer av rymdverksamhet kan även öka samhällsnyttan och bidra till ökad konkurrenskraft både för näringsliv och forskning. För att uppfylla ovanstående mål bör två insatser genomföras. En första insats bör vara att finansiärerna ska samråda om stöd till svensk rymdforskning, stöd till miljö- och klimatforskning och stöd för innovationer baserade på rymdverksamhet. Sådant samråd kan åstadkomma ökade synergier mellan statens satsningar inom rymdområdet. Specifikt bör Rymdstyrelsen och samråda om möjligheten att gemensamt prioritera vilka forskningssatsningar som bör få finansiering. Rymdstyrelsen och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör på motsvarande sätt samråda om rymdverksamhetens användning för miljö- och klimatforskning. Rymdstyrelsen bör samråda med Verket för innovationssystem om gemensamma prioriteringar av stöd för innovationer baserade på rymdverksamhet. Rymdstyrelsen och Försvarsmakten bör samråda om möjligheten att göra gemensamma prioriteringar inom rymdverksamhet. Övriga finansiärer bör inkluderas i de fall där det är motiverat. Den andra insatsen bör vara att Rymdstyrelsen ska ingå i den samordningsgrupp i vilken för hälsa, arbetsliv och välfärd, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , Verket för innovationssystem och ingår. Rymdstyrelsen kan därmed delta i de diskussioner om gemensamma satsningar på forskning och forskningsinfrastruktur som förs inom denna samordningsgrupp. 4.1Rymdforskare behöver ha tillgång till infrastruktur för sin forskning Strategiskt mål bör vara att: – Rymdforskare har tillgång till ändamålsenlig infrastruktur för sin forskning. Insatser som bör göras är att: –Rymdstyrelsen och ska samråda om finansiering av forskningsinfrastruktur för rymdforskning, –den pågående uppgraderingen och moderniseringen av ska genomföras så att rymdbasen även framledes kan vara en strategiskt viktig infrastruktur för rymdforskning, –Rymdstyrelsen ska stödja nationella satellitprojekt utifrån behovet inom rymdforskning och för svensk rymdindustri, och 2017/18:259 – och Verket för innovationssystem ska se över vilka effekter ett deltagande i konstruktion och drift av radioteleskopet (SKA) kan ge för svensk forskning och svenska företag. Om effekterna är samhällsekonomiskt fördelaktiga samt kostnadseffektiva ska överväga att finansiera ett svenskt deltagande i SKA. För forskning av hög kvalitet behövs utrustning av hög kvalitet Ett strategiskt mål bör vara att rymdforskare har tillgång till ändamålsenlig infrastruktur för sin forskning. Med infrastruktur för rymdforskning menas större instrument som används för mätningar inom rymdforskning, antingen placerade i rymden eller på jorden. har ett övergripande ansvar för att svenska forskare har tillgång till nödvändig forskningsinfrastruktur. När det gäller infrastruktur för rymdforskning finansieras den av både och Rymdstyrelsen. finansierar huvudsakligen infrastruktur för jordbaserad astronomi och för rymdfysik. I finns vid flera lärosäten astronomiska observatorier, och på nationell nivå finns även den nationella anläggningen . Den vetenskapliga utvecklingen har lett till att allt större observatorier behövs för att se allt längre ut i universum. Det europeiska sydobservatoriet () med anläggningar i är en viktig sådan infrastruktur för jordbaserade studier av rymden. Observationer inom astronomisk forskning som förr alltid utgick från markbaserade teleskop har fått ny och viktig information från de teleskop som placerats i rymden. Rymdstyrelsen finansierar, huvudsakligen via medlemskapet i , instrument som placeras i rymden. Inom astronomiområdet finns som ger astronomer bilder med avsevärt bättre upplösning, dvs. förmåga att visa eller registrera små detaljer, och därmed ge bättre bilder av fjärran himlakroppar än vad som varit möjligt från jorden. Dess efterföljare , som mäter i det infraröda spektrumet, kommer att kunna se tillbaka till hur det såg ut i universum vid tiden strax efter universums första ljus. Rymdbaserade mätningar kompletterar de som görs från jorden och är i de flesta fall överlägsna jordbaserade studier. Sannolikt medför den tekniska utvecklingen att en ökad andel av astronomiska observationer kommer att ske från rymden. För att säkerställa att rymdforskarna har tillgång till ändamålsenlig infrastruktur bör en insats vara att Rymdstyrelsen och ska samråda om finansiering av forskningsinfrastruktur för rymdforskning. är en strategiskt viktig infrastruktur för forskning Som beskrivs i avsnitt 3.2 är en viktig nationell och strategisk resurs för svensk rymdforskning, med omfattande infrastruktur, landningsområde och luftrestriktionsområde för uppskjutningar av raketer och ballonger. Anläggningen används av såväl svenska som internationella forskare. Vid pågår en uppgradering och modernisering som kan möjliggöra ökat antal uppsändningar av ballonger och sondraketer. Insatsen bör vara att uppgraderingen och moderniseringen ska genomföras så att även framledes kan vara en strategiskt viktig Skr. 2017/18:259 infrastruktur för rymdforskning. Nationella satellitprojekt ger fördelar för forskning och industri har drivit nationella satellitprojekt . Dessa satelliter har varit en viktig infrastruktur för svensk rymdforskning. Svenska satellitprojekt har gett fördelar för forskningen genom att de har byggts utifrån de behov som svensk forskning haft. Projekten har också gett fördelar för industrin som utvecklat satelliterna. Industrin har därigenom utvecklat kompetens som även har kunnat användas för andra projekt. Nationella satellitprojekt är viktiga både för svensk rymdforskning och för svenska rymdföretag. Därför bör Rymdstyrelsen stödja nationella satellitprojekt utifrån behoven inom rymdforskning och utifrån möjligheterna för svensk rymdindustri att bygga dessa satelliter. Det är också viktigt att satellitprojekt är kostnadseffektiva och prövas i jämförelse med andra satsningar. Svenskt deltagande i radioteleskopet övervägs och de svenska delarna av Eiscat_3D färdigställs finns planer för två större internationella projekt för forskningsinfrastruktur inom astronomi och rymdfysik, radioteleskopet (SKA) och radaranläggningen (). SKA är ett internationellt samarbete för att bygga världens största radioteleskop. Samarbetet leds av med säte vid Jodrell Bankobservatoriet i . SKA är tänkt att byggas i , och . Anläggningen ska bestå av tusentals enskilda radiomottagare kombinerade för att tillsammans skapa jordens största radioteleskop, och kommer att ge astronomer nya insikter om hur de första stjärnorna och galaxerna bildades och utvecklades samt vara ett instrument för sökande efter planeter i beboeliga zoner runt andra stjärnor. deltar i projekteringen genom . Projektet kommer snart till konstruktionsfas och det behöver avgöras om det finns intresse för och ekonomisk möjlighet att gå med i satsningen. Insatsen bör vara att och Verket för innovationssystem ska se över vilka effekter ett deltagande i konstruktion och drift av SKA kan ge för svensk forskning och svenska företag. Om effekterna är samhällsekonomiskt fördelaktiga och kostnadseffektiva ska överväga att finansiera ett svenskt deltagande i SKA. står som värdland för den internationella forskningsorganisationen och dess nya anläggning EISCAT_3D som byggs vid , i Skibotn i och nära . Med EISCAT studeras huvudsakligen jordens jonosfär och övre atmosfär, bl.a. för att kunna förstå hur norrsken, solstormar och rymdväder påverkar oss här på jorden. Det anslag som får är anpassat för att finansiera andel av kostnaderna för utbyggnaden av EISCAT_3D i och för de ökade kostnader som tillkommer för mervärdesskatt i samband med investeringar under kon- 2017/18:259 5 Rymdverksamhet öppnar karriärvägar för både kvinnor och män Strategiska mål bör vara att: –är ett föregångsland när det gäller likvärdiga möjligheter för både kvinnor och män att satsa på en karriär inom rymdverksamhet, –rymdverksamhet inspirerar både unga kvinnor och unga män att söka tekniska och naturvetenskapliga utbildningar på gymnasienivå och högskolenivå, och –antalet studenter i högskolan som utbildas är tillräckligt högt för att tillgodose behovet av kompetens inom rymdverksamhet. Insatser som bör göras är att: – Rymdstyrelsen och ska samverka om att sprida information om rymdforskning och rymdverksamhet. De ska också samverka med lärosäten som informerar om utbildningar och forskning inom rymdområdet. Universitet och högskolor ansvarar för att deras respektive utbildningar dimensioneras utifrån studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Det finns ett stort behov av personer utbildade inom natur- och teknikvetenskaper. Trots att könsfördelningen i gymnasieskolan är relativt jämn inom naturvetenskap och att fler kvinnor än män väljer högre utbildning, är det fortfarande fler män som fortsätter med högre utbildning inom naturvetenskap och teknik. Om vi vill öka antalet som väljer att studera naturvetenskap och teknik finns därmed den största oanvända resursen bland kvinnor. Det är angeläget att fler, både kvinnor och män, söker utbildningar inom naturvetenskap och teknik. Mot denna bakgrund anser regeringen att tre långsiktiga strategiska mål bör sättas upp. Det första målet bör vara att är ett föregångsland vad gäller likvärdiga möjligheter för både kvinnor och män att satsa på en karriär inom rymdverksamhet. Ett andra mål bör vara att rymdverksamheten insprirerar både unga kvinnor och unga män att söka tekniska och naturvetenskapliga utbildningar på gymnasienivå och högskolenivå. Ett tredje mål bör vara att antalet studenter i högskolan som utbildas inom dessa områden är tillräckligt högt för att tillgodose behovet av kompetens inom rymdverksamhet. Rymden är ett område inom natur- och teknikvetenskaperna som väcker extra stort intresse hos både kvinnor och män. Ökad information om rymdforskning och om dess många tillämpningsområden inom industrin och samhället kan bidra till att intressera såväl kvinnor som män för naturvetenskap och teknik. Ett ökat intresse för rymden kan bidra till att både kvinnor och män ser rymdverksamhet som en möjlig och attraktiv karriärväg och att könsfördelningen inom området blir jämställd. En insats som kan bidra till att förverkliga de strategiska målen bör därför vara att Rymdstyrelsen och ska samverka om att sprida information om rymdforskning och rymdverksamhet. uppgift att bedriva utbildning och forskning ingår att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att deras forskningsresultat kommer till nytta. Rymdstyrelsen och bör därför även samverka med lärosäten som informerar om utbildning och forskning inom rymdområdet. har inom ramen för sitt uppdrag ett övergripande ansvar för samordning av kommunikation om forskning och forskningsresultat. Det är därför naturligt att följer upp om Rymdstyrelsens och informationsinsatser får avsedd effekt. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , M , , , Bucht, Hellmark , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse En strategi för svensk rymdverksamhet