prop · H503159 · 2018-03-20 00:00:00 — Kommunerna måste dock se till att villkoren för valfrihetssystemet, senast , medför krav på att samtliga utförare i valfrihetssystemet har tillstånd att ta emot offentlig finansiering. bör en kommun bara få lämna ersätt- ning till juridiska personer som inte har tillstånd att ta emot offentlig finansiering om den juridiska personen har kommit in med en ansökan om tillstånd till och slutligt beslut i ärendet ännu inte har fått laga kraft. Befintliga aktörer som ansökt om tillstånd inom tidsfristen, men vars tillståndsprocess dragit ut kan därmed fortsätta att bedriva verksamheten fram tills ärendet är slutligt avgjort. Bidrag bör fram t.o.m. få lämnas till enskilda utan tillstånd att ta emot offentlig finansiering som har godkänts som huvudmän 2017/18:159 före ikraftträdandet. Efter det datumet bör bidrag bara få lämnas till sådana juridiska personer om den juridiska personen har ansökt om tillstånd att ta emot offentlig finansiering och beslut i ärendet ännu inte har fått laga kraft. För att undvika att kommuner eller enskilda drabbas negativt bör kommuner i viss utsträckning få fortsätta att lämna bidrag till aktörer som inte ansökt eller som nekats tillstånd. Bidrag bör i sådana fall endast få lämnas fram till pågående termins slut. Bestäm- melsen skapar ett utrymme för att verksamheter ska kunna avvecklas under ordnade former och förhindrar att elever tvingas byta skola under terminen. Assistansersättning och ekonomiskt stöd för köp av personlig assistans Regeringen föreslår att övergångsbestämmelsen avseende utbetalning av assistansersättning och ekonomiskt stöd för personlig assistans bör anpassas med anledning av att brukare av personlig assistans kan vara mottagare av offentliga medel, se närmare i avsnitt 4.2. Äldre bestämmelser bör gälla i fråga om personlig assistans som har utförts före ikraftträdandet. Lagrådet har påpekat att övergångsbestämmelserna såsom de utformats i lagrådsremissen medför att försäkrade som inte tidigare haft assistans inte kan välja att få assistans från en enskild anordnare, och vidare kan den som redan haft assistans då inte heller byta till en ny enskild anordnare. Regeringen föreslår därför att assistansersättning enligt socialförsäkringsbalken också bör få betalas ut om assistansen har utförts av någon som är en enskild juridisk person utan tillstånd att ta emot offent- lig finansiering om den juridiska personen har utfört assistans även före ikraftträdandet. För personlig assistans som utförs efter bör detta emellertid endast gälla om den juridiska personen senast detta datum har kommit in med en ansökan om tillstånd till och assistansen har utförts innan slutligt beslut i ärendet har fått laga kraft. Sådan assistansersättning som på begäran av den försäkrade betalas ut till en enskild juridisk person för assistans som utförts efter ikraftträdandet bör emellertid enbart få betalas ut till enskilda juridiska personer som inte har tillstånd att ta emot offentlig finansiering eller inte hade det vid utförandet av assistansen om den juridiska personen har utfört assistans även före ikraftträdandet. bör detta dock endast gälla om den juridiska personen senast detta datum har kommit in med en ansökan om tillstånd till och slutligt beslut i ärendet ännu inte har fått laga kraft. Ekonomiskt stöd för köp av personlig assistans från en enskild juridisk person utan tillstånd att ta emot offentlig finansiering bör också fortsätta få lämnas om den juridiska personen har utfört assistans även före ikraftträdandet. Ekonomiskt stöd för köp av personlig assistans som utförs efter från en enskild juridisk person bör emellertid få lämnas till sådana juridiska personer endast om den juridiska personen senast detta datum har kommit in med en ansökan om tillstånd till och assistansen har utförts innan slutligt beslut i ärendet har fått laga kraft. Regeringens förslag: Författningsförslagen om att endast juridiska personer ska få godkännas som enskilda huvudmän enligt skollagen samt kunna få tillstånd att yrkesmässigt bedriva tillståndspliktig verksamhet enligt socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade ska träda i kraft . Fysiska personer som godkänts som huvudmän enligt skollagen ska få bidrag fram t.om. Fysiska personer som bedriver tillståndspliktig verksamhet enligt socialtjänstlagen eller lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade ska få behålla sina tillstånd fram t.o.m. . Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen har föreslagit att bestämmelserna ska träda i kraft och att övergångsbestämmelserna ska gälla fram till . Remissinstanserna: Den övervägande delen av remissinstanserna har inte kommenterat förslaget särskilt. Skälen för regeringens förslag Förslaget bör träda i kraft som förslaget om tillstånd att ta emot offentlig finansiering. Regeringen föreslår därför att förslaget träder i kraft . Regeringen föreslår i avsnitt 4.3 att endast juridiska personer ska få godkännas som enskilda huvudmän enligt skollagen. Regeringen föreslår även att det införs bestämmelser med innebörden att endast juridiska personer kan få tillstånd att yrkesmässigt bedriva tillståndspliktig verk- samhet enligt 7 kap. 1 § SoL och 9 § LSS. Fysiska personer bör få på sig att starta juridiska personer och an- söka om ett nytt tillstånd eller godkännande. Eftersom regeringen föreslår att datumet för ikraftträdande flyttas fram så bör detta även avspeglas i övergångsbestämmelserna. När det gäller skollagsreglerad verksamhet bör fysiska personer därför kunna få bidrag fram t.o.m. och fysiska personer som bedriver tillståndspliktig verksamhet enligt SoL eller LSS bör få behålla sina tillstånd fram t.o.m. . Konsekvenser för företag och organisationer Regeringens bedömning: Förslagen innebär att juridiska personer sammantaget behöver använda mer av sina intäkter i verksamheten för att få ta emot offentlig finansiering. Det innebär att rörelsemarginalerna i genomsnitt kommer att minska. Regeringen bedömer dock att huvud- delen av verksamheterna kommer fortsätta att bedrivas. innebär en viss administrativ belastning för företag och organisationer. Avgiften för tillstånd bedöms uppgå till per ansökande organisation och den genomsnittliga tillsynsavgiften till per organisation och år. Utredningens bedömning: Överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen har räknat med högre tillsynskostnader per organisation för den tillsyn som utövas av . Remissinstanserna: Inga synpunkter har lämnats på bedömningen utöver vad som redovisats i avsnitt 4. Skälen för regeringens bedömning Företag och organisationer som berörs av förslagen De aktörer som främst bedöms beröras av förslagen är de som bedriver huvudsakligt offentligfinansierad verksamhet inom de områden som om‐ fattas av regleringen. Totalt har sammanlagt 3 435 företag och ekonom‐ iska föreningar som uppfyller förutsättningarna identifierats.1 Antalet så‐ dana företag ökade . av företag är stor, av de företag som var verksamma 2015 var antingen nybildade juridiska personer eller hade skiftat huvudsaklig verksamhet till någon av de aktuella verksamheterna . Utöver de identifierade företagen och ekonomiska föreningarna finns fler organisationer som i mer begränsad utsträckning omfattas av för- Organisationer med biverksamhet inom de aktuella verksamhets- områdena omfattas också i viss mån. Företag med biverksamhet inom de aktuella områdena har inte inkluderats i beskrivningen av de ekonomiska konsekvenserna, eftersom det inte är möjligt att avgränsa de ekonomiska uppgifter som är hänförliga till de delar av verksamheterna som omfattas 1 Konsekvensbeskrivningen utgår från det urval av företag som utredningen identifierat i sitt betänkande Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78). Därmed ingår aktiebolag, ekonomiska föreningar, handelsbolag, kommanditbolag och utländska juridiska personer. och företag som inte har upprättat en årsredovisning har exkluderats. har hämtats från Bisnode AB:s Serranodatabas. De företag som omfattas har huvudsaklig verksamhet inom skollagsreglerad verksamhet, öppna sociala insatser eller vård och omsorg med boende enligt SNI 2007, som är en standard för svensk näringsgrensindelning. Skollagsreglerad verksamhet omfattar SNI-koderna 85.100, 85.201, 85.202, 85.311, 85.312, 85.321, 85.322, 85.323 och 88.910. Vård och omsorg med boende omfattar 87.100, 87.201, 87.202, 87.203, 87.301, 87.302, 87.901 och 87.902. Öppna sociala insatser omfattar 88.101, 88.102, 88.991, 88.992 och 88.993. Dessa SNI-koder har av utredningen bedömts få av sina intäkter från försäljning av välfärdstjänster till kommuner eller Vidare berörs även andra associationsformer som t.ex. stiftel- Prop. 2017/18:159 ser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som det saknas eko- nomiska uppgifter om. De privata organisationer och företag som omfattas av förslaget syssel- satte 2015 totalt ca 229 000 personer. Av dessa var 41 620 sysselsatta inom äldreomsorgen, 90 278 inom övrig vård och omsorg (exklusive äldreomsorg, dagbarnvård och humanitära insatser), 25 493 inom för- skolan, 25 749 inom , 11 416 inom gymnasieskolan och 34 254 inom övrig utbildning (inklusive komvux och vissa sektorer som inte omfattas av regleringen). Ytterligare personal kan beröras. Det avser de som är sysselsatta i verksamhet som överlämnas till andra aktörer, inhyrd arbetskraft eller som arbetar i företag som utför den reglerade verksamheten som biverksamhet. Kraven om att medel ska gå till verksamheten Som redovisades i avsnitt 4.1 ökade de genomsnittliga rörelsemarginaler‐ na bland de företag som berörs av regleringen. Det samlade rörelseresultatet hos företagen inom skollagsreglerad verksamhet och uppgick till , inklusive före‐ tag som gick med förlust (se tabell 6.1). –ökade de företag som bedrev skolagsreglerad verksamhet sitt totala rörelseresultat . Motsvarande ökning bland företag som tillhandahöll öppna sociala insatser var . Ökningen var störst bland företag inom vård och omsorg med boende, för vilka den uppgick till . Tabell 6.1 Totalt rörelseresultat utan vinstbegränsning –2015, miljarder kronor Totalt rörelseresultat, skollagsreglerad verksamhet Totalt rörelseresultat, öppna sociala insatser Totalt rörelseresultat, vård och omsorg med boende Totalt rörelseresultat, skollagsreglerad Källa: Egna beräkningar baserade på data från . Om kravet på tillstånd att ta emot offentlig finansiering med en begräns- ning av rörelseresultatet hade varit i kraft hade företagen utifrån sina operativa kapital (och överfört outnyttjat vinstutrymme från de tre före- gående räkenskapsåren) tillåtits ett totalt rörelseresultat om 1,73 miljarder Av detta skulle företag som tillhandahöll skollagsreglerad verk- samhet ha ett tillåtet vinstutrymme om , företag som tillhandahöll öppna sociala insatser samt företag som tillhandahöll vård och omsorg med boende . I praktiken gick dock många företag med förlust eller hade inte fullt ut kunnat uppnå det tillåtna rörelseresultatet 2015. resultat som därför i praktiken skulle kunnat tas ut med en begränsning Detta utgjorde den marknadsmässiga ersättning som både inrymdes i företagens rörelseresultat och som skulle ha tillåtits enligt begränsningen av rörelseresultaten. 2017/18:159 De samlade förlusterna skulle både med och utan regleringen uppgått till 2015, eftersom regleringen inte påverkar företag som går med förlust. Nettorörelseresultatet, givet regleringen av rörelse- resultaten och med avdrag för förlustföretag, skulle ha uppgått till . Övervinsten, dvs. den del av rörelseresultatet som översteg vad begränsningen skulle tillåtit och som därmed skulle återförts verksamheterna, skulle ha uppgått till (se figur 6.1). Vinster och förluster utan reglering av rörelseresultat jämfört med övervinster, tillåtna vinster och förluster med reglering av rörelseresultat 2015, miljarder kronor Utrymme för vinst 1,73 Förlust -0,42 Förlust -0,42 Anm.: Utrymme för vinst anger det belopp som det tillåtna rörelseresultatet som högst skulle kunnat uppgå till förutsatt alla företag maximerat sina rörelseresultat enligt vad regleringen skulle tillåtit. Eftersom vissa företag uppvisat större rörelseresultat än vad regleringen skulle tillåtit medan andra uppvisat mindre rörelseresultat än vad regleringen skulle tillåtit sammanfaller inte övervinsten och den tillåtna vinsten med utrymmet för vinst. Källa: Egna beräkningar baserade på data från . Redogörelsen ovan visar att det rörelseresultat som kunde tas ut i praktiken kraftigt avvek från det utrymme för rörelseresultat som begränsningen skulle ha tillåtit. Om företagen hade nyttjat sitt utrymme för rörelseresultat i högre grad skulle övervinsten således ha minskat. bl.a. på att beräkningarna är gjorda på historiska uppgifter före införandet av regleringen, utan incitament hos företagen att matcha operativt kapital Resterande tillåtna rörelseresultat som inte nyttjades skulle företagen ha kunnat föra vidare högst tre räkenskapsår framåt. en reglering på plats bedöms dels att utrymmet för tillåtet rörelseresultat skulle ha varit större, dels att de faktiska rörelseresultat som företagen uppvisade skulle ha närmat sig det tillåtna utrymmet. I de aktuella beräk- ningarna har det dock inte varit möjligt att ta hänsyn till ändrade beteenden Ungefär två av tre företag bedöms ha gjort rörelseresultat 2015 som översteg vad som hade tillåtits om begränsningen av rörelseresultatet varit på plats (se tabell 6.2). Det innebär att av företagen inte bedöms ha påverkats om begränsningen tillämpats detta år. Av den totala övervinsten redovisades av företag verksamma inom vård och omsorg med boende och av företag inom öppna Den skollagsreglerade verksamheten stod för den minsta Prop. 2017/18:159 andelen av de samlade övervinsterna, . med övervinster samt summa och medeltal för övervinster, Övervinster vård och omsorg Källa: Egna beräkningar baserade på data från . Inom den skollagsreglerade verksamheten fanns de största samlade över- vinsterna hos företag inom förskolan och (se tabell 6.3). Även företag inom studieförberedande gymnasial utbildning och gym- nasial yrkesutbildning hade relativt omfattande samlade övervinster. 2017/18:159 Tabell 6.3 Övervinster per delsektor inom skollagsreglerad verksamhet Delsektor (SNI-kod) Förskola (85.100) 286 (284) Grundskola (85.201) Grundsärskola (85.202)* (85.312)* (85.322)* utbildning (85.323)* Dagbarnvård (88.910) Anm.: För förskolan summerar inte övervinst och tillåten vinst med begränsning till vinst utan begränsning. Detta beror på att vissa företag inte har uppgett de uppgifter som krävs för att beräkna deras operativa kapital. För förskolan anges den samlade vinsten utan reglering för de företag som uppgett korrekta uppgifter inom parentes. Anm.: För dagbarnvård avviker summeringen av övervinst och tillåten vinst från vinst utan begränsning pga. avrundning. Anm.: Delsektorer märkta med asterisk (*) avser tjugo eller färre företag , vilket gör att medelvärdena bör tolkas med försiktighet. Källa: Egna beräkningar baserade på data från . Bland företag som tillhandahöll öppna sociala insatser fanns de största samlade övervinsterna hos företag verksamma inom delsektorn öppna sociala insatser för personer med funktionshinder, vilka till huvuddel utgörs av företag som tillhandahöll personlig assistans (se tabell 6.4). Företag som tillhandahöll öppna sociala insatser för äldre personer (huvudsakligen hemtjänst), öppna sociala insatser för barn och ungdomar med sociala problem samt övriga öppna sociala insatser för vuxna upp- visade också relativt stora samlade övervinster. Tabell 6.4 Övervinster per delsektor bland företag inom öppna sociala insatser 2015, Delsektor (SNI-kod) Öppna sociala insatser för äldre personer (88.101) Öppna sociala insatser för funktionshinder (88.102) Öppna sociala insatser för barn och ungdomar med sociala problem (88.991) Öppna sociala insatser för missbruksproblem (88.992) insatser för vuxna (88.993) Anm.: För övriga öppna sociala insatser för vuxna (88.993) avviker summeringen av övervinst och tillåten vinst från vinst utan begränsning pga. avrundning. Källa: Egna beräkningar baserade på data från . För företag som bedrev vård- och omsorgsboenden fanns de största sam- lade övervinsterna i de företag som bedrev boenden med särskild service för personer med psykisk funktionsnedsättning, heldygnsvård med boende för barn och ungdomar med sociala problem samt vård och omsorg i särskilda boendeformer för äldre personer (se tabell 6.5). Boenden med särskild service för vuxna med missbruksproblem var en ytterligare del- sektor med relativt stora samlade övervinster. 2017/18:159 Tabell 6.5 Övervinster per delsektor bland företag inom vård och omsorg med boende 2015, Delsektor (SNI-kod) (87.100)* Boende med särskild service för Boende med särskild service för barn och ungdomar med missbruksproblem (87.202) Boende med särskild service för Vård och omsorg i särskilda boendeformer för äldre personer Vård och omsorg i särskilda boendeformer för personer med funktionshinder (87.302) Heldygnsvård med boende för barn och ungdomar med sociala 728 (725) problem (87.901) Omsorg och sociala insatser i övriga boendeformer för vuxna Anm.: För Heldygnsvård med boende för barn med sociala problem (87.901) summerar inte övervinst och tillåten vinst med begränsning till vinst utan begränsning. Detta beror på att vissa företag inte har uppgett de uppgifter som krävs för att beräkna deras operativa kapital. För denna delsektor anges den samlade vinsten utan reglering för de företag som uppgett korrekta uppgifter inom parentes. Anm. Delsektorer märkta med asterisk (*) avser tjugo eller färre företag , vilket gör att medelvärdena bör tolkas med försiktighet. Källa: Egna beräkningar baserade på data från . Omsättning, rörelseresultat och operativt kapital Den samlade nettoomsättningen i de berörda sektorerna uppgick till och medelomsättningen till . Inom den skollagsreglerade verksamheten var den samlade nettoomsätt- ningen . För företag som tillhandahöll öppna sociala insatser var den samlade nettoomsättningen och för företag inom vård och omsorg med boende . Då förslaget till vinstbegränsning bygger på en begränsning av rörelse- resultatet i form av en avkastningsränta på det operativa kapitalet, har stor- leken på företagens operativa kapital stor betydelse för konsekvenserna. Det är relativt vanligt att aktörerna inom de berörda sektorerna har ett högst begränsat eller negativt operativt kapital. Inom utbildningsväsendet var andelen företag utan operativt kapital , bland företag som tillhandahöll öppna sociala insatser och inom vård och omsorg För att studera förutsättningarna för en begränsning av rörelseresultatet i olika storlekar av företag och organisationer i respektive välfärdsområde har företagen indelats i grupper baserat på nettoomsättning (se tabell 6.6). En indelning efter antal anställda har också övervägts. Utifrån en sådan indelning kan dock liknande slutsatser dras som vid indelning efter om- sättning. De tillgängliga uppgifterna om antalet anställda är vidare mindre fullständiga. Med vissa undantag ökar det genomsnittliga operativa kapitalet med företagens omsättning upp till en viss nivå, då det operativa kapitalet i genomsnitt blir negativt. utan operativt kapital är störst bland företag med de största och de minsta omsättningarna. Skälen för företag att ha ett litet operativt kapital bedöms skilja sig åt mellan företag som har en liten omsättning och de som har en stor omsättning. Företag med en liten omsättning bedöms ha en mindre förmåga till och behov av investeringar som avspeglas i det operativa kapitalet, jämfört med företag med en stor omsättning. I företag med stor omsättning är koncerninterna lån och finansiella investeringar mer vanligt förekommande, vilket minskar det operativa kapitalet. Företag med en stor omsättning bedöms emellertid ha goda möjligheter att öka sitt operativa kapital genom att strukturera om skulder och tillgångar så att det reflekteras i det operativa kapitalet. Detta gör att storleken på det operativa kapitalet, och därmed nivån på det tillåtna rörelseresultatet, för sådana företag sannolikt skulle komma att förändras efter införandet av krav på tillstånd för att ta emot offentliga medel. Tabell 6.6 Operativt kapital bland företag inom och skollagsreglerad verksamhet 2015 Medel av operativt kapital, 0,1–1 1,1–2 2,1–5 5,1–20 -0,43* 20,1–50 50,1–100 100,1–500 -4,33 -5,88 Anm.: Det negativa operativa kapitalet i gruppen med omsättning mellan 5,1 och (märkt med asterisk) beror på ett företag med extremt stor koncernintern skuld. Utan detta företag skulle gruppen i genomsnitt haft ett positivt operativt kapital om . Källa: Egna beräkningar baserade på data från . Företag inom skollagsreglerad verksamhet hade 2015 i genomsnitt ett positivt operativt kapital om . Förskoleföretag hade ett något mindre operativt kapital än genomsnittet, , och av dessa företag saknade operativt kapital. Företag verksamma inom hade ett större operativt kapital än genomsnittet, , men saknade operativt kapital. gymnasieskolan var det genomsnittliga operativa kapitalet hos privata aktörer , och hade inget eller ett negativt I genomsnitt hade företag som tillhandahöll öppna sociala insatser ett negativt operativt kapital, minus . Ett företag med en extremt stor koncernintern skuld påverkade dock detta genomsnitt. detta företag var genomsnittet i stället minus . Många företag som tillhandahöll t.ex. personlig assistans och hemtjänst har sannolikt begränsade behov av fastigheter eftersom verksamheten utförs i brukarens hem. Dessa företag kan vara begränsade till t.ex. fordon och hjälpmedel för sådana investeringar som får inräknas i det operativa I övrigt kan företag som tillhandahåller öppna sociala insatser ha svårare att öka det operativa kapitalet än t.ex. vissa företag inom ut- bildningsväsendet samt inom vård och omsorg med boende. tillhandahöll hemtjänst hade i genomsnitt minus i op- erativt kapital, men av företagen saknade operativt kap- ital, vilket tyder på att det finns stora skillnader mellan företagen. företag som tillhandahöll personlig assistans var genomsnittet minus och av företagen saknade operativt kapital. Företag inom vård och omsorg med boende hade i genomsnitt ett positivt Endast de två största företagsgrupperna uppvisade negativa genomsnittliga operativa kapital. Bland privata äldreboenden var det genomsnittliga operativa kapitalet och av företagen saknade operativt kapital. Företag som tillhandahöll hem för vård och boende för barn och unga hade i genomsnitt- ligt operativt kapital och av företagen saknade operativt kapital. Den genomsnittliga rörelsemarginalen bland företag som tillhandahöll skollagsreglerad verksamhet var 2015. höll öppna sociala insatser hade en genomsnittlig rörelsemarginal om Av de tre sektorerna hade företag som tillhandahöll vård och omsorg med boende i genomsnitt störst rörelseresultat och rörelse- Med en begränsning av rörelseresultaten skulle företag som tillhanda- höll vård och omsorg med boende i genomsnitt haft 0,5 procents rörelse- Företag inom utbildningsväsendet och inom öppna sociala insatser skulle i genomsnitt haft noll procents rörelsemarginal. bl.a. på att företag inom vård och omsorg med boende i genomsnitt hade betydligt större rörelseresultat än företag inom utbildningsväsendet samt både större rörelseresultat och större operativt kapital än företag inom öppna sociala insatser. Konsekvenserna av den föreslagna vinstbegränsningen skiljer sig så- ledes åt mellan små och stora aktörer och inom olika sektorer. marginalerna påverkas i genomsnitt i större utsträckning ju mindre om- sättningen är (se tabell 6.7). Att små och stora aktörer påverkas olika beror bl.a. på att företag med mindre omsättning i genomsnitt har ett mindre operativt kapital (se tabell 6.6). En annan anledning är att ägare i små företag i stor utsträckning är aktiva i verksamheten och av skattemässiga