prop · H503190 · 2018-03-19 00:00:00 — inte har omprövats trots att det skulle ha gjorts under tid som de äldre bestämmel- serna fortfarande gällde, ska beslutet fortsätta att gälla längst till , om det inte beslutas att det ska upphöra . 3.Äldre bestämmelser om vårdbidrag gäller fortfarande i ärenden där ansökan om vårdbidrag har gjorts före . 4.Ett beslut om handikappersättning som har meddelats enligt äldre bestäm- melser i 50 kap. ska fortsätta att gälla enligt vad som föreskrivs i beslutet, dock längst till dess att beslutet skulle ha upphört att gälla eller skulle ha omprövats om de äldre bestämmelserna i 50 kap. fortfarande hade varit tillämpliga. Äldre bestämmelser om handikappersättning gäller fortfarande i de fall ett beslut om handikappersättning som har meddelats före ikraftträdandet upphör att gälla eller skulle ha omprövats före om de äldre bestämmelserna i 50 kap. fortfarande hade varit tillämpliga. I sådana fall får ett nytt beslut om handikappersättning meddelas enligt de äldre bestämmelserna för en tidsperiod . Äldre bestämmelser om handikappersättning gäller fortfarande avseende ärenden där ansökan om handikappersättning har gjorts före . Äldre bestämmelser gäller även avseende ärenden där rätten till handikappersätt- ning skulle ha omprövats enligt de äldre bestämmelserna i 50 kap. 14 § 1 i de fall där det har fattats beslut om sjukersättning, aktivitetsersättning eller allmän ålderspension för tid före . Äldre bestämmelser om handikapp- ersättning gäller fortfarande också avseende ärenden om beslut om handikapp- ersättning i fall som avses i 50 kap. 12 § andra meningen där hel sjukersättning, hel aktivitetsersättning eller hel ålderspension har beviljats för tid före . Äldre bestämmelser i 6 kap. 20 §, 11 kap. 16 §, 37 kap. 9 §, 51 kap. 6 §, 59 kap. 13 § och 106 kap. 9–11 §§ gäller fortfarande för vårdbidrag enligt 22 kap. i dess lydelse före . 8.Äldre bestämmelser i 106 kap. 23 § och 110 kap. 6 § gäller fortfarande för handikappersättning enligt 50 kap. i dess lydelse före . 9.Äldre bestämmelser i 110 kap. 30 § andra stycket och 57 § andra stycket 1 och 6 gäller fortfarande för vårdbidrag enligt 22 kap. och handikappersättning enligt 50 kap., i deras lydelse före . Enligt första punkten ska lagändringarna träda i kraft . Enligt andra punkten ska ett beslut om vårdbidrag fortsätta att gälla i enlighet med vad som föreskrivs i beslutet, dock längst till dess att det skulle ha upphört att gälla eller skulle ha omprövats enligt de äldre bestämmelserna om vårdbidrag i 22 kap. i deras lydelse före den 1 Ett beslut om vårdbidrag som däremot skulle ha omprövats redan medan de äldre bestämmelserna fortfarande gällde men där någon om- prövning inte gjordes ska fortsätta att gälla även efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna. Ett sådant beslut ska således inte upphöra att gälla på den grunden att det redan vid ikraftträdandet av de nya bestäm- melserna egentligen skulle ha omprövats om äldre bestämmelser hade varit tillämpliga. I stället ska beslutet fortsätta att gälla längst till . har möjlighet att göra en bedömning av om beslutet, om de äldre bestämmelserna fortfarande hade varit tillämpliga, skulle komma att ha omprövats vid ett visst an- givet tillfälle mellan och . Därvid ska besluta att vårdbidragsbeslutet ska upphöra att gälla för när en omprövning skulle komma att ha gjorts. Enligt tredje punkten gäller de äldre bestämmelserna om vårdbidrag fortfarande om det har ansökts om vårdbidrag före . Om en sådan ansökan har gjorts innan de äldre bestämmelserna upphör att gälla ska de äldre bestämmelserna fortfarande gälla. Det innebär att För- säkringskassan ska lägga ansökan till grund för att bevilja vårdbidrag om övriga förutsättningar för att bevilja sådant bidrag är uppfyllda. Ett beslut om vårdbidrag kan i sådant fall meddelas efter . Enligt fjärde punkten ska ett beslut om handikappersättning fortsätta att gälla i enlighet med vad som föreskrivs i beslutet, dock längst till dess att det skulle ha upphört att gälla eller skulle ha omprövats enligt de äldre bestämmelserna om handikappersättning i deras lydelse före . Enligt femte punkten ska de äldre bestämmelserna om handikappersätt- ning i 50 kap. fortfarande gälla om ett beslut om handikappersättning, som har meddelats före , upphör att gälla före den 1 eller skulle ha omprövats före det sistnämnda datumet om de äldre bestämmelserna om handikappersättning fortfarande hade varit Det innebär att det kan fattas ett nytt beslut om handikapp- ersättning enligt de äldre bestämmelserna. Ett sådant beslut får emellertid fattas enbart för en tidsperiod . således välja om han eller hon fortfarande vill ha handikappersättning enligt de äldre bestämmelserna. har i så fall att ta ställning till om förutsättningarna är uppfyllda för ett nytt beslut om handikappersättning enligt de äldre bestämmelserna. Om den enskilde i stället vill ha merkostnadsersättning enligt de nya bestämmelserna finns det en möjlighet att i stället ansöka om sådan. Om ett beslut om handi- kappersättning däremot upphör eller senare, ska alltid de nya bestämmelserna om merkostnadsersättning tillämpas vid en prövning av om den som dittills har varit berättigad till handikappersättning har rätt till merkostnadsersättning. Enligt sjätte punkten gäller de äldre bestämmelserna om handikapp- ersättning fortfarande om det har ansökts om handikappersättning före Om en sådan ansökan har gjorts innan de äldre bestämmelserna upphör att gälla ska de äldre bestämmelserna fortfarande Det innebär att ska lägga ansökan till grund för att bevilja handikappersättning om övriga förutsättningar för att bevilja sådan ersättningen är uppfyllda. Ett beslut om handikappersättning kan i sådant fall meddelas efter . De äldre bestämmelserna om handikappersättning gäller fortfarande även i ärenden där rätten till handikappersättning skulle ha omprövats på grund av att det har fattats beslut om sjukersättning, aktivitetsersättning eller allmän ålderspension för tid före . när det har fattats ett sådant beslut om sjukersättning, aktivitetsersättning och allmän ålderspension som avses i de äldre bestämmelserna i 50 kap. 14 § 1. Omprövning ska då fortfarande göras enligt de äldre bestämmel- serna om handikappersättning. Dessutom gäller de äldre bestämmelserna fortfarande även avseende ärenden om beslut om handikappersättning enligt 50 kap. 12 § andra Om ett beslut om hel sjukersättning, hel aktivitetsersättning eller hel ålderspension har beviljats för tid före ska fortfarande äldre bestämmelser om handikappersättning gälla avseende ärenden enligt 50 kap. 12 § andra meningen. Det innebär att prövningen av om en blind person ska få sin handikappersättning ändrad till 36 procent av prisbasbeloppet ska göras enligt de äldre bestämmelserna om Enligt sjunde punkten gäller de äldre bestämmelserna i 6 kap. 20 §, 11 kap. 16 §, 37 kap. 9 §, 51 kap. 6 §, 59 kap 13 § och 106 kap. 9–11 §§ fortfarande för vårdbidrag. Det innebär att den som får vårdbidrag fort- farande är försäkrad för bl.a. inkomstrelaterad sjukersättning i enlighet med 6 kap. 20 §. Vidare får tillfällig föräldrapenning inte lämnas för sådant behov av vård eller tillsyn som grundar rätt till vårdbidrag i enlighet med 11 kap. 16 §. Vid beräkningen av reduceringsinkomst ska hänsyn fortsatt tas till vårdbidrag i enlighet med 37 kap. 9 §, vilket innebär att det äldre vårdbidraget ska dras av från reduceringsinkomsten Prop. 2017/18:190 och således då inte påverka sjukersättning enligt 37 kap. Om vårdbidrag fortsatt lämnas får det inte påverka bedömningen av rätten till assistans- ersättning i enlighet med 51 kap. 6 §. Vårdbidrag ska fortsatt räknas som inkomst av anställning i enlighet med 59 kap. 13 §. Om ett barn vårdas på institution och ett beslut om vårdbidrag fortfarande gäller enligt andra punkten ska vårdbidrag fortsatt kunna utbetalas enligt bestämmelserna i 106 kap. 9–11§§. Enligt åttonde punkten gäller de äldre bestämmelserna i 106 kap. 23 § och 110 kap. 6 § fortfarande för handikappersättning. Detta innebär att äldre tidsbegränsningar i 106 kap. 9 och 11 §§ för möjligheten att behålla ersättningen vid vård på en institution m.m. fortfarande ska tillämpas. Enligt nionde punkten gäller äldre bestämmelser i 110 kap. 30 § andra stycket och 57 § andra stycket 1 och 6 fortfarande för vårdbidrag enligt 22 kap. respektive handikappersättning enligt 50 kap. i dessa kapitels lydelse före . Detta innebär att bestämmelser fort- farande kan meddelas om ersättning för kostnader för bl.a. läkarunder- sökning i samband med ansökan om de äldre förmånerna vårdbidrag och handikappersättning. Vidare innebär det att vårdbidraget och handikapp- ersättningen fortfarande kan dras in eller sättas ned om den försäkrade vägrar att medverka till sådan behandling, rehabilitering eller rehabili- teringsåtgärd som avses i 110 kap. 57 § första stycket. Förslagen behandlas i avsnitt 9. 11.2Förslaget till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) En arbetstagare har som förälder rätt till ledighet från sin anställning enligt denna lag. I vissa fall har även en annan arbetstagare rätt till ledighet. Med förälder jämställs den som 1.utan att vara förälder är rättslig vårdnadshavare och har vård om ett barn, 2.har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem, 3.stadigvarande sammanbor med en förälder under förutsättning att arbets- tagaren är eller har varit gift med eller har eller har haft barn med denna förälder. Bestämmelser om förbud mot missgynnande behandling av arbetssökande och arbetstagare finns i 16 §. Paragrafens första stycke kompletteras med en bestämmelse om att även andra arbetstagare än föräldrar i vissa fall har rätt till ledighet enligt lagen. Andra än föräldrar kan nämligen ha rätt till ledighet enligt 8 §. Ändringen innebär ingen förändring i sak. Ändringen i andra stycket är ett språkligt förtydligande och innebär inte heller någon förändring i sak. Förslaget behandlas i avsnitt 8.1. Det finns följande sex former av föräldraledighet för vård av barn m.m.: 1.Hel ledighet för en kvinnlig arbetstagare i samband med hennes barns födelse och för amning (mammaledighet, 4 §). Hel ledighet för en förälder tills barnet blivit 18 månader eller, under förut- sättning att föräldern då har hel föräldrapenning, för tid därefter (hel ledighet med eller utan föräldrapenning, 5 §). 3.Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med tre fjärdedelar, hälften, en fjärdedel eller en åttondel medan föräldern har tre fjärde- dels, halv, en fjärdedels respektive en åttondels föräldrapenning (delledighet med föräldrapenning, 6 §). 4.Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel tills, i huvudfallet, barnet fyllt (delledighet utan föräldra- penning, 7 §). 5.Ledighet för en arbetstagares tillfälliga vård av barn (ledighet med tillfällig föräldrapenning m.m., 8 §). Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel om det för barnet lämnas omvårdnadsbidrag (ledighet med om- vårdnadsbidrag, 9 §). Särskilda bestämmelser om ledighet och omplacering för kvinnliga arbetstagare som väntar barn, fött barn eller som ammar finns i 18–21 §§. I paragrafen, som innehåller en översikt över lagens ledighetsformer, görs ett tillägg med en ny punkt avseende den nya ledighetsformen som regleras i 9 §. Förslaget behandlas i avsnitt 6.14 En förälder har rätt till förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel om det för barnet lämnas omvårdnadsbidrag enligt 22 kap. social- försäkringsbalken. I paragrafen, som är ny, finns en bestämmelse som ger en förälder rätt till förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel, om det för barnet lämnas omvårdnadsbidrag enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken. Med normal arbetstid avses den arbetstid som är normal inom den bransch eller hos den arbetsgivare där arbetstagaren är anställd (se vidare prop. 1976/77:117 s. 53 och prop. 1977/78:104 s. 45). Rätten till arbets- tidsförkortning är kopplad till om omvårdnadsbidrag lämnas för barnet. En arbetstagare som är förälder till ett barn för vilket det lämnas omvårdnadsbidrag har därför rätt till förkortad arbetstid även om om- vårdnadsbidraget betalas ut till någon annan än den föräldern. Enligt 1 § andra stycket jämställs vissa arbetstagare med föräldrar. Det innebär att fler än två arbetstagare kan ha rätt till förkortad arbetstid för ett och samma barn. Rätten till förkortad arbetstid är inte villkorad av att omvårdnads- bidraget lämnas på en viss nivå enligt 22 kap. 4 § socialförsäkrings- balken och den gäller så länge som det lämnas omvårdnadsbidrag för barnet. Förslaget behandlas i avsnitt 6.14. En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 4, 5, 6, 7 eller 9 § ska anmäla detta till arbetsgivaren före ledighetens början eller, om det inte kan ske, . I samband med sin anmälan ska arbetstagaren ange hur ledigheten är planerad att pågå. En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 8 § ska anmäla ledigheten till arbetsgivaren minst före ledighetens början. ledigheten beror på sjukdom eller smitta, gäller dock inte någon anmälningstid. I paragrafen finns bestämmelser om att en arbetstagare som vill utnyttja sin rätt ledighet ska anmäla det till arbetsgivaren . Första stycket kompletteras med en hänvisning till den nya bestämmel- sen i 9 §. Det innebär att en förälder som vill utnyttja sin rätt till ledighet i form av arbetstidsförkortning med omvårdnadsbidrag har skyldighet att anmäla detta till arbetsgivaren för ledighet enligt 4, 5, 6, 7, eller 9 §. Förslaget behandlas i avsnitt 6.14. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 9 och 13 §§ ska även tillämpas när vårdbidrag lämnas enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken i dess lydelse före . Enligt andra punkten ska de nya bestämmelserna i 9 och 13 §§ tillämpas även när det lämnas äldre vårdbidrag enligt 22 kap. socialförsäkrings- balken i dess lydelse före . Detta är fallet när den äldre förmånen vårdbidrag fortfarandet lämnas efter att socialförsäkrings- balkens bestämmelser om den förmånen har upphört att gälla. Enligt övergångsbestämmelserna till de nya bestämmelserna i 22 kap. social- försäkringsbalken kan det nämligen under vissa förutsättningar fort- farande lämnas vårdbidrag efter att de nya bestämmelserna om om- vårdnadsbidrag i balken har trätt i kraft och de äldre bestämmelserna om vårdbidrag har upphört att gälla. I sådant fall får förälder till barn som det lämnas det äldre vårdbidraget för rätt till delledighet i samma utsträck- ning som gäller för den för vars barn det lämnas omvårdnadsbidrag, varvid även bestämmelserna om anmälan till arbetsgivare ska tillämpas. 11.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift Avgiften utgör av ersättning i form av 1.sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt 24–28 och 31 kap. socialför- säkringsbalken samt arbetsskadesjukpenning enligt 40 kap. nämnda balk eller motsvarande ersättning som utgetts enligt nämnda balk eller annan författning eller på grund av regeringens förordnande, i den utsträckning ersättningen trätt i stället för en försäkrads inkomst av anställning enligt 59 kap. 8–11 §§ socialförsäkringsbalken eller inkomst av annat förvärvsarbete enligt 59 kap. 14 § första stycket 1–3 nämnda balk, 2. föräldrapenningsförmåner enligt 11–13 kap. socialförsäkringsbalken, 3. närståendepenning enligt 47 kap. socialförsäkringsbalken, 4. ersättning enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön, 5. livränta enligt 41–44 kap. socialförsäkringsbalken eller annan motsvarande livränta som bestäms med tillämpning av 41 och 42 kap. nämnda balk, 7. omvårdnadsbidrag enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken, 8. dagpenning från arbetslöshetskassa, 2017/18:190 10. aktivitetsstöd till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 14.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 15.dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, samt 16.bidrag från och i den utsträck- ning som regeringen så föreskriver. I paragrafen regleras vilka ersättningar som ligger till grund för den stat- liga ålderspensionsavgiften. Sjunde punkten ändras på så sätt att omvårdnadsbidrag enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken ska ingå i underlaget för ålderspensionsavgiften i stället för vårdbidrag enligt de äldre bestämmelserna i 22 kap. nämnda balk. Förslaget behandlas i avsnitt 6.13.3. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om vårdbidrag enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken i dess lydelse före . Enligt andra punkten ska den äldre lydelsen av 2 § 7 fortfarande gälla i fråga om det äldre vårdbidraget enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken i dess lydelse före . 11.4Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Merkostnadsersättning enligt 50 kap. socialförsäkringsbalken och ersättning för merutgifter för resor enligt 27 kap. 5 § samma balk är skattefria. Enligt paragrafen är vissa angivna ersättningar enligt socialförsäkrings- balken skattefria. I paragrafen införs merkostnadsersättning enligt 50 kap. socialförsäk- ringsbalken, medan handikappersättning enligt de äldre bestämmelserna i 50 kap. balken utmönstras eftersom den sistnämnda förmånen ska av- skaffas. Detta innebär att den nya merkostnadsersättningen, i likhet med den äldre handikappersättningen, är skattefri. Förslaget behandlas i avsnitt 7.13.1. Följande ersättningar enligt socialförsäkringsbalken i samband med vård ska tas upp: I paragrafen regleras vilka ersättningar enligt socialförsäkringsbalken i Prop. 2017/18:190 samband med vård som ska tas upp i inkomstslaget tjänst. Ändringen innebär att bestämmelsen ska tillämpas i fråga om omvård- nadsbidrag, medan vårdbidrag enligt de äldre bestämmelserna i 22 kap. balken utmönstras ur paragrafen eftersom den förmånen ska avskaffas. En motsvarighet till den ersättning för merkostnader som har ingått i vårdbidraget finns i stället i förmånen merkostnadsersättning och kommer fortsatt att vara skattefri med stöd av 8 kap. 16 §. Förslaget behandlas i avsnitt 6.13.2. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 8 kap. 16 § i den äldre lydelsen tillämpas fortfarande för handikappersättning, om beslutet om handikappersättning enligt punkten 4, 5 eller 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (2018:000) om ändring i social- försäkringsbalken ska fortsätta att gälla. Motsvarande gäller för nya beslut om handikappersättning enligt nämnda övergångsbestämmelser. Bestämmelsen i 11 kap. 31 § i den äldre lydelsen tillämpas fortfarande för vårdbidrag, om beslutet om vårdbidrag enligt punkten 2 övergångsbestämmel- serna till lagen (2018:000) om ändring i socialförsäkringsbalken ska fortsätta att gälla. Enligt andra punkten ska äldre bestämmelser i 8 kap. 16 § fortfarande gälla för handikappersättning om beslutet om sådan ersättning fort- farande ska gälla enligt övergångsbestämmelserna till lagen (2018:000) om ändring i socialförsäkringsbalken. Det samma ska gälla i det fall det fattas ett nytt beslut om handikappersättning enligt fjärde punkten av nämnda övergångsbestämmelser. Detta innebär att handikappersättning enligt de äldre bestämmelserna i 50 kap. socialförsäkringsbalken fort- farande är skattefri även om den betalas ut under ett beskattningsår som börjar efter . Enligt tredje punkten ska äldre bestämmelser i 11 kap. 31 § fortfarande gälla för vårdbidrag om beslutet om sådant bidrag fortfarande ska gälla enligt övergångsbestämmelserna till lagen (2018:000) om ändring i socialförsäkringsbalken. 11.5Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Sekretess gäller hos , och domstol för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende enligt lagstiftningen om 1. allmän försäkring, 2. allmän pension, 3. arbetsskadeförsäkring, 4. merkostnadsersättning och omvårdnadsbidrag, 5. statligt tandvårdsstöd, 6. läkarvårdsersättning, 2017/18:190 7. ersättning för fysioterapi, 8.annan ekonomisk förmån för enskild, eller Motsvarande sekretess gäller hos en annan myndighet som har till uppgift att handlägga ärenden enligt den lagstiftning som anges i första stycket. För en myn- dighet som anges i 14 § gäller dock bestämmelserna där. Sekretess gäller hos och även i verk- samhet som avser registrering av enskilda för uppgift om en enskilds personliga förhållanden som myndigheten fått från , om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Första och andra styckena gäller inte om annat följer av 3 §. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . I paragrafen finns huvudreglerna om den sekretess för uppgifter om en- skildas personliga förhållanden som gäller hos bl.a. . I första stycket fjärde punkten görs en ändring så att sekretesskyddet för uppgifter om enskilds hälsotillstånd och andra personliga förhållan- den kommer att omfatta även omvårdnadsbidrag enligt 22 kap. socialför- säkringsbalken och merkostnadsersättning enligt 50 kap. samma balk. Vidare utmönstras handikappersättning och vårdbidrag enligt samma balk eftersom dessa förmåner avskaffas. Förslaget behandlas i avsnitt 8.2. Sekretessen enligt 1 § hindrar inte att uppgift lämnas till en enskild enligt vad som föreskrivs i lagstiftningen om allmän försäkring, allmän pension, mer- kostnadsersättning och omvårdnadsbidrag, sjuklön, statligt tandvårdsstöd eller särskild sjukförsäkringsavgift. I paragrafen finns sekretessbrytande bestämmelser som innebär att upp- gifter som omfattas av sekretess enligt 1 § kan lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i bl.a. lagstiftningen om handikappersättning och vårdbidrag. Bestämmelser om undantag från sekretess finns i 110 kap. 39–42 §§ socialförsäkringsbalken. Bestämmelsen ändras på så sätt att den ska tillämpas i fråga om merkostnadsersättning och omvårdnads- bidrag som regleras i 22 och 50 kap. socialförsäkringsbalken. Förslaget behandlas i avsnitt 8.2. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för uppgifter i ärenden om vårdbidrag och handikappersättning enligt 22 kap. respektive 50 kap. socialförsäkrings- balken i deras lydelse före . Enligt andra punkten ska äldre bestämmelser fortfarande gälla för upp- gifter i ärenden om vårdbidrag och handikappersättning enligt 22 kap. respektive 50 kap. socialförsäkringsbalken i deras lydelse före den Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:111) Prop. om införande av socialförsäkringsbalken Den som vid utgången av 2000 fick handikappersättning som tillägg till pension enligt den upphävda lagen (1962:381) om allmän försäkring utbetalad till utlandet ska, trots bestämmelserna i 5 kap. socialförsäkringsbalken, ha rätt att få handikappersättning enligt balken utbetalad till utlandet. Handikappersättningen ska då beräknas enligt de äldre bestämmelserna om sådan ersättning i den upphävda lagen om allmän försäkring. Om förmånen har beviljats för begränsad tid eller om den ska omprövas enligt 50 kap. 14 § balken i lydelsen före , ska dock bestämmelserna om handikappersättning och utlandsvistelse i samma balk i deras lydelse före tillämpas. Ändringen innebär att hänvisningen till 50 kap. 14 § kompletteras med att den gäller i den paragrafens lydelse före , som då reglerar omprövning vid ändrade förhållanden. Förslaget behandlas i avsnitt 7.13.2. 11.7Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Skatteavdrag ska göras enligt en särskild skattetabell för sjukpenning m.m., om ersättningen för arbete är sådan som avses i 11 kap. 24 §, 30 § första stycket eller 31 § eller 15 kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:1229). Första stycket gäller inte om ersättningen är omvårdnadsbidrag enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken.