prop · H503176 · 2018-03-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:176 Utökade möjligheter till arbetsplatsinspektioner Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att får utökade möjligheter att genomföra inspektioner på arbetsplatser för att kontrollera att arbetsgivare inte har anställda som saknar rätt att vistas eller arbeta i . Arbetsplatsinspektionerna ska begränsas till branscher där har bedömt att det finns en särskild risk för sådana anställningar. Regeringen föreslår också en höjning av den särskilda avgift som en arbetsgivare kan bli skyldig att betala om arbetsgivaren har en anställd som inte har rätt att vistas eller arbeta i . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) ................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Arbetsgivares skyldighet att inte ha anställda som saknar rätt att vistas eller arbeta i .......................................................... Möjlighet till oannonserade arbetsplatsinspektioner ......................... Höjd särskild avgift......................................................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Kostnader och andra konsekvenser ................................................. och rådets direktiv /52/EG av om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt....................... Arbetsplatsinspektioner och höjd särskild avgift (Ds 2017:16)..................................................................... Förteckning över remissinstanser ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). 2017/18:176 2 Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Härigenom föreskrivs1 i fråga om utlänningslagen (2005:716) dels att 20 kap. 12 och 12 a §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas tre nya paragrafer, 9 kap. 14–16 §§, och närmast före 9 kap. 14 § en ny rubrik av följande lydelse. en inspektion för att kontrollera om en arbetsgivare har en utlänning – inte har rätt att vistas i , – har rätt att vistas här men saknar föreskrivet arbetstillstånd. Inspektioner får endast genom- som är identifierade som risk- sektorer i enlighet med artikel 14 i direktiv /52/EG för sanktioner och åtgärder mot borgare som vistas olagligt, i den En inspektion får genomföras på arbetsplatser och i lokaler där verksamhet och utan att arbets- givaren underrättas om den i Inspektionen ska genomföras på ett sådant sätt att verksamheten inte hindras i onödan. 1 Jfr och rådets direktiv /52/EG av om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt, i den ursprungliga lydelsen. En arbetsgivare är skyldig att lämna tillträde till de arbetsplatser och lokaler där näringsverksamheten bedrivs samt tillhandahålla de handlingar och lämna de övriga upplysningar som behövs för kontrollen. En fysisk eller juridisk person som har en utlänning anställd ska, oavsett om ansvar krävs ut enligt 5 §, betala en särskild avgift, om utlänningen 1.inte har rätt att vistas i , eller 2.har rätt att vistas här men saknar föreskrivet arbetstillstånd. Särskild avgift enligt första stycket 1 ska inte betalas av den som har 1.kontrollerat utlänningens rätt att vistas i , 2.behållit en kopia av eller ett utdrag ur den eller de handlingar som visar att utlänningen har rätt att vistas här, och 3. underrättat den behöriga myndigheten, som anges i en förordning som har utfärdats med stöd av denna lag, om anställningen. För varje utlänning är avgiften För varje utlänning är avgiften hälften av det prisbasbelopp enligt det prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 som gällde när överträdelsen upp- Om överträdelsen har pågått trädelsen har pågått under en längre tid än , är avgiften för giften får sättas ned helt eller ned helt eller delvis, om särskilda delvis, om särskilda skäl talar för skäl talar för det. Avgiften tillfaller staten. En fysisk eller juridisk person som är uppdragsgivare, eller uppdragsgivare i tidigare led, åt en arbetsgivare som har en utlänning som inte har rätt att vistas i anställd, ska betala en särskild avgift om 1.uppdragsgivaren, eller en uppdragsgivare i tidigare led, har anlitat arbetsgivaren som underentreprenör för att genomföra ett avtal om entreprenad eller underentreprenad, 2.utlänningen arbetar inom underentreprenaden, och 3.uppdragsgivaren, eller uppdragsgivaren i tidigare led, inte är beställare i huvudentreprenadavtalet. En uppdragsgivare som har vidtagit rimliga kontrollåtgärder och som inte inser eller har skälig anledning att anta att arbetsgivaren hade en eller Senaste lydelse 2013:646. Senaste lydelse 2013:646. 2017/18:176 flera utlänningar anställda som saknade rätt att vistas i , ska inte betala den särskilda avgiften. En uppdragsgivare i tidigare led ska betala den särskilda avgiften endast om uppdragsgivaren inser eller har skälig anledning att anta att arbetsgivaren hade en eller flera utlänningar anställda som saknade rätt att vistas här och som arbetade inom underentreprenaden. För varje utlänning är avgiften För varje utlänning är avgiften hälften av det prisbasbelopp enligt det prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 trädelsen har pågått under en längre tid än , är avgiften för månader, är avgiften för varje Avgiften får sättas ned helt ned helt eller delvis, om särskilda eller delvis, om särskilda skäl talar skäl talar för det. Avgiften tillfaller staten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller för överträdelser som har ägt rum före ikraftträdandet. Ärendet och dess beredning Inom har departementspromemorian Arbetsplats- inspektioner och höjd särskild avgift (Ds 2017:16) utarbetats. Promemorian innehåller förslag om utökade möjligheter att genomföra arbetsplatsinspektioner för att kontrollera att arbetsgivare inte har anställda som saknar rätt att vistas eller arbeta i . också förslag om en höjning av den särskilda avgift som en arbetsgivare kan bli skyldig att betala om arbetsgivaren har en anställd som inte har rätt att vistas eller arbeta i . Förslagen har samband med Europaparla- mentets och rådets direktiv /52/EG av om minimi- standarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelands- medborgare som vistas olagligt, kallat sanktionsdirektivet. direktivet finns i bilaga 1. Sanktionsdirektivet är genomfört i svensk rätt. Det genomfördes genom lagändringar som trädde i kraft En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 2. lagförslag finns i bilaga 3. Promemorian har remissbehandlats. teckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr Ju2017/03851/L7). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i Lagrådet anser bl.a. att det direkt i utlänningslagen bör anges vilka verksamhetssektorer som omfattas av inspekt- ionsrätt och avstyrker den lagtekniska lösning som valts i lagrådsremissen. Lagrådets synpunkter i denna del behandlas och bemöts i avsnitt 5. Lagrådet föreslår också vissa omformuleringar av övriga bestämmelser. de delarna följer regeringen huvudsakligen Lagrådets förslag. Arbetsgivares skyldighet att inte ha anställda som saknar rätt att vistas eller Arbetsgivares kontroll- och underrättelseskyldighet Som en konsekvens av den reglerade invandringen krävs det som huvud- regel uppehållstillstånd för att en utlänning ska ha rätt att vistas i För att utlänningen ska få arbeta här krävs som regel dessutom arbetstillstånd. Innan en utlänning börjar en anställning är arbetsgivaren skyldig att kontrollera att han eller hon har rätt att vistas och arbeta här, eller är undantagen från skyldigheten att ha arbetstillstånd. skyldig att och därefter behålla kopior av handlingar från kontrollen. skyldighet gäller däremot inte om utlänningen är medborgare i en EES- 2017/18:176 stat eller i , eller är familjemedlem till en sådan medborgare, om denne har rätt till fri rörlighet enligt de regler som gäller inom EU (6 kap. 13 a § utlänningsförordningen [2006:97]). har utfärdat allmänna råd till arbetsgivare för att underlätta för dem att fullgöra sin kontrollskyldighet innan en utlänning börjar en anställning. Där ges bl.a. exempel på vilka handlingar som kan visa att en utlänning har rätt att vistas och arbeta i . I de fall en arbetsgivare är skyldig att kontrollera en persons rätt att arbeta här och personen anställs, är arbetsgivaren också skyldig att inom en bestämd tid underrätta om anställningen. Om utlänningen har ställning som varaktigt bosatt i eller i en annan EU-stat är arbetsgivaren dock undantagen från underrättelseskyldigheten (7 kap. 1 b § utlänningsförordningen). Det finns information om underrättelseskyldigheten och hur den ska fullgöras bl.a. på och webbplatser. Att ha en utlänning anställd som inte har rätt att vistas i , eller som har rätt att vistas här men saknar föreskrivet arbetstillstånd, utgör brott (20 kap. 5 § utlänningslagen [2005:716]). Det är också brottsligt att inte fullgöra sin skyldighet att underrätta om anställningen av en utlänning (20 kap. 6 § utlänningslagen). Den som har en utlänning anställd som inte har rätt att vistas i eller som saknar föreskrivet arbetstillstånd ska också betala en särskild avgift. Det gäller även om arbetsgivaren döms för brott för att ha anställt utlänningen. Även den som är uppdragsgivare, eller uppdragsgivare i tidigare led, i ett entreprenadförhållande där en underentreprenör har en utlänning anställd som inte har rätt att vistas i , ska i vissa fall betala en särskild avgift. Både fysiska och juridiska personer kan förpliktas att betala avgiften. Avgiften ska dock inte betalas av arbetsgivare som har fullgjort sin kontroll- och underrättelseskyldighet. För uppdragsgivare och uppdragsgivare i tidigare led gäller att de inte behöver betala avgiften om de inte hade kännedom om underentreprenörens anställning och inte heller hade skälig anledning att anta att underentreprenören hade en eller flera anställda som saknade rätt att vistas i . För att en uppdragsgivare ska undgå den särskilda avgiften krävs dessutom att den har vidtagit rimliga kontrollåtgärder. Den särskilda avgiften är, för varje utlänning, hälften av det prisbasbelopp som gällde när överträdelsen upphörde. För en överträdelse som upphör blir avgiften (prisbasbeloppet som gäller är ). Om överträdelsen har pågått är avgiften i stället hela prisbasbeloppet. Avgiften får sättas ned helt eller delvis om särskilda skäl talar för det (20 kap. 12 och 12 a §§ utlänningslagen). har ansvar för att regelbundet identifiera risksektorer, dvs. verksamhetssektorer där det är vanligt med anställning av icke EU- medborgare som inte har rätt att vistas i (19 § förordningen [2014:1102] med instruktion för ). sådana risksektorer görs i enlighet med EU:s sanktionsdirektiv. De risksektorer som har identifierats –2016 är hotell- och Prop. 2017/18:176 restaurangverksamhet, handel; reparation av motorfordon och motorcyklar samt annan serviceverksamhet. Med annan serviceverksamhet menas t.ex. frisör- och skönhetssalonger. Enligt sanktionsdirektivet ska medlemsstaterna också säkerställa att effektiva och lämpliga inspektioner genomförs på deras territorier för att kontrollera anställning av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt. Inspektionerna ska i första hand göras på grundval av en riskbedömning som ska utföras av medlemsstaternas behöriga myndigheter. Det är som genomför inspektioner i enlighet med kraven i sanktionsdirektivet. sammanställer också uppgifter om genomförda inspektioner och informerar om dessa . Om i sin löpande verksamhet finner skäl att anta att en arbetsgivare gör sig skyldig till brott genom att ha en utlänning anställd som inte har rätt att vistas eller arbeta i , ska myndigheten inleda en förundersökning. När förundersökningen har inletts kan tillämpa de kontroll- och tvångsåtgärder som regleras i , t.ex. husrannsakan. Inom ramen för sådana åtgärder kan alltså inspektera en arbetsplats och utreda misstanken om brott. har inte befogenhet att på egen hand göra slumpmässiga arbetsplatsinspektioner för att kontrollera om arbetsgivare har anställda som inte har rätt att vistas eller arbeta i . hjälper däremot andra myndigheter, t.ex. och , att göra sådana. Men syftet med kontrollen är då något annat än att undersöka om arbetsgivare har anställda som inte har rätt att vistas eller arbeta här. Det kan t.ex. vara att ska kontrollera att skyldigheten att använda kassaregister fullgörs. 5Möjlighet till oannonserade arbetsplatsinspektioner Regeringens förslag: ska få genomföra inspektioner för att kontrollera om arbetsgivare har utlänningar anställda som inte har rätt att visats i eller som har rätt att vistas här men saknar föreskrivet arbetstillstånd. Inspektionerna ska få genomföras endast inom verksamhetssektorer som har identifierat som risksektorer i enlighet med EU:s sanktionsdirektiv. En inspektion ska få genomföras på arbetsplatser och i lokaler där arbetsgivaren bedriver näringsverksamhet och utan att arbetsgivaren underrättas om den i förväg. Inspektionen ska genomföras på ett sådant sätt att verksamheten inte hindras i onödan. En arbetsgivare ska vara skyldig att lämna tillträde till de arbetsplatser och lokaler där arbetsgivaren bedriver näringsverksamheten 2017/18:176 samt tillhandahålla de handlingar och lämna de övriga upplysningar som behövs för kontrollen. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås det inte att det i lagtexten ska anges att inspektionerna ska genomföras på ett sådant sätt att verksamheten inte hindras i onödan. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna, däribland i (LO), och akademikers centralorganisation (), tillstyrker eller har inget att invända mot förslagen. ombudsmän () anser att det bör anges i lagen inom vilka verksamhetssektorer som får göra arbetsplatsinspektioner. Dels för att en enskild ska kunna veta vilka verksamhetssektorer som kan komma att inspekteras, utan att behöva ha tillgång till senaste rapportering till . Dels för att det starkt kan ifrågasättas om det är lämpligt att överlåta till en enskild myndighet att bestämma den närmare omfattningen av en sådan begränsning av det grundlagsfästa skyddet mot husrannsakan och liknande intrång som en arbetsplatsinspektion utgör. påpekar att sådan verksamhet som föreslås kunna bli föremål för inspektion kan bedrivas i arbetsgivarens eller arbetstagarens bostad eller annars under sådana former att verksamheten är sammanflätad med arbetsgivarens personliga förhållanden. Tingsrätten förordar därför att det uppmärksammas hur förslaget förhåller sig till rätten till respekt för privat- och familjeliv enligt . Enligt bör det enligt direktivet finnas utrymme för att göra inspektioner även inom andra branscher än de som har identifierat som risksektorer. menar också att regionala skillnader bör beaktas för att den operativa och brottsförebyggande effekten ska bli så stor som möjligt. JO menar också att det finns vissa oklarheter i promemorian när det gäller gränsdragningen mellan dels polisens tillsynsansvar enligt den föreslagna regleringen och vilka befogenheter som följer vid utövandet av det, dels polisens brottsbekämpande arbete och annat polisarbete. JO påpekar att det är av största vikt att de som genomför en inspektion känner till inom vilket regelverk de agerar och vilket utrymme för tvångsåtgärder som finns om det vid en arbetsplatsinspektion blir aktuellt att genomföra en inre utlänningskontroll eller inleda en förundersökning. efterfrågar klargöranden av hur ska hantera en situation där det vid en inspektion uppkommer misstanke om andra brott än att arbetsgivaren har anställda som inte har rätt att vistas eller arbeta i . framhåller att myndigheten vid en arbetsplatsinspektion bör ha rätt att begära att en person som utför eller kan antas utföra arbetsuppgifter i verksamheten styrker sin identitet. menar att det annars finns risk för att arbetsgivaren visar upp handlingar som gäller en annan person än den som finns på arbetsplatsen. framhåller att det är önskvärt att arbetsplatsinspektioner så långt som möjligt genomförs på ett sätt som inte i onödan medför problem för företagens verksamhet. har i och för sig inget att invända mot att polisen får möjlighet att genomföra inspektioner inom branscher som har identifi- Prop. 2017/18:176 erats som risksektorer, men framhåller att en sådan avgränsning oundvik- ligen sänder signaler till de branscher som inte har bedömts som risksektorer. Ett fåtal remissinstanser, däribland TCO, avstyrker förslagen. De menar att ett genomförande skulle få negativa konsekvenser, bl.a. för den psykosociala arbetsmiljön. TCO efterfrågar i stället andra åtgärder för att motverka utnyttjandet av utlänningar som inte har rätt att vistas eller arbeta i . Skälen för regeringens förslag Det finns ett behov av utökade möjligheter till arbetsplatsinspektioner Det finns många personer på den svenska arbetsmarknaden som inte har rätt att arbeta här. Det handlar både om utlänningar som inte har rätt att vistas här och utlänningar som har rätt att vistas här men som, i de fall det krävs, inte har arbetstillstånd. Personer som inte har rätt att vistas här kan t.ex. ha fått beslut om avvisning eller utvisning som har fått laga kraft, men ändå stannat kvar i landet. Det kan också vara personer vars visering eller uppehållstillstånd har löpt ut, eller personer som aldrig har givit sig till känna för myndigheterna. Dessa personer och de som har rätt att vistas här men inte har rätt att arbeta här riskerar att falla utanför de skyddsnät som finns i fråga om t.ex. arbets- och anställningsvillkor. Risken för att de ut- nyttjas av oseriösa arbetsgivare är stor. Att arbetsgivare anställer personer, med vetskap om att de inte har rätt att vistas eller arbeta här med låga löner och under dåliga arbetsförhållanden, leder också till osund konkurrens på arbetsmarknaden och mellan företag. Ett led i att motverka att arbetstagare som inte har rätt att vistas eller arbeta här utnyttjas av oseriösa arbetsgivare är den kontroll- och under- rättelseskyldighet som finns vid anställning av utländsk arbetskraft. redovisas i promemorian förekommer det emellertid i förhållandevis stor omfattning att arbetsgivare inte fullgör kontroll- och underrättelseskyldig- Av promemorian framgår vidare att genomför väsent- ligt färre inspektioner på arbetsplatser än vad andra myndigheter gör mot- miljöverket ca 19 000 respektive ca 21 000 kontrollbesök. heten genomförde ca 370 och 2016 ca 1 100 arbetsplatsinspekt- Ett skäl till denna skillnad i antal inspektioner respektive kontroll- besök mellan och de två andra myndigheterna är att och har möjlighet att göra slumpmässiga är i stället enligt nuvarande ordning hänvisad till att göra mer underrättelsebaserade arbetsplatsinspektioner, eftersom det måste finnas en misstanke om brott för att i dessa situationer ska få bereda sig tillträde till en arbetsplats. Regeringen delar den bedömning som görs i promemorian, att det antal arbetsplatsinspektioner som genomförs med stöd av nuvarande regler inte är tillräckligt för att avhålla oseriösa arbetsgivare från att anställa ut- länningar som inte har rätt att vistas eller arbeta här. I promemorian föreslås att ska ges möjlighet att genomföra oannonserade inspektioner på arbetsplatser och i andra lokaler 2017/18:176 där arbetsgivaren bedriver sin verksamhet för att kontrollera att arbetsgivaren inte har utlänningar anställda som saknar rätt att vistas eller arbeta Inspektionerna ska enligt förslaget endast få genomföras inom verksamhetssektorer som är identifierade som risksektorer i enlighet med Enligt förslaget ska en arbetsgivare vara skyldig att lämna tillträde till de ställen där verksamheten bedrivs och tillhanda- hålla de handlingar och lämna de upplysningar som behövs för kontrollen. Var och en har ett grundlagsfäst skydd mot husrannsakan och liknande Inskränkningar i skyddet får bara göras genom lag, och för sådan lagstiftning gäller vissa särskilda regler. Det innebär bl.a. att begräns- ningen får göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle och aldrig får gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den (2 kap. 6, 20 och 21 §§ De fri- och rättigheter som tillförsäkras i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt EU:s stadga om de grundläggande rättig- heterna, t.ex. rätten till skydd för privat- och familjeliv, måste också respekteras (2 kap. 19 § regeringsformen, artikel 8 i samt artiklarna 7 och 52.1 i EU:s stadga). Syftet med att ge utökade möjligheter att genomföra arbetsplatsinspektioner är att förebygga och motverka att arbetsgivare anställer personer som saknar rätt att vistas eller arbeta här, särskilt med hänsyn till den risk det innebär för dessa personer att utnyttjas av oseriösa Möjligheten till slumpmässiga och oannonserade inspekt- ioner ökar möjligheten att upptäcka oseriösa arbetsgivare. bli föremål för inspektion kan väntas leda till att väsentligt fler arbets- givare avhåller sig från att anställa och utnyttja personer som inte har rätt att vistas eller arbeta här. Det bidrar också till att upprätthålla den ordning med reglerad invandring som gäller i . inspektioner motverkar dessutom osund konkurrens på arbetsmarknaden och mellan företag. Det kan även leda till att arbetsgivare som utnyttjar personer som är utsatta för människohandel upptäcks. Ändamålen med de utökade möjligheterna till inspektioner måste ställas mot den inskränkning i arbetsgivarens och arbetstagares fri- och rättigheter som de innebär. Det intrång i en arbetsgivares verksamhet som en inspekt- ion kan komma att innebära består huvudsakligen i att arbetsgivaren tvingas avsätta tid för att ta fram handlingar och besvara frågor. inspektion kan vidare inte förväntas innebära någon större negativ påverk- an på arbetsmiljön såsom TCO befarar. inspektionerna får anses godtagbara och kan inte anses gå utöver det som Förslaget att ge möjlighet att genomföra oannonserade arbetsplatsinspektioner är alltså förenligt med de regler som gäller för inskränkningar i det grundlagsfästa skyddet mot husrannsakan och liknande intrång. Förslaget bedöms även förenligt med Europa- konventionen och EU:s stadga. Den lagtekniska konstruktion som valts i promemorian och i lagråds- remissen innebär att det ska framgå av utlänningslagen att Polismyndig- heten får genomföra inspektioner på arbetsplatser och i lokaler där närings- verksamhet bedrivs för att kontrollera om arbetsgivaren har anställda som inte har rätt att vistas eller arbeta i . inspektioner ska enligt förslaget vara begränsad till sådana branscher som identifierat som risksektorer i enlighet med EU:s sanktionsdirektiv. JO menar att det bör framgå direkt av lag inom vilka branscher arbetsplatsinspektioner ska kunna komma i fråga. Lagrådet är av samma uppfattning och avstyrker den föreslagna lagtekniska lösningen. Lagrådet menar att det förhållandet att identifiering av sektorer inte publiceras eller på annat sätt offentliggörs inger starka betänkligheter beträffande valet av lagstiftningsmetod med tanke på enskildas berättigade intresse av att få kunskap om den grundläggande förutsättningen för att en arbetsplats ska kunna bli föremål för inspektion. Enligt Lagrådet utgör den föreslagna lagtekniska lösningen i praktiken en delegation till att själv bestämma om i vilka verksamhetssektorer myndigheten ska få genomföra inspektioner.