prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — När utskott ska avgöra om ett lag- förslag har tydlig anknytning till statens budget bör en samlad bedömning göras av lagförslagets budgeteffekter, dess sakliga innehåll och omstän- digheterna i övrigt. Detta bör gälla också i förhål- lande till lagförslag där budgeteffekten är en följd av tillämpningen av den kommunala finansie- ringsprincipen. En utgångspunkt för bedömningen av anknytningen till budgeten är ett lagförslags effekt på statens inkomster och utgifter. Ju större budgeteffekterna av ett lagförslag är desto tyd- ligare är vanligen anknytningen till statens budget. Lagförslagets sakliga innehåll bör också beaktas. Om lagförslaget reglerar statens in- komster eller utgifter, såsom regler om skatter eller transfereringar, har förslaget vanligen en direkt koppling till budgeten. I sådana fall har lag- förslaget ofta tydlig budgetanknytning redan vid små budgeteffekter. Om lagförslaget däremot reglerar helt andra förhållanden än in- och utbetalningar till och från staten, som t.ex. civilrättsliga eller straffrättsliga förhållanden, har lagförslaget däremot oftare en svagare koppling till budgeten genom att förslaget oftast bara påverkar en eller flera myndigheters förvaltnings- anslag. Det bör då krävas att lagförslaget har större budgeteffekter för att det ska anses ha tydlig anknytning till statens budget. I vissa fall är det viktigt att inte bara säkerställa en majoritet, utan även ett bredare stöd i för ett enskilt förslag. Sådana förslag bör därför inte behandlas tillsammans med statens budget. Det kan t.ex. röra sig om lag- förslag som påverkar den nationella säkerheten eller landets internationella relationer. Det skulle också kunna handla om grundlagsförslag eller lag- förslag som begränsar grundläggande rättigheter och friheter enligt t.ex. 2 kap. 20 § regerings- formen eller den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonvention- en). Om ett lagförslag rör grundlagarna är om- ständigheterna sådana att förslaget i princip aldrig kan anses ha tydlig anknytning till statens budget. Det kan även finnas situationer då budget- processen av mer praktiska skäl inte är särskilt väl anpassad för ett visst lagförslag. Exempelvis behöver omfattande eller komplex lagstiftning för beredning i eller utskott än vad som är möjligt inom ramen för budgetprocessen. Sådana lagförslag kan därför behöva lämnas i en proposition som inte läggs fram i anslutning till en proposition om statens budget. Det är inte möjligt att på förhand göra en uttömmande uppräkning av vilka lagförslag som är sådana att de inte bör behandlas inom ramen för budgetprocessen. Detta får utvecklas närmare i praxis. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 I detta avsnitt redovisas de offentligfinansiella effekterna av förslaget till ändrade skatteregler i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99). Därefter redovisas prognos- en för den offentliga sektorns skatteintäkter och för inkomsterna i statens budget. En jämförelse görs sedan med prognosen i budgetpropositionen . Avslutningsvis följs inkomsterna i statens budget upp. –I propositionen Vårändringsbudget föreslås särskilda uppskovsregler vid bety- dande samhällsförflyttning. –väntas de totala skatteintäkterna öka , vilket är nära genom- snittet . Jämfört med de närmast föregående åren dämpas dock tillväxten i intäkterna. Det förklaras av att intäkterna från mervärdesskatt utvecklas svagare till följd av en inbromsning i bo- stadsinvesteringar. minskar hus- hållens kapitalskatter på höga nivåer. En ytterligare faktor är att skatte- reformer, främst slopad nedsättning av socialavgifter för unga, bidrog till en stark ökning av skatteintäkterna de närmast före- gående åren. –Regeländringar, främst sänkt skatt för pens- ionärer, väntas minska skatteintäkterna med totalt 2018. ––2021 väntas skatteintäkterna sammantaget öka med i genomsnitt 3,7 pro- cent . Samtliga skattebaser väntas bidra till ökningen. av BNP, vilket är lägre än året Det förklaras av skattereformer samt att hushållens kapitalskatt och punktskatter utvecklas något långsammare än BNP. viktiga skattebaser som lönesumman och under resterande prognosperiod 2019–2021. –I förhållande till bedömningarna i budget- propositionen har de totala skatte- intäkterna 2018 reviderats ned med 6 miljar- der kronor. Revideringen avser främst lägre intäkter från mervärdesskatt. 6.1Förslag till ändrade skatteregler i propositionen Vårändringsbudget I propositionen Vårändringsbudget föreslås särskilda uppskovsregler vid betydande samhällsförflyttning. I tabell 6.1 redovisas de offentligfinansiella effekterna av förslaget, som innebär att skatteintäkterna minskar med 10 mil- joner kronor . För en mer utförlig beskrivning av skatteförslaget hänvisas till den ovan nämnda propositionen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Tabell 6.1 Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte-och avgiftsregler i propositionen Vårändringsbudget Bruttoeffekt , periodiserad nettoeffekt 2018–2021 samt varaktig effekt, miljarder kronor Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter Särskilda uppskovsregler vid betydande samhällsförflyttning 1/1 2018 -0,01 -0,01 -0,01 -0,01 -0,01 -0,01 -0,01 -0,01 -0,01 -0,01 Källa: Egna beräkningar. med stark utveckling väntas skatte- intäkternas ökningstakt dämpas till 2018 (se diagram 6.1), vilket är nära den senaste tioårsperiodens genomsnittliga ökningstakt. Det förklaras främst av att skattereformer (se tabell 6.8), i huvudsak slopande av nedsättning av socialavgifter för unga, bidrog till en snabbare utveckling av skatteintäkterna 2015–2017. Skatte- intäkternas ökningstakt dämpas även av en svagare tillväxt i bostadsinvesteringar, vilket påverkar mervärdesskatteintäkterna, samt av att hushållens kapitalinkomster minskar. Läget på arbetsmarknaden bedöms förbättras i samma takt som föregående år. Det medför att lönesumman, som är den enskilt viktigaste skattebasen, stiger med . De underliggande skatteintäkterna, dvs. intäk- ter exklusive regeländringar, ökar 2018 , vilket endast är något lägre än året innan. –2021 väntas de totala skatteintäkterna öka med i genomsnitt 3,7 pro- cent . Samtliga skattebaser (arbete, kapital och konsumtion) väntas bidra till ökningen. Skattekvoten visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och BNP. Skattekvoten påver- kas normalt främst av regelförändringar i skatte- systemet. Den ökade med nästan en procentenhet 2016, vilket främst förklaras av förändringar i skattelagstiftningen. Även en stark ökning av intäkterna från mervärdesskatt bidrog till ökningen detta år. sjönk skattekvoten något, vilket främst förklaras av att punktskatter och hushållens kapitalskatter utvecklas något långsammare än BNP. väntas skatte- kvoten fortsätta minska något. Det förklaras till en mindre del av förändrade skatteregler, bl.a. sänkt skatt för pensionärer, men även av att punktskatter och hushållens kapitalskatter fort- satt minskar i förhållande till BNP. Även löne- baserade skatter bidrar till lägre kvot eftersom lönesumman utvecklas något svagare än BNP detta år. väntas skattekvoten uppgå till av BNP. Diagram 6.1 Totala skatteintäkter Årlig förändring i procent Årlig förändring, procent 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: , och egna beräkningar. Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: , och egna beräkningar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Tabell 6.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget -105,1 -109,1 -113,0 -116,3 -119,5 -123,4 -12,7 -14,0 -14,7 -15,5 -16,3 -17,2 -0,3 -0,3 -2,1 -8,0 -12,0 -12,2 -5,7 -3,8 -6,1 -5,8 -6,0 -6,1 -35,6 -36,9 -38,8 -40,4 -41,9 -43,4 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -4,7 -5,8 -5,8 -5,8 -5,8 -5,8 Avgående poster, EU-medel -6,1 -6,3 -6,5 -6,7 -7,0 -7,3 Avgående poster till andra sektorer -919,6 -961,9 -685,7 -716,9 -744,1 -772,9 -801,1 -825,8 -233,9 -244,9 -255,9 -265,9 -275,7 -285,5 Tabellen fortsätter på nästa sida P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 -4,0 -36,1 -2,4 -13,4 -3,9 -9,5 -44,0 -7,2 varav kommuner och landsting -1,0 -6,1 -2,5 -8,5 -8,7 -15,7 -44,7 -5,6 -1,3 -1,4 -0,3 -41,3 -48,5 -43,0 -44,5 -41,7 -43,7 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till -95,4 -98,6 -104,3 -107,2 -106,8 -109,4 Utgifter som ges som krediteringar på Anm.: Samtliga år är redovisade enligt den struktur som gäller för statens budget och framåt. För inkomsterna är 201 7 ett utfall. Källor: , och egna beräkningar. har skattekvoten minskat från till av BNP (se diagram 6.2). väntas skattekvot- en fortsätta minska till . Det beror både på skattereformer och att vissa skatter, främst punktskatter och hushållens kapital- skatter, utvecklas något svagare än BNP. Källor: och egna beräkningar. Skatterna på arbete kan delas in i direkta och in- direkta skatter. De direkta skatterna på arbete består i huvudsak av och statlig in- komstskatt. De direkta skatterna minskas av ett antal skattereduktioner. De indirekta skatterna på arbete består huvudsakligen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Intäkterna från skatt på arbete beräknas uppgå till av de totala skatte- intäkterna 2018 och till av BNP (se tabell 6.4). Tabell 6.4 Skatt på arbete -2,7 -2,7 -2,7 -2,8 -2,8 -2,8 Anm.: Reduktioner som andel av BNP är beräknade exklusive skattereduktionen för allmän pensionsavgift. Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från hushållens skatt på arbete fast- ställs i den årliga beskattningen som är klar i december året efter inkomståret. Det innebär att intäkter från skatt på arbete ännu inte är fastställda och att endast en prognos för skatte- intäkterna finns tillgänglig . Lönesumman (summan av utbetalda löner) utgör av underlaget för skatt på arbete. Förändringen av antalet arbetade timmar och timlönen har därför stor betydelse för utveckling- en av skatteintäkterna. Resterande del av skatte- underlaget för skatt på arbete består av skatte- pliktiga transfereringar till hushållen. växte lönesumman och den beräknas öka i ungefär samma takt 2018 (se diagram 6.3). Antalet arbetade timmar be- döms öka långsammare 2018 än 2017, medan timlönerna väntas öka snabbare. Under resten av prognosperioden bedöms tim- lönens ökningstakt fortsätta öka något, som antalet arbetade timmar bedöms växa i en lägre takt. Detta medför att lönesumman för- väntas växa med i genomsnitt 2019–2021. Diagram 6.3 Arbetade timmar, timlön och lönesumma 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt nationalräkenskapernas (NR) Källor: och egna beräkningar. Prognosen för de skattepliktiga transfereringarna till hushållen baseras dels på utvecklingen av antalet pensionärer, sjukskrivna och arbetslösa, dels på löne- och prisutvecklingen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Diagram 6.4 Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete Källor: och egna beräkningar. Transfereringarna som andel av skatteunderlaget beräknas sjunka (se diagram 6.4). Lönesumman väntas växa snabbare än pensionerna, framför allt 2017–2019, vilket medför att pensionsutbetalningarnas andel av skatteunderlaget minskar något. är andelen i princip oförändrad. Även andelen som utgörs av ohälsorelaterade ersättningar beräknas sjunka något . Utbetal- ningarna av arbetslöshetsersättning beräknas minska som andel av skatteunderlaget under hela prognosperioden, till följd av att arbetslösheten sjunker. Intäkterna från inkomstskatt beräk- nas 2017 ha uppgått till av BNP. Med oförändrade kommunalskatter beräknas in- täkterna ligga kvar på ungefär samma nivå under resten av prognosperioden (se tabell 6.4). Det kommunala skatteunderlaget, som främst består av löner och pensioner, bedöms ha ökat relativt kraftigt både 2016 och 2017 men mattas av något framöver (se tabell 6.5). Det beror främst på att tillväxten i lönesumman börjar avta något. Skatteunderlaget för inkomst- beskattning påverkas också av regelförändringar. Att den underliggande utvecklingen är betydligt starkare än den faktiska beror till största delen på sänkt skatt för personer . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Tabell 6.5 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag Anm.: Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget är utvecklingen justerad för regeländringar. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas ha uppgått till av BNP 2017. Andelen väntas sjunka marginellt (se tabell 6.4). Uttryckt i kronor beräknas dock intäkterna öka med i genomsnitt 2018–2021. Ökningen är ungefär den- samma –2020, men sjunker 2021. Det beror på att inflationen, som skiktgränserna skrivs upp med, förväntas ligga relativt och ta fart först i slutet av pro- gnosperioden. När skiktgränserna höjs hamnar en lägre andel av inkomsterna över skiktgränsen, vilket leder till lägre skatteintäkter. Skattereduktionerna bedöms totalt sett öka un- der prognosperioden (se tabell 6.6), bl.a. till följd av att skatteunderlaget ökar. påverkas skattereduktion- erna av regeländringar. Det rör sig bl.a. om änd- rade regler för husavdraget och en avtrappning av jobbskatteavdraget för personer med inkomster som överstiger ca . Skattereduktion införs också för per- soner med sjuk- och aktivitetsersättning samt för personer med fackföreningsavgift enligt propo- sition överlämnad till . Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med sum - man. Skattereduktion för fackföreningsavgift införs , och uppgår därför endast till 2018. I övriga skattereduktioner ingår lägre skatt för personer . Här ingår även skattereduktion för sjuk- och aktivitetsersättning med . Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från indirekta skatter på arbete be- döms öka varje enskilt år (se tabell 6.3). Ökningen förklaras bl.a. av be- slutet om att slopa nedsättningen av socialavgifter för unga i två steg respektive . var därmed det första helåret med full effekt. Arbetsgivar- och egenavgifter utgör den huvudsakliga delen av intäkterna från indirekta skatter. Ökningstakten av intäkterna från dessa avgifter är relativt stark , med i genomsnitt . Det för- främst av en stark tillväxt av lönesumman. påverkas arbetsgivaravgifterna även av växa-stödet som har utvidgats. Nedsättningen, som är tillfällig och gäller 2018–2021, beräknas minska intäkterna från skatt på arbete med . Skatt på hushållens kapitalinkomster Hushållens kapitalinkomster fastställs i den årliga beskattningen, som är klar i december året efter inkomståret. Det innebär att kapital- inkomster ännu inte är fastställda. Kontroll- uppgifter för inkomstår 2017 ger dock en god indikation för utdelningsinkomster, räntein- komster och ränteutgifter. Underlaget för hus- hållens skatt på kapital utgörs av nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. De största posterna utgörs av skatt på realiserade kapital- vinster, utdelningar, schablonintäkter samt av- drag för hushållens ränteutgifter. Intäkterna från hushållens skatt på kapital- inkomster beräknas ha ökat något 2017 (se tabell 6.4). Den höga nivån förklaras främst av att hushållens kapitalvinster och utdelningsinkoms- ter väntas bli något högre. Den låga räntenivån medför även fortsatt låga ränteavdrag. Prognosen baseras till stor del på information från kontrolluppgifter, men får också stöd av utveck- lingen på bostads- och aktiemarknaderna. Kapitalvinsterna beräknas minska från en hög nivå året innan, till följd av en svagare ut- veckling av tillgångspriser på bostäder och aktier än 2017. På lång sikt antas hushållens kapitalvinster återgå till den historiskt genomsnittliga nivån av BNP. väntas kapitalvinsterna uppgå till av BNP, vilket dock är något lägre än den genomsnittliga nivån 2006–2016. Kapitalvinsterna antas alltså begränsas kom- mande år och utvecklas något långsammare än BNP. Det förklaras främst av att en ökande andel av hushållens tillgångar väntas vara placerade på investeringssparkonton. Dessa schablonbeskattas och ger inte upphov till beskattningsbara kapital- vinster. Ränteinkomster och ränteutgifter väntas följa ränteutvecklingen och ökar framför allt . Sammantaget väntas intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster vara relativt oföränd- rade under den senare delen av prognosperioden och uppgå till av BNP. Diagram 6.5 Hushållens kapitalvinster Källor: och egna beräkningar. Utfallet för skatt på företagsvinster fastställs i samband med den slutliga beskatt- ningen , som blir klar . Det innebär att intäkterna från skatt på företagsvinster är en prognos. En genomgång av de största börsnoterade bolagens redovisade vinster tyder på att vinst- utvecklingen var stark , vilket även bekräftas av statistik avseende utvecklingen av driftsöverskottet i företagssektorn. Intäkter från skatt på företagsvinster bedöms ha ökat 2017. –2016, dvs. perioden efter finanskrisen, ökade intäkter från skatt på företagsvinster med i genomsnitt . Till följd av att den ekonomiska aktiviteten förväntas öka i såväl omvärlden som i beräknas företagens vinster, och därmed även skatteintäkterna, växa –2021. Som andel av BNP väntas dock intäkterna från P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 skatt på företagens vinster ligga stabilt på 2,8 pro- cent –2021 (se diagram 6.6). Diagram 6.6 Skatt på företagsvinster Källor: , och egna beräkningar. –2016 minskade intäkterna från avkastningsskatten, som tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar, med 55 pro- cent. Intäkterna från avkastningsskatten bedöms dock minska marginellt (se tabell 6.3). Intäkterna från denna skatt påverkas i hög grad av hur statslåneräntan utvecklas under kalender- året närmast före ingången av beskattningsåret. Att statslåneräntan föll kraftigt –2016 var den främsta förklaringen till de minskade intäkterna –2017. Intäkter från avkastningsskatten påverkas även i mindre grad av utvecklingen på aktiemarknaden som utvecklades positivt –2016. Intäkterna från avkastningsskatten bedöms öka till följd av dels högre räntenivå, dels den gynnsamma utvecklingen på aktie- marknaderna . Under resten av prognosperioden förväntas intäkterna öka (se tabell 6.3), främst som en konsekvens av stigande statslåneränta men även av ett ökat värde på tillgångarna inom pensions- och kapitalförsäk- ringar. Intäkterna från fastighetsskatt och fastighets- avgift har varit stabila och väntas fortsätta ligga på 32–även under prognosåren. Detta trots att fastighetsskatte- satsen för vattenkraft sänks i fyra steg 2017–2020 i enlighet med energiöverenskommelsen (prop. 2016/17:142). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter (se tabell 6.7). Merparten av dessa skatter betalas in och med en månads eftersläpning. Det innebär att utfallet i stort sett blir definitivt med en månads förskjutning. Tabell 6.7 Skatt på konsumtion och insatsvaror Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . I tabellen ingår skatt på import i punktskatterna och därmed även i skatt på konsumtion och in- satsvaror, till skillnad från tabell 6.3 där skatt på import särredovisas. Källor: , och egna beräkningar. Förändringar i intäkterna från mervärdesskatt beror vanligtvis främst på hur hushållens kon- sumtion utvecklas. Eftersom mervärdesskatten är differentierad mellan olika varu- och tjänstegrup- per kan intäkterna även påverkas av konsumtio- nens sammansättning. Skattebasen för mervär- desskatten består också av investeringar och för- brukning i privat och offentlig sektor. Diagram 6.7 Hushållens konsumtion, fasta bruttoinvesteringar och intäkter från mervärdesskatt Årlig procentuell förändring, löpande priser 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: , , och egna beräknas utvecklingstakten för intäk- terna från mervärdesskatt ha dämpats något jämfört med den mycket starka utvecklingen . Det kan till viss del förklaras av att sammansättningen i hushållens konsumtion inte längre var lika gynnsam för intäkterna som tidi- gare, exempelvis var konsumtionen av bilar inte lika stark. För prognosåren 2018 och framåt väntas intäkterna från mervärdesskatt öka något mindre än ett historiskt genomsnitt trots att hushållens konsumtion ökar i god takt. Det beror till stor del på att utvecklingstakten för investe- ringarna väntas bromsa in, och då särskilt bostadsinvesteringarna, som till stor del görs av hushåll som inte kan göra avdrag för ingående mervärdesskatt. Punktskatterna skiljer sig från mervärdesskatten genom att de tas ut med ett visst belopp per enhet snarare än som ett procentuellt påslag på mer- värdet i varje led av produktionskedjan. I likhet med vad som gäller för övriga skatter är det på kort sikt konjunkturen som, utöver regeländ- ringar, påverkar utvecklingen av punktskatte- intäkterna. utvecklades intäkterna från punkt- skatterna betydligt svagare än . Det beror till största delen på att det 2017 inte genom- fördes lika mycket regeländringar som höjde punktskatteintäkterna som det gjordes 2016. För prognosåren 2018–2021 väntas intäkterna från punktskatterna öka med i genomsnitt , vilket är en förhållandevis stark ökningstakt sett i ett historiskt perspektiv. Det finns flera faktorer som bidrar till ökningen. Ett gynnsamt konjunkturläge medför ökad använd- ning av olika energislag. Diverse regeländringar, så som införandet av en flygskatt, bidrar också till högre intäkter från punktskatterna. Dessutom är ungefär två tredjedelar av punktskatterna index- erade och därmed omräknas skattesatserna med inflationen. Skattesatserna på bl.a. bensin och diesel omräknas dessutom med ett schablon- mässigt tillägg på . Restförda och övriga skatter Restförda och övriga skatter består främst av uppbördsförluster, omprövningar och anstånd från hushåll och företag samt intäkter som förs till beräknas intäkterna uppgå till (se tabell 6.3). Merparten av intäkterna utgörs av avgiftsuttag till fonder som redovisas som skatteintäkter, främst resolutions- reserven, kärnavfallsfonden och insättningsgaran- tifonden. I enlighet med budgetlagen (2011:203) tillämpas en periodiserad redovisning av den offentliga sektorns skatteintäkter. Det innebär att skatte- intäkterna redovisas under det år som den skatte- pliktiga händelsen ägde rum. Inkomsterna i statens budget ska dock, enligt samma lag, redovisas kassamässigt, dvs. när de faktiska in- och utbetalningarna av skatterna sker. Skatteinkomsterna som redovisas i budgeten består följaktligen av betalningar som kan avse skatter för olika inkomstår. Skillnaden mellan skatteintäkter och skatte- inkomster utgörs av periodiseringar. Periodise- ringarna består i sin tur av uppbörds- och betalningsförskjutningar. Periodiseringar och sta- tens skatteinkomster redovisas i tabell 6.3. –2020 påverkas de samlade periodiseringarna av att kapitalplaceringar på skattekontot om totalt ca väntas utbetalas (-) och 2020 (-). Utfall och prognoser för de inkomster som redovisas under posten Övriga inkomster i statens budget framgår av tabell 6.3. Posten inne- fattar inkomsttyperna 2000–8000. Bland dessa inkomster ingår avräkningar som minskar in- komsterna. Detta förklarar varför nettot av de sammantagna inkomsterna är negativt. uppgick Övriga inkomster till sammanlagt -. Utfallet för i stort sett alla inkomsttyperna blev lägre jämfört med föregående år. Endast de kalkylmässiga inkomsterna ökade. Sammantaget minskade posten Övriga inkomster med jämfört med . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 förklaras till stor del av att statens aktie- utdelningar minskade med . –2021 beräknas posten Övriga inkomster uppgå till i genomsnitt -. Inkomster av statens verksamhet Inkomsttypen Inkomster av statens verksamhet består av utdelningar från statens aktieinnehav, affärsverkens och inlevererade över- skott, ränteinkomster samt inkomster från offentligrättsliga avgifter. uppgick dessa inkomster till (se tabell 6.3).