prop · H503228 · 2018-04-12 00:00:00 — länsstyrelserna i och , finns också en osäkerhet kring om de myndigheter som berörs av förslagen och förväntas tillämpa nya regler i praktiken kommer att ha det mandat som krävs för att genomföra förslagen. och Ingenjörer är positiva till nettoexport av el, men understryker att stöd till förnybar elproduktion i för export till kan ses som att de svenska skattebetalarna får gynna elanvändare i övriga . anser att det finns en risk för att de tillfällen när har ett överskott av el från vind och sol är samma tillfällen som de tilltänkta importländerna har ett sådant överskott. Ingenjörer anser att ett mer sammanlänkat europeiskt elnät kan leda till att fossilt producerad el på kontinenten trängs undan av svensk förnybart producerad el, vilket vore bra. Svensk Vindenergi saknar en exportstrategi som tar hänsyn till samhällsekonomiska och säkerhetspolitiska drivkrafter. menar att det är bättre för och för miljön med en stark industri i som kan exportera klimatsmarta produkter, än att ska exportera el. Energiföretagen delar den åsikten och understryker också vikten av elektrifiering av industrin och transporter i . i län framhåller vikten av exempelvis kulturlandskap och biologiska värden som viktiga vid en helhetsbedömning av hållbarhet. och i saknar en analys av hur fortsatt vindkraftutbyggnad kommer att påverka rennäringen och den samiska kulturmiljön. Kärntekniska Sällskap ifrågasätter hur en ökad andel väderberoende elproduktion ska kunna stärka leveranssäkerheten. anser att förutsättningarna för havsbaserad vindkraft måste förbättras om de tillståndsgivna projekten ska realiseras samt att havsbaserad vindkraft bör separeras från landbaserad och staten bör upphandla 3–el från havsbaserad vindkraft. att det behövs anläggningar med stora synkrona generatorer i nätet för att tillgodose industrins behov av en stabil elförsörjning. När dessa avvecklas måste de ersättas med något för att inte effektbrist ska uppstå, vilket kan vara fossilt producerad effekt från utlandet. En kraftig utbyggnad av väderberoende elproduktion kan därför enligt i praktiken leda till en minskning av andelen förnybar el i nätet. Skälen för regeringens bedömning Ett robust elsystem är en grundläggande förutsättning för ett väl fungerande modernt välfärdssamhälle. Enligt partierna som står bakom energiöverenskommelsen ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Kärnkraften står för av den el som produceras i . Kärnkraftverken driftsattes mellan åren 1972–1985. 2017/18:228 stängt kärnkraftsreaktorerna 1 och 2 samt aviserat att reak- torerna ska stängas . Under ett normalår står dessa fyra reaktorer för ungefär el vilket motsvarar cirka av den svenska elproduktionen. När de resterande sex reak- torerna ska stängas är oklart. Men ägarbolagen har beslutat att investera i oberoende härdkylning av dessa reaktorer för fortsatt drift . Ett elsystem med mer variabel produktion innebär förändringar och ut- maningar men skapar också nya möjligheter. Ett framtida elsystem med högre andel variabel vind- och solproduktion kräver stor flexibilitet i pla- nerbar produktion, efterfrågeflexibilitet i användarsektorerna, energilag- ring och systemtjänster för att stötta och stabilisera elsystemet. Kärnkraften tillför utöver el och effekt även andra viktiga systemtjänster Systemtjänster är ett samlingsuttryck för funktioner som är nödvändiga för att stötta och stabilisera kraftsystemet, b.la. frekvensreglering, spänningshållning och s.k. svängmassa (dvs. tionell tröghet i system). Även om andra produktionsslag också kan bidra med dessa eller delar av dessa systemtjänster, kan det bli en påtaglig ut- maning att säkra dessa tjänster vid en alltför snabb nedläggning av kärn- En stängning av flera kärnkraftreaktorer påverkar således elsystemets robusthet negativt. Av den anledningen behöver till- gången till och utveckling av nya och alternativa systemtjänster ses över (se avsnitt 6.10). har elförbindelser med övriga nordiska länder (utom ) samt , och . Det gör på det hela taget mindre sårbart och del av en större marknad. Det finns dock begränsningar i hur mycket el som kan föras över mellan olika länder och områden. produceras mer el norr om än söder om den. brukningen är det tvärtom, dvs. mer el förbrukas söder om än norr om den. Prisbilden på el varierar därmed beroende på produktion och förbrukning inom de fyra elområdena som finns i ; när efterfrågan är större i ett elområde än produktionen inklusive överföringen från andra närliggande elområden stiger elpriserna. Det kan t.ex. inträffa vid produk- tionsbortfall, ökad förbrukning (t.ex. vid kallt väder) och vid bristande för- måga att överföra el. Detta innebär att det kan uppstå delmarknader med separata priser i och andra delar av . Alla kärnkraftsreaktorer finns söder om i ett område som förbrukar mer el än vad som produceras, alltså har ett elunderskott. skottet kommer att öka i och med den nedläggning av fyra reaktorer som ägarna aviserat ska ske . Det ökade underskottet bedöms leda till större prisskillnader om inte andra åtgärder vidtas. elmarknaden ger marknadens aktörer signaler som kan leda till olika effek- ter, såsom ökad import från andra delar av eller närliggande länder, att konsumenter drar ned sin förbrukning, att överföringsförmågan behöver förstärkas eller att det blir mer lönsamt att lagra el. av kärnkraften kommer att innebära att det behöver tas fram nya lösningar. har goda förutsättningar för förnybar energiproduktion och regeringen anser i likhet med och majoriteten av remissinstanserna att dessa ska tas till vara. förnybara elproduktionen har varit snabb och fortsätter vara så. derna för ny teknik har sjunkit markant. regeringen dock att den nya förnybara elproduktionen behöver få stöd, bl.a. genom elcertifikatssystemet och investeringsstöd till solceller. Olika aktörer på marknaden har pekat på några av de utmaningar som en större andel variabel elproduktion kan innebära för det nuvarande systemet, inklusive påverkan på leveranssäkerheten. En utbyggnad av förnybar energi bidrar till ett än mer diversifierat elsystem där olika produktionsslag kompletterar varandra, t.ex. är den småskaliga vattenkraftproduktion belägen i där förbrukningen är som högst, vilket är fördelaktigt för elsystemet. Fler produktionsenheter bidrar generellt till att minska sårbarheten i elsystemet. Som nämnts tidigare finns dock viktiga utmaningar att hantera i ett framtida elsystem, bl.a. när det gäller att möta effektbehovet i situationer när en variabel elproduktion inte räcker till. Det kommer därför att vara viktigt att utveckla marknadens flexibilitet och prissättning. Det är t.ex. viktigt att en bristsituation får genomslag i form av högre elpriser för att eventuella effektproblem ska kunna hanteras inom ramen för elmarknadens funktion. Slutkunden kan dock alltid välja mellan rörliga elprisavtal som innebär exponering för kortsiktiga prisvariationer och avtal där elpriset är bundet på . är nettoexportör av el. Bedömningen är att även kommer att vara nettoexportör av el, även då antalet kärnkraftsreaktorer i drift minskar. Att exporterar el ger fördelar i form av ett högre pris till producenterna när den svenska marknaden har ett elöverskott jämfört med angränsande länder. På samma sätt kan import ge fördelar i form av lägre priser till konsumenterna i situationer när det råder brist på den svenska marknaden. Handel med andra länder leder alltså till ett effektivare resursutnyttjande. Givet inriktningen att den förnybara energin ska fortsätta byggas ut är det rimligt att även i fortsättningen kommer att ha ett nettoöverskott av el att exportera, vilket också uttrycks i energiöverenskommelsen. En förutsättning för detta är att eventuella begränsningar i överföringen till och från omkringliggande länder minimeras. Regeringen instämmer således i bedömning att det är rimligt att även är nettoexportör av el. Det huvudsakliga stödsystemet för att främja förnybar elproduktion är elcertifikatssystemet. Elcertifikatssystemet bedöms vara ett effektivt stödsystem för att främja förnybar elproduktion eftersom det leder till konkurrens mellan olika projekt och eftersom priset på elcertifikaten bestäms av utbud och efterfrågan. Enligt energiöverenskommelsen ska elcertifikatssystemet förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. Regeringen har i propositionen Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 (prop. 2016/17:179) föreslagit ändringar i lagen (2011:1200) om elcertifikat som innebär att elcertifikatssystemet förlängs till 2045 och utökas med . Förslaget innebär en linjär upptrappning av de . Den linjära upptrappningen föreslås börja och blir fram . Ändringarna innebär också att kvoterna för beräkning av kvotplikten, som finns i lagen, flyttas till förordningen (2011:1480) om elcertifikat och att värden för de terawattimmar som ska 2017/18:228 användas för beräkning av kvoterna anges i lagen. I propositionen föreslås bestämmelser som anger vilka ändringar av kvoterna som får göras i förordningen och hur sådana så kallade tekniska justeringar ska göras. I propositionen finns även förslag som innebär förändringar i kvotplikten för vissa leveranser av el bl.a. till laddstationer för fordon. Några förändringar avseende hanteringen av torv i elcertifikatssystemet föreslås inte. Det nya svenska målet om nya elcertifikat till 2030 och förlängningen av elcertifikatssystemet till 2045 som föreslogs i prop. 2016/17:179 har även medfört behov av ändringar i avtalet om en gemensam elcertifikatsmarknad. I propositionen Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad (prop. 2016/17:187) har regeringen därför föreslagit att godkänner avtal om ändringar av avtalet mellan och . har antagit föreslagna ändringar i lagen om elcertifikat och godkänt ändring av avtal om en gemensam marknad för elcertifikat (prop. 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20, rskr. 2016/17:330 och prop. 2016/17:187, bet. 2016/17:NU25, rskr. 2016/17:331). Regeringen eftersträvar ett stabilt och förutsägbart elcertifikatssystem med regelbundna översyner som marknaden känner till. Av avtalet mellan och om en gemensam marknad för elcertifikat framgår att det ska äga rum kontrollstationer , om inte det gemensamma rådet fastställer något annat. Den senaste kontrollstationen genomfördes . Enligt den senaste ändringen av avtalet (prop. 2016/17:187) är och överens om att det ska införas en stoppmekanism i före som ska bidra till måluppfyllelsen 2030 och till förutsägbarhet för marknadsaktörerna för perioden efter måluppfyllelsen. Stoppmekanismen ska sätta en tidsfrist eller annan gräns för godkännande av anläggningar för tilldelning av elcertifikat. Införandet av en stoppmekanism i enlighet med avtalet är av stor vikt för elcertifikatssystemet och bör därför göras inom ramen för en kontrollstation. Rådet för det gemensamma elcertifikatsystemet har därför beslutat att nästa kontrollstation ska genomföras så att eventuella lagändringar kan träda i kraft före . Regeringen har i regleringsbrevet till gett uppdrag om kontrollstationen 2019 (dnr M2017/03110/S). Av energiöverenskommelsen framgår även att anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas och att formerna för detta bör utredas närmare. Regeringen har därför gett i uppdrag att utreda ett slopande av anslutningsavgiften till stamnätet för havsbaserad vindkraft (dnr M2017/02870/Ee). har redovisat uppdraget . Frågan bereds i . Investeringarna i solceller ökar stadigt även om solelproduktionen är fortfarande marginell jämfört med den totala elproduktionen i (cirka 0,15 av ). Kostnaden för att investera i solelproduktion har minskat men produktionskost- Prop. 2017/18:228 naderna är fortfarande bland de högsta för förnybar el. Regeringen föreslog i budgetpropositionen en ökning av det ekonomiska stödet till solceller med samt en ökning om . I höständringsbudgeten tillfördes ytterligare . Syftet med stödet är bl.a. att användningen av solcellssystem och antalet aktörer som hanterar sådana system ska öka i samt att systemkostnaderna ska sänkas. Genom ett riktat stöd främjas teknik som ännu inte är tillräckligt konkurrenskraftig för att stå på egna ben. På när marknaden är mogen kommer stödet att fasas ut. Det finns även andra stöd och förenklingar som berör solelproduktion, såsom ROT-avdraget, mervärdesskattebefrielse för beskattningsbara personer med liten omsättning (omsättningsgräns för mervärdesskatt), befrielse och nedsättningar för egenproducerad och egenanvänd el från små anläggningar, undantag från nätavgift, elcertifikatssystemet och bidrag till lagring av egenproducerad el. I granskningsrapporten Det samlade stödet till solel (RiR 2017:29) rekommenderar regeringen att analysera det samlade stödet utifrån ett övergripande och samhällsekonomiskt perspektiv där sol jämförs med andra förnybara tekniker eftersom det ger förutsättningar för att nå målet om förnybar elproduktion till 2040, tydliggöra mekanismer och andra värden som utgör grunden för teknikspecifika stöd till solel och rapportera analysen till , skapa förutsättningar för långsiktiga och stabila spelregler för investeringar i solel genom att analysera och redovisa de långsiktiga statsfinansiella effekterna av det samlade solelstödet. Regeringen redovisar sin bedömning och sina åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer i en skrivelse till (skr. 2017/18:181). har 2016 redovisat en strategi för hur tillförseln av solel ska kunna öka och bidra till målet om förnybar elproduktion 2040 (ER 2016:16). En del av myndighetens förslag kommer att vidareutvecklas . har genom sitt regleringsbrev fått i uppdrag att utveckla och tillhandahålla en lättanvänd informationsplattform för solel som gör det enklare för den som vill installera solceller. Plattformen ska utgöra ett nav för offentlig information relevant för aktörer vid solcellsutbyggnad. Regeringen har i propositionen Fler bygglovsbefriade åtgärder (prop. 2017/18:197) föreslagit vissa undantag från kravet på bygglov i . Ändringarna innebär bl.a. att det inte längre ska krävas bygglov för att på en byggnad inom ett detaljplanelagt område montera solcellspaneler och solfångare som följer byggnadens form. Regeringen aviserade även att den avser ta initiativ till att utreda vilken effekt elektromagnetiska störningar från solcellsanläggningar har på verksamheter som är riksintressen för totalförsvaret. Kärnkraften ska bära sina egna kostnader och principen om att kärnkraften inte ska subventioneras består. Även övriga principer från prop. 2008/09:163 (som genomfördes med prop. 2009/10:172) kvarstår. Det innebär bl.a.: Avvecklingslagen har avskaffats och kommer inte att återinföras. Kärnkraftsparentesen är förlängd genom att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser. Tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. Tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik. Något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, kan inte påräknas. I energiöverenskommelsen fastslås dessutom följande: Placeringsreglementet i kärnavfallsfonden förändras så att placeringsmöjligheterna utökas från och med starten på nästa treårsperiod 2018. ska, i samråd med Riksgälden, utifrån de nya förutsättningarna för kärnkraften utreda behovet av förändringar av drifttider i kärnavfallsfonden. Principen ska alltjämt vara att kostnaderna för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall ska täckas av dem som genererat avfallet, staten ska varken betala för avveckling eller slutförvar. Nivån på inbetalningarna till kärnavfallsfonden beslutas av regeringen efter förslag från . Regeringen överlämnade därför propositionen Reglerna om finansiering av kärnavfallshanteringen (prop. 2016/17:199, bet. 2017/18:FöU2, rskr. 2017/18:17). Förändringarna i finansieringslagstiftningen bedöms leda till stabilare förutsättningar för fonden och kraftbolagen. Av energiöverenskommelsen framgår vidare att en utökning av ansvaret vid radiologiska olyckor till ska genomföras i enlighet med riksdagsbeslut i betänkande 2009/10:CU29. Genom beslutet har antagit en ny lag om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor, som ska träda i kraft den dag regeringen bestämmer (se prop. 2009/10:173 Kärnkraften – ökat skadeståndsansvar). En förutsättning för att den nya lagen ska kunna börja tillämpas är att ett ändringsprotokoll till om skadeståndsansvar på atomenergins område och dess tilläggskonvention ratificeras och träder i kraft. Medlemsstaterna ska ratificera ändringsprotokollet enligt rådets beslut /294/EG av om bemyndigande för de medlemsstater som är fördragsslutande parter i av om skadeståndsansvar på atomenergins område. Eftersom det inte bedöms finnas förutsättningar för ett gemensamt agerande från medlemsstaterna planerar regeringen att utöka ansvaret vid radiologiska olyckor genom att höja kraven på försäkringsbelopp i den nu gällande atomansvarighetslagen (1968:45). 6.2Ökad effekt från förnybar kraft Regeringens bedömning: Genom ett effektivt utnyttjande av vattenkraft och bioenergi kan effektuttaget ökas. En konkurrenskraftig fjärrvärmesektor och effektiv elanvändning i uppvärmningen är förutsättningar för att klara den framtida el- och värmeförsörjningen under kalla vinterdagar. Det är angeläget att möjligheten till högeffektiv elproduktion utnyttjas i bränslebaserad fjärrvärmeproduktion. Vattenkraftens utbyggnad ska främst ske genom effekthöjning i befintliga verk med moderna miljötillstånd. bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: i län, kommun och Svebio saknar förslag på hur fjärrvärmesektorn ska göras mer konkurrenskraftig. Svebio menar vidare att en politik som styr mot låga elpriser gör att det blir färre investeringar i kraftvärme, biobränsle och i energieffektivisering. Andra, exempelvis Kommuner och Landsting och , menar att förslag får allvarliga negativa konsekvenser för fjärrvärmens och kraftvärmens konkurrenskraft, utan att det tas upp i betänkandet. Dessa remissinstanser anser att sänkt skatt för kärnkraft och vattenkraft och slopad anslutningsavgift för havsbaserad vindkraft gör att andra energislag riskerar att slås ut och att det finns förslag i andra utredningar om fastighetsskatt för fjärrvärme och skatt på avfallsförbränning. Även anser att det pågår utredningar om styrmedel som kommer att påverka fjärrvärmebranschen negativt. Länsstyrelserna i och län anser att det krävs incitament för att styra från eluppvärmning och till produktion av biokraft vid industri och i fjärrvärmeverk. i län tillägger att för att en sådan utveckling ska kunna ske krävs också att regelverket för inkoppling på fjärrvärmenäten ses över. ser individuella avtal som en möjlighet för att använda fjärrvärme till att stävja toppar i effektbehov. geologiska undersökning framhåller vikten av geoenergi, energilagring i berggrunden och djupgeotermi för framtidens energisystem. i , , Avfall och LRF saknar en beskrivning av hur biogasen ska utvecklas långsiktigt. anser att havsbaserad vindkraft kan bidra med en del av den flexibilitet i energisystemet som behövs. Flera länsstyrelser och anser att det krävs ett allmänt större fokus på produktionsformer med garanterad effekt. Länsstyrelserna, bland andra länsstyrelserna i och , föreslår att ett styrmedel införs för att premiera sådana kraftslag. och i menar tvärtom att farhågorna med effektbrist är överdrivna och att ansvarstagande elhandlare kommer att uppfylla sitt balansansvar och andra måste tillåtas att gå i konkurs. anser att mellanlastanläggningar som utformas för biobaserad produktion skulle ge ett kraftvärmetillskott under Miljövänner för kärnkraft anser att formen för framtagandet av 2017/18:228 förslagen är olämplig, med politiska beslut som grund. Föreningen menar också att förslag är för detaljinriktade och att det saknas definitioner av begrepp i betänkandet. Skälen för regeringens bedömning Omställningen av energisystemet innebär utmaningar. Som framgår i avsnitt 4.3 medför en alltmer icke planerbar elproduktion ökade behov av att säkerställa tillräcklig effekt i systemet. Här är goda tillgång på vattenkraft och bioenergi central för att komplettera den ökande andelen variabel energiproduktion från vind och sol. Regeringen instämmer i bedömning att genom ett effektivt utnyttjande av vattenkraft och bioenergi kan effektuttaget öka ytterligare. Som flera remissinstanser har framfört är en konkurrenskraftig fjärrvärmesektor är också central för att bidra till en minskad användning av el för uppvärmning när effektbehovet är stort. välutvecklade fjärrvärmenät och potential för högeffektiv kraftvärmeproduktion från bioenergi möjliggör därför ett ökat effektbidrag när efterfrågan på el är störst, dvs. kan även nya tekniker och tillämpningar, så som ökat utnyttjande av spillvärme och geotermisk djupvärme, komma att vara en del av en hållbar fjärrvärmesektor. Genom korrekta prissignaler på elmarknaden ges även incitament till minskad användning av el i uppvärmningen eftersom priserna stiger vid högre efterfrågan . Behovet av flexibilitet för både produktion och användning av el kommer att öka . Ökad reglerbar förnybar elproduktion innebär i praktiken att den svenska vattenkraftens tillgängliga effekt och reglerförmåga behöver öka till 2040 jämfört med . Det kan t.ex. innebära att kraftverk effektiviseras för att kunna ta mer vatten genom turbinerna. Regeringen instämmer i energiöverenskommelsens bedömning att vattenkraftens utbyggnad främst ska ske genom effekthöjning i befintliga verk med moderna miljötillstånd. Flexibilitet kan även fås genom andra åtgärder som lagring och efterfrågeflexibilitet (se avsnitt 6.11). Vattenkraften är central för förnybara elförsörjning. Stora delar av vattenkraftsproduktionen bidrar med balansering på alla tidshorisonter – från sekund och minut till årsreglering. Vattenkraften är avgörande för att elsystemet ska kunna ställas om till förnybar elproduktion. En fortsatt hög produktion av vattenkraft är därför grundläggande. För att möta behovet av mer reglerbar förnybar elproduktion bedöms vattenkraftens tillgängliga effekt och reglerförmåga behöva öka jämfört med , och det finns goda möjligheter att åstadkomma det i samband med uppgraderingar av befintliga vattenkraftverk. Vattenkraftens centrala betydelse i energisystemet framgår även av energiöverenskommelsen som vidare har slagit fast: ska leva upp till och dess krav på vattenverksamheter. ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men där prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Reglerna för omprövning av vattenverksamheter som vattenkraftverk och dammar bör förenklas så långt det är möjligt med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar utveckling där våra vattenresurser inte kan betraktas som vilken resurs som helst. Vattenkraftens utbyggnad ska främst ske genom effekthöjning i befintliga verk med moderna miljötillstånd. Nya anläggningar ska ha moderna miljötillstånd. Nationalälvarna, och övriga i lagen angivna älvsträckor, ska fortsatt skyddas från utbyggnad. Vattenkraftsbranschen ska fullt ut finansiera de kostnader, för t.ex. omprövning av verksamheter, som gör att lever upp till och dess krav på vattenverksamheter. Arbetet ska utgå ifrån den partsdiskuterade fondlösningen som och Havs- och vattenmyndigheten har haft. För att genomföra energiöverenskommelsen har regeringen beslutat om propositionen Vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243) som bl.a. avser att genomföra de vattenkraftrelaterade delarna av energiöverenskommelsen. Av propositionen följer bl.a. att alla vattenverksamheter med koppling till produktion av vattenkraftsel ska ha moderna miljövillkor.