prop · H50388 · 2018-02-13 00:00:00 — Den av de behöriga domarna som har högst befattning ska vara ordförande. Bland behöriga domare med samma befattning ska den som har längst tjänstgöringstid vara ordförande. Om det finns särskilda skäl får någon annan av de behöriga domarna än den som har högst befattning eller längst tjänstgöringstid vara ordförande. En fördelning av mål mellan enskilda domare ska vara baserad Fördelningen får inte vara ägnad att påverka målens utgång. Denna lag träder i kraft . 3 29 § upphävd genom 2013:85. Förslag till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Härigenom föreskrivs att det i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister1 ska införas två nya paragrafer, 3 kap. 9 a och 9 b §§, av När Arbetsdomstolen sammanträder med fler än en lagfaren domare är en ordförande eller en vice ordförande behörig att föra ordet. Den av de behöriga domarna som har högst befattning ska föra ordet. Bland behöriga domare med samma befattning ska den som har längst tjänstgöringstid föra ordet. En fördelning av mål mellan enskilda domare ska vara baserad på objektiva kriterier som domstolen fastställt i förväg. Fördelningen får inte vara ägnad att påverka målens utgång. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1977:530. Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att 21 kap. 9 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) ska ha följande lydelse. förvaltningsrätten ska vara svensk medborgare och får inte vara medborgare och får inte vara underårig eller ha förvaltare enligt underårig, i konkurs eller ha 11 kap. 7 § . skall ha sakkunskap i fråga om sakkunskap i fråga om fastighets- sakkunskap beträffande olika slag finnas sådan sakkunskap om olika slag av fastigheter. Bestämmelsen i 20 § andra Bestämmelsen i 20 § andra ska också tillämpas på en Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2009:793. Förslag till lag om ändring i sjölagen Härigenom föreskrivs att 21 kap. 11 § sjölagen (1994:1009) ska ha För en domsaga vars tingsrätt För varje tingsrätt som får ta upp får ta upp dispaschmål skall förteckning, i vilken tas upp minst som består av minst tolv personer tolv personer som är kunniga i som är kunniga i handel och sjöfart handel och sjöfart och som är och som är lämpliga att tjänstgöra särskilda ledamöter i dispaschmål. Rätten ska för varje Bland dem som tagits upp i mål utse tre av personerna i förteckningen utser rätten för varje mål tre för tjänstgöring som föreskrivna antalet ledamöter inte av förfall eller något annat hinder kan utses från förteckningen på grund av förfall eller något annat kan utses från förteckningen, utser hinder ska rätten utse någon annan rätten någon annan lämplig person lämplig person att vara särskild att vara särskild ledamot. En särskild ledamot skall vara Den som ska tjänstgöra som särskild ledamot ska vara svensk medborgare och får inte vara underårig, i konkurs eller ha 11 kap. 7 § får inte förvaltare enligt 11 kap. 7 § ledamoten har rätt till ersättning av ledamoten har rätt till ersättning av allmänna medel enligt bestämm- allmänna medel enligt bestämm- elser som meddelas av regeringen. elser som meddelas av regeringen. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1995:1081. 2.9Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Härigenom föreskrivs att 16 kap. 3 § utlänningslagen (2005:716) ska ha följande lydelse. Om rätten vid handläggningen av ett mål i Migrationsöverdomstolen finner att avgörandet kan få stor principiell betydelse får målet eller, om det kan ske, en viss fråga i målet avgöras av Migrationsöverdomstolen med sju lagfarna ledamöter. Om rätten vid handläggningen av ett mål i Migrationsöverdomstolen finner att avgörandet kan få stor principiell betydelse får målet eller, om det är möjligt, en viss fråga i målet avgöras av Migrationsöverdomstolen med sju lagfarna ledamöter. Behörig att vara rättens ordförande i ett sådant fall är den som är kammarrättspresident eller kammarrättslagman. Denna lag träder i kraft . 2.10Förslag till lag om ändring i lagen (2007:73) om tingsrätts behörighet i vissa fall Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2007:73) om tingsrätts behörighet i vissa fall ska ha följande lydelse. När det av lag eller annan författning följer att behörig domstol är tingsrätten i den ort där en juridisk person eller dess styrelse har sitt säte gäller, om kommunen där sätet finns ingår i mer än en domsaga, att den tingsrätt inom vars domsaga den juridiska personen har sin postadress skall vara behörig. Saknar den juridiska personen postadress inom någon av de domsagor som kommunen ingår i, skall i stället den tingsrätt vara behörig inom vars domsaga kommunens fullmäktige regelmässigt sammanträder. När det av lag eller någon annan författning följer att behörig domstol är tingsrätten i den ort där en juridisk person eller dess styrelse har sitt säte gäller, om kommunen där sätet finns ingår i mer än en domkrets, att den tingsrätt inom vars domkrets den juridiska personen har sin postadress ska vara behörig. Saknar den juridiska personen postadress inom någon av de domkretsar som kommunen ingår i, ska i stället den tingsrätt inom vars domkrets kommunens fullmäktige regelmässigt sammanträder vara behörig. Denna lag träder i kraft . 2.11Förslag till lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1, 3, 4, 6 och 10 §§ lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar ska ha följande lydelse. I mark- och miljödomstol och Mark- och ska det finnas lagfarna domare och tekniska råd. I mark- och miljödomstolen dömer också särskilda ledamöter. Rättens ordförande ska alltid vara en lagfaren domare. När rätten består av fler än en lagfaren domare tillämpas bestämmelserna i 1 kap. 3 f § i en mark- och miljödomstol och bestämmelserna i 2 kap. 4 b § i Mark- och . I lagen (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av tekniska råd. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet anställer vikarie för tekniska råd anställer vikarier för tekniska råd samt förordnar de särskilda leda- och förordnar de särskilda leda- möterna i mark- och miljödomstol. möterna i mark- och miljödomstol. Den som ska tjänstgöra som medborgare och får inte vara underårig, i konkurs eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer utser vilka av de lagfarna domarna i tingsrätt och som ska tjänstgöra i mark- och miljödomstol respektive Mark- och . I ett mål eller ärende där mark- I ett mål eller ärende där mark- och miljödomstolen är första och miljödomstolen är första 1Senaste lydelse 2010:1885. 2Senaste lydelse 2016:246. instans ska rätten vid huvud- instans ska rätten vid huvud- bestå av en lagfaren domare, som bestå av en lagfaren domare och av är rättens ordförande, och av ett ett tekniskt råd och två särskilda tekniskt råd och två särskilda En av de särskilda En av de särskilda ledamöterna ska ha erfarenhet av ledamöterna ska ha erfarenhet av sådana sakfrågor som faller inom sådana sakfrågor som faller inom område eller av vatten- och område eller av vatten- och ledamoten ska ha erfarenhet av ledamoten ska ha erfarenhet av som faller inom nämnda förvalt- som faller inom nämnda förvalt- områden eller av vatten- och områden eller av vatten- och I stället för en av de I stället för en av de särskilda ledamöterna får ytter- särskilda ledamöterna får ytter- ligare en lagfaren domare eller ett ligare en lagfaren domare eller ett tekniskt råd ingå i rätten, om tekniskt råd ingå i rätten, om målets eller ärendets beskaffenhet målets eller ärendets beskaffenhet Första stycket gäller också när ett mål eller ärende avgörs i sak utan huvudförhandling eller sammanträde om det inte med hänsyn till målets omfattning och svårighetsgrad är tillräckligt att rätten består av ordföranden och ett tekniskt råd. Utöver det som sägs i första stycket får ytterligare en eller två ledamöter ingå i rätten. Om rätten utökas med två ledamöter ska den ena ledamoten vara lagfaren domare och den andra tekniskt råd eller särskild ledamot. I mål som har överklagats till mark- och miljödomstolen ska, om inte annat följer av andra eller tredje stycket eller 7 §, rätten vid avgörande i sak bestå av en lagfaren domare, som är rättens ordförande, och ett tekniskt råd. I stället för det får ytterligare en lagfaren domare ingå i rättten, om målets beskaffenhet föranleder det. Om målets svårighetsgrad eller omfattning föranleder det, får rätten ha den sammansättning som enligt 4 § gäller vid huvudförhandling. I ett mål som har överklagats till mark- och miljödomstolen ska, om inte annat följer av andra eller tredje stycket eller 7 §, rätten vid avgörande i sak bestå av en lagfaren domare och ett tekniskt råd. I stället för det får ytterligare en lagfaren domare ingå i rätten, om målets beskaffenhet föranleder det. Om målets svårighetsgrad eller omfattning föranleder det, får rätten ha den sammansättning som enligt 4 § gäller vid huvudförhandling. 2017/18:88 Vid avgörande i sak av en tillståndsfråga enligt ska rätten ha den sammansättning som enligt 4 § gäller vid huvudförhandling, om målet inte är av enkel beskaffenhet. I ett mål eller ärende som har I ett mål eller ärende som har bestå av minst fyra ledamöter, av bestå av minst fyra ledamöter, av vilka minst tre ska vara lagfarna vilka minst tre ska vara domare ska dock alltid delta i domare ska dock alltid delta i rätten, om tre lagfarna domare har rätten, om tre lagfarna domare har ingått i rätten i mark- och ingått i rätten i mark- och Om en av de Om en av de annan handläggning har påbörjats, är rätten ändå domför. påbörjats, är rätten ändå domför. ledamöter får inte delta. Fler än fem ledamöter får inte råd ska alltid ingå i rätten, om det Tekniskt råd ska alltid ingå i inte är uppenbart obehövligt. rätten, om det inte är uppenbart de lagfarna domarna ska vara Vid behandling av frågor om prövningstillstånd eller vid prövning av en ansökan om resning eller återställande av försutten tid eller en klagan över domvilla ska Mark- och bestå av tre lagfarna domare. Ett tekniskt råd får dock ingå i rätten i stället för en av de lagfarna domarna. Om det i rätten ska ingå andra än lagfarna domare bestämmer rättens ordförande med hänsyn till de frågor som prövas i målet vilka som ska ingå. Vid avskrivning efter återkallelse får rätten bestå av en lagfaren domare. Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2017:315. Rättens ordförande ska alltid vara en lagfaren domare. När rätten består av fler än en lagfaren domare tillämpas bestämmelserna i 1 kap. 3 f § i Patent- och och bestämmelserna i 2 kap. 4 b § i Patent- och marknadsöverdomstolen. Förslag till lag om ändring i lagen (2016:188) om patent- och marknadsdomstolar Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § lagen (2016:188) om patent- och marknadsdomstolar ska ha följande lydelse. I Patent- och och Patent- och marknadsöverdomstolen ska det finnas lagfarna domare och patentråd. I domstolarna dömer också tekniska och ekonomiska experter och nämndemän. Patentråd och tekniska experter benämns i denna lag tekniska ledamöter. Rättens ordförande ska alltid vara en lagfaren domare. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att dels lämna förslag till en lag om domstolar och domare, och i denna del överväga vilka bestämmelser om domstolar och domare som bör finnas i lag och vilka som bör föreskrivas i förordning, dels genomföra en översyn av de befintliga domaranställningarna och chefsstrukturen i de allmänna domstolsslagen (dir. 2009:106). Utredningen antog namnet . Regeringen beslutade genom tilläggsdirektiv (dir. 2010:57) att utvidga utredningens uppdrag till att också omfatta en analys av behovet av dels lagändringar till följd av vissa föreslagna grundlagsändringar av behörighetsreglerna i de högsta domstolarna, dels lagbestämmelser om krav på svenskt medborgarskap för den som, utan att vara ordinarie domare, utövar rättskipningsuppgifter. Uppdraget redovisades i betänkandet En reformerad domstolslagstiftning (SOU 2011:42). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (Ju2011/03644/DOM). Chefen för beslutade att ge en utredare i uppdrag att biträda departementet med att utreda och föreslå dels hur den framtida strukturen för mellanchefer i underrätt och överrätt och nya befordrade domaranställningar utan chefskap bör utformas och regleras, dels hur ordförandeskapet i en kollegial sammansättning bör regleras (Ju2012/04634/P). Uppdraget redovisades i departementspromemorian Mellanchefsstrukturen i domstol och nya befordrade domaranställningar utan chefskap m.m. (Ds 2013:41). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4. Promemorians lagförslag finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (Ju2013/04935/DOM). I denna proposition behandlar regeringen utredningens förslag om ordförandeskapet i domstol vid kollegial handläggning och de kompletterande förslag om detta som lämnas i promemorian. Vidare behandlas utredningens förslag om fördelning av mål mellan enskilda domare, ändringar av regleringen av Högsta förvaltningsdomstolens uppgifter, hovrättens tillsyn över tingsrätterna, benämningen av tingsrättens domkrets och behörighetskraven för särskilda ledamöter i domstol. Vissa av utredningens och promemorians andra förslag har redan lett till lagstiftning, se propositionerna En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess (prop. 2012/13:45, bet. 2012/13:JuU15, rskr. 2012/13:154) och Utökad samverkan mellan domstolar (prop. 2016/17:174, bet. 2016/17:JuU26, rskr. 2016/17:287). Regeringen avser inte att gå vidare med utredningens och promemorians övriga lagförslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. i bilaga 8. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets synpunkter, som behandlas i avsnitt 5.3 och i författningskommentaren. till lagrådsremissen har några språkliga och redaktionella ändringar Fördelning av mål mellan domare Regeringens förslag: Grundläggande bestämmelser om fördelning av mål och ärenden ska införas i lag. En fördelning av mål och ärenden mellan enskilda domare ska vara baserad på objektiva kriterier som domstolen fastställt i förväg. Fördelningen får inte vara ägnad att påverka målens eller ärendenas utgång. Regeringens bedömning: Det bör inte införas bestämmelser om fördelning av mål vid jäv. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen föreslår även att det i lag anges att de i förväg fastställda objektiva kriterierna ska vara ägnade att medföra en rimlig arbetsfördelning och ett effektivt utnyttjande av såväl domstolens resurser som domarnas särskilda kunskaper. Om det föreligger särskilda skäl får domstolen besluta att visst mål ska fördelas på annat sätt än vad som följer av dessa kriterier. Den som är jävig att handlägga ett mål får inte heller vidta åtgärder som påverkar hur målet fördelas mellan enskilda domare. domare vid domstolen är jäviga får dock den domare som leder arbetet vid domstolen förordna domare vid annan domstol att handlägga målet. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget om fördelning av mål och ärenden eller lämnar det utan invändning. ombudsmän () tillstyrker förslaget men påpekar att det ställer ökade krav på utförlighet i domstolarnas arbetsordningar när det gäller att formulera objektiva kriterier för fördelningen. framhåller att det är mycket viktigt att det i domstolarnas dokument som reglerar fördelning och omfördelning av mål tydligt framgår vad som anses vara sådana objektiva kriterier som får beaktas. anför att även om en normbunden fördelning av mål utgör en inskränkning av arbetsgivarens rätt att leda och fördela arbetet har verket, av konstitutionella skäl, ingen invändning mot förslaget. och framhåller vikten av att domstolarna lämnas ett stort utrymme att anpassa verksamheten efter domstolens individuella behov och förutsättningar. anser att frågor om fördelning av mål är en organisatorisk fråga som inte lämpar sig att reglera på lagnivå. avstyrker förslaget och anser att det är nödvändigt att fördelningsregeln ges ett konkret innehåll i lag och gäller alla domstolar. Justitiekanslern anser att regleringen om möjligt bör utformas så att den mera exakt anger de objektiva kriterier som kan godtas för en fördelning av mål och ärenden. Flera andra remissinstanser har synpunkter på bestämmelsernas placering och närmare utformning, bl.a. och Hovrätten för Nedre , som anser att det inte bör anges att varje domstol bestämmer själv hur mål och ärenden ska fördelas mellan enskilda domare. anser att det inte heller finns behov av att ange att det i vissa fall, nämligen om det föreligger särskilda skäl, är tillåtet att göra avsteg från de beslutade fördelningsbestämmelserna. Enligt framstår det som oklart om det över huvud taget går att utforma några objektiva kriterier av högre konkretion i domstolens arbetsordning eller dylikt, och anser att det torde räcka med en bestämmelse om att fördelningen inte får vara ägnad att påverka målens eller ärendenas utgång. anser att det i författning bör göras en distinktion mellan fördelning och omfördelning av mål och ärenden. Liknande synpunkter framförs av . De flesta remissinstanserna har ingen invändning mot förslaget om bestämmelser om fördelning av mål vid jäv. och ifrågasätter behovet av sådana bestämmelser och menar att de skulle kunna medföra att den person som utför enklare administrativa åtgärder vid fördelning av mål skulle behöva göra en alltför arbetskrävande bedömning av om denna person själv träffas av jävsbestämmelserna. Liknande invändningar framförs av , som menar att förslaget av praktiska skäl inte är genomförbart. vid avstyrker utredningens förslag att den domare som leder arbetet vid domstolen får förordna domare vid annan domstol att handlägga målet om samtliga domare vid domstolen är jäviga. anser, i likhet med och , att i de fall då en överinstans finns att tillgå bör uppgiften att förordna en domare ankomma på denna. Förvaltningsrätten i ser behov av en uttrycklig bestämmelse om att ett mål kan överlämnas till annan domstol till följd av jäv. Skälen för regeringens förslag och bedömning Bestämmelser om fördelning av mål och ärenden bör införas i lag Föreskrifter om fördelning av mål finns i vissa av förordningarna med instruktion för domstolarna. För tingsrätt, hovrätt, förvaltningsrätt och kammarrätt föreskrivs att grunderna för fördelning av arbetsuppgifterna ska framgå av arbetsordningen. Fördelningen av mål ska ske genom lottning. Undantag från kravet på lottning får göras för mål av särskild art, för mål från viss del av domkretsen, för att mål som har inbördes samband ska kunna handläggas av samma organisatoriska enhet och för att uppnå en rimlig fördelning av mål mellan domstolens domare. För och gäller att domstolen beslutar om riktlinjer för fördelningen av mål på de organisatoriska enheterna som anges i arbetsordningen. För Arbetsdomstolen föreskrivs att målen ska fördelas mellan ordförandena efter den turordning målen kommit in till domstolen. Ordningen med föreskrifter om fördelning av mål i förordning har kritiserats av bl.a. JO, som gett uttryck för att bestämmelser om lottning av mål och ärenden bör ha sin utgångspunkt i bestämmelser i lag (JO 2008/09 s. 42). anges i grundlag att en rättegång ska genomföras rättvist och att ingen annan myndighet än domstol får bestämma hur dömande uppgifter ska fördelas mellan enskilda domare (2 kap. 11 § andra stycket och 11 kap. 3 § andra meningen regeringsformen). Den senare bestämmelsen innebär att domstolarna vid fördelningen av mål och ärenden bara har att rätta sig efter rättsregler i lag och inte får ta emot direktiv om hur fördelningen ska ske i ett särskilt fall (prop. 2009/10:80 s. 129). Därmed kan föreskrifter om fördelning av mål och ärenden inte meddelas i förordning. Enligt en övergångsbestämmelse till grundlagsändringen behåller dock äldre föreskrifter om fördelning av dömande uppgifter mellan domare sin giltighet tills vidare. Oberoende och opartiska domstolar är ett av fundamenten i vårt demokratiska samhälle. Frågan hur domstolar fördelar mål mellan sina domare är av central betydelse för en oförvitlig rättskipning. Regeringen anser därför att bestämmelserna om hur mål fördelas inom en domstol bör ha sin utgångspunkt i lag. Lagbestämmelser om fördelning av mål och ärenden bör så långt möjligt vara utformade så att de kan tillämpas i samtliga domstolar, oavsett domstolstyp och organisationsform. Det finns två särskilt viktiga principer som måste upprätthållas vid fördelning av mål och ärenden i alla domstolar. Den första gäller kravet på att fördelningen av rättskipande uppgifter inom en domstol ska vara normbunden. Som framgår av rekommendation CM/Rec(2010)12 om domares självständighet, effektivitet och ansvar ska fördelningen vara baserad på objektiva, i förväg uppsatta kriterier för att garantera rätten till en självständig och opartisk domare (punkt 24). Ur ett medborgarperspektiv får det inte finnas minsta misstanke om att fördelningen inte sker på sakliga grunder. I rekommendation anges även en andra lika viktig princip, nämligen att fördelningen inte ska påverkas av någon berörd parts önskemål eller någon annan person som är berörd av utgången i saken (punkt 24). Även denna princip ger tydligt uttryck för kravet på en oberoende och opartisk rättskipning. Regeringen anser, i likhet med utredningen och majoriteten av remissinstanserna, att båda dessa principer bör komma till uttryck i lag. Det bör därför anges att en fördelning av mål och ärenden mellan enskilda domare ska vara baserad på objektiva kriterier som domstolen fastställt i förväg. Fördelningen får inte vara ägnad att påverka målens eller ärendenas utgång. Dessa principer bör gälla oavsett i vilket skede målet fördelas inom domstolen; vid en ursprunglig fördelning till en enskild domare, och vid en senare fördelning om den ursprungliga fördelningen av något skäl bör frångås. Som utredningen framhåller är det dessutom ibland svårt att dra någon tydlig gräns mellan en ursprunglig fördelning och en senare omfördelning av mål. Regeringen anser mot denna bakgrund att det i lagtexten inte bör göras någon åtskillnad mellan fördelning och omfördelning av mål. 2017/18:88 Utredningen föreslår att det i lagtexten även ska anges att kriterierna för fördelning ska vara ägnade att medföra en rimlig arbetsfördelning och ett effektivt utnyttjande av såväl domstolens resurser som domarnas särskilda kunskaper. Arbetsrelaterade hänsyn lär visserligen behöva beaktas vid den närmare fördelningen av ett mål eller ärende. Det övergripande syftet med lagregleringen är dock att tydligt slå fast att fördelningen ska vara ägnad att garantera parterna en oberoende och opartisk rättskipning. Den föreslagna formuleringen skulle ge alltför stor tyngd till det domstolsinterna perspektivet. Vidare kan det lämpliga i att framhålla vissa aspekter som ledning för domstolarnas närmare fördelning ifrågasättas. Dessa aspekter bör därför inte anges i form av bestämmelser i lag. Såsom framhåller bör det inte heller i lag införas en möjlighet till undantag vid särskilda skäl, eftersom det kan ge intryck av att fördelningen i vissa fall inte behöver vara baserad på sakliga grunder, trots att så alltid måste vara fallet. Även om de principiella utgångspunkterna för fördelning bör vara desamma för samtliga domstolar kan det finnas behov av olika system för hur den närmare fördelningen går till vid skilda domstolar.