prop · H503146 · 2018-03-20 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2017/18:146 Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 Regeringens skrivelse 2017/18:146 Politiken för global utveckling i genomförandet Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisar regeringen exempel på sitt arbete med politiken för global utveckling (PGU) – 2017 inom ramen för Agenda 2030 och de globala målen. De 17 målen och 169 delmålen är universella och odelbara och integrerar de tre dimensionerna av hållbar utveckling, den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. En mer fördjupad redovisning görs i skrivelsen av några områden där regeringen har uttalat en särskild ambition . Inom dessa tematiska områden redovisar regeringen också potentiella mål- och intressekonflikter och hur potential för bättre samstämmighet kan utnyttjas. Dessa områden är: –hållbar konsumtion och produktion –klimat och hav –kapital- och skatteflykt Avslutningsvis konstaterar regeringen att ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030 både nationellt och internationellt och att PGU fortsatt ska vara ett centralt verktyg i genomförandet. 3 Redovisning av regeringens arbete med tematiska PGU- områden 2016−2017 kopplat till de globala målen......................... Exempel på PGU-område: Sociala Exempel på PGU-område: Tryggad Hälsa och välbefinnande .................................................. Exempel på PGU-område: God utbildning för alla ..................................................... Exempel på PGU-område: Utbildning för Exempel på PGU-område: En feministisk Mål- och intressekonflikt: Bakslag i det globala arbetet med jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter kräver en Rent vatten och sanitet ..................................................... Exempel på PGU-område: Hållbar förvaltning och säker tillgång till vatten Hållbar energi för alla....................................................... Exempel på PGU-område: Hållbara och Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt ............. Exempel på PGU-område: Internationella arbetsmarknadsfrågor och Global ........... Hållbar industri, innovationer och infrastruktur ............... Exempel på PGU-område: Hållbart Mål- och intressekonflikt: Företagande på Exempel på PGU-område: Flyktingströmmar, migration och Hållbara städer och samhällen.......................................... Exempel på PGU-område: Hållbar Hållbar konsumtion och produktion................................. Exempel på PGU-område: Hållbar konsumtion och produktion ............................ Mål- och intressekonflikt: privat konsumtion och hållbar global utveckling...... Exempel på PGU-område: Klimat och Hav och resurser.................................................. Exempel på PGU-område: Hållbara hav ........ Mål- och intressekonflikt: Klimat och hav ..... Ekosystem och biologisk mångfald................................. Exempel på PGU-område: Samarbete Fredliga och inkluderande samhällen .............................. Exempel på PGU-område: Säkerhet och Mål 17: Genomförande och globalt partnerskap ............. Exempel på PGU-område: Kapital- och Mål- och intressekonflikter i arbetet med kapital- och skatteflykt ................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ befinner sig in i genomförandet av Agenda 2030 och de 17 globala målen för hållbar utveckling som antogs vid i . ser Agenda 2030 och de globala målen, det rättsligt bindande klimatavtalet som slöts i , slutdokumentet från konferensen om utvecklingsfinansiering, Action Agenda och för katastrofriskreducering 2015–2030 som sammanhängande delar av det globala ramverket för hållbar utveckling. De 17 globala målen och 169 delmålen är universella och odelbara och integrerar de tre dimensionerna av hållbar utveckling, den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. De globala målen för hållbar utveckling enligt är: Mål 1: Ingen fattigdom Mål 2: Ingen hunger Mål 3: Hälsa och välbefinnande Mål 4: God utbildning för alla Mål 5: Jämställdhet Mål 6: Rent vatten och sanitet Mål 7: Hållbar energi för alla Mål 8: Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt Mål 9: Hållbar industri, innovationer och infrastruktur Mål 10: Minskad ojämlikhet Mål 11: Hållbara städer och samhällen Mål 12: Hållbar konsumtion och produktion Mål 13: Bekämpa klimatförändringen Mål 14: Hav och resurser Mål 15: Ekosystem och biologisk mångfald Mål 16: Fredliga och inkluderande samhällen 17: Genomförande och globalt partnerskap Det är regeringens ambition att ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030 både nationellt och internationellt. ska vara en aktiv och konstruktiv partner i det gemensamma internationella arbetet med genomförandet av Agenda 2030. Det multilaterala arbetet är kanske viktigare än någonsin i modern tid. En utgångspunkt för är att genomförandet av Agenda 2030 innebär en process av successiv omställning och vidareutveckling av samhällsmodell som modern och hållbar välfärdsstat, nationellt och som del av det globala systemet. I den processen ska alla vara med, och ingen lämnas utanför. Grundläggande för arbetet är att det finns ett brett ägarskap för Agenda 2030 bland alla aktörer i samhället, ett ägarskap och en delaktighet som utvecklas och fördjupas . engagemanget, byggt på kunskap och insikt, från den lokala till den nationella och globala nivån, är en nödvändig grund. Regeringen ser Agenda 2030 som ett dynamiskt ramverk som globalt öppnar nya möjligheter för alla samhällen och aktörer, såväl nationellt som Det är en agenda för en gemensam och långsiktigt hållbar miljömässig, social och ekonomisk utveckling, i syfte att bekämpa fattigdom och hunger och ojämlikhet inom och mellan länder för att bygga fredliga, rättvisa och inkluderande samhällen. ska säkerställas full respekt, jämställdhet ska uppnås och kvinnors och flickors egenmakt ska främjas. Det långsiktiga skyddet för planeten och dess naturresurser ska garanteras. Agenda 2030 är en ambitiös agenda men inom många områden har ännu högre ambitioner. Detta gäller inte minst främjande av demokrati, säkerställandet av de mänskliga rättigheterna och jämställdhet, både som mål och medel för hållbar utveckling i dess tre dimensioner – den sociala, den ekonomiska och den miljömässiga. fokus i det internationella genomförandet av Agenda 2030 inriktas mot en rättvis och hållbar global utveckling. ambitiös samstämmighetspolitik med detta som mål. utveckling (PGU) fastställdes av 2003 och har tillämpats med ökad kraft genom den nystart av politiken som regeringen PGU är ett centralt verktyg i genomförandet av Agenda De globala utmaningarna och den universella innebörden av Agenda 2030 gör ett mer samstämmigt agerande mellan politikområden till en viktig förutsättning för genomförandet. Två perspektiv vägleder PGU-arbete. perspektiv på utveckling innebär att det är deras behov, intressen och förutsättningar som ska vara utgångspunkten i arbetet med att uppnå en rättvis och hållbar global utveckling. Rättighetsperspektivet innebär att de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer ska ses som grundläggande för utveckling. Jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är en förutsättning för genomförandet av Agenda 2030, i och i världen. Regeringen aviserade en nystart av PGU . gjordes mot bakgrund av att Agenda 2030 förhandlades. att PGU är ett viktigt verktyg i genomförandet av Agenda 2030 och ville Nystarten tog även intryck av Statskontorets utvärdering av arbetsformerna och styrningen av PGU (rapport 2014:1), där myndigheten konstaterade att det fanns behov av att ytterligare förtydliga politiken, vad som förväntas uppnås av berörda aktörer och vem som ansvarar för detta. Flera av Statskontorets rekommendationer har omhändertagits i och med nystarten av PGU och det pågående genomförandet av Agenda 2030 med PGU som verktyg. 2017/18:146 Nystarten av PGU innebar att regeringen formulerade konkreta mål för arbetet och tydliggjorde ansvaret för genomförandet. En interdepartemental arbetsgrupp med PGU-ansvariga på enhetschefsnivå från samtliga departement inrättades under ledning av för internationellt utvecklingssamarbete. Samtliga departement tog fram interna handlingsplaner för hur deras verksamhet bidrar i arbetet med PGU kopplat till de globala målen. Handlingsplanerna anger operationella resultatmål för verksamheten och hur myndigheter kan involveras i arbetet. Ett urval av de mål som sattes upp i PGU- handlingsplanerna till slutet av 2017 redovisades i den förra PGU- skrivelsen och redovisas i denna skrivelse. Samstämmighetspolitiken i PGU är också direkt kopplad till mål 17 i Agenda . Detta globala mål handlar om att stärka genomförandemedel och det globala partnerskapet för hållbar utveckling där ett av delmålen handlar om att stärka samstämmighet för hållbar utveckling. Synergier, mål- och intressekonflikter Samstämmighetspolitiken, som är grunden i PGU, är central för att bidra till uppfyllandet av de globala målen. PGU syftar till att alla politikområden samstämmigt ska bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Detta innebär också att målkonflikter behöver synliggöras och bli föremål för medvetna och övervägda val. De samband som redovisas mellan olika politikområden i denna skrivelse handlar till största delen om att belysa och bättre tillvarata synergier för samstämmighet mellan olika politikområden. Det handlar också om att identifiera och utnyttja möjligheten till ett mer proaktivt förhållningssätt i arbetet med PGU inom olika politikområden. I skrivelsen redovisas också områden där det kan finnas olika mål- och intressekonflikter som begränsar möjligheten att uppnå en rättvis och hållbar global utveckling, vilket därmed kan begränsa bidrag till uppfyllandet av de globala målen. rapportering till FN:s politiska högnivåforum för hållbar Flera viktiga steg har tagits i genomförande av Agenda 2030. redovisade regeringen till FN:s politiska högnivåforum för hållbar utveckling (on Sustainable Development, HLPF) hur genomför Agenda 2030 i Rapporten redovisar regeringens preliminära bedömning av hur lever upp till de globala målen och delmålen i agendan. Redovisningen bygger huvudsakligen på en rapport från (). På regeringens uppdrag har SCB i samarbete med ett antal andra svenska myndigheter utarbetat en omfattande redovisning som på basis av befintliga data och statistik ger en första preliminär och systematisk bedömning per mål och delmål av hur lever upp till Agenda 2030. SCB redovisar drygt 120 indikatorer, varav cirka 100 exakt, delvis eller ungefärligt överensstämmer med de globala indikatorerna. globala indikatorer bedömer SCB att 49 indikatorer, det vill säga procent av de globala indikatorerna, är Slutredovisningen av uppdraget redovisades av SCB . Den innehåller förslag kring en nationell indikatorlista, förslag kring rapporteringsmekanismer och styrning samt förslag till integrerade analyser. SCB konstaterar i rapporten att inte minst mätning och uppföljning är viktigt för att stärka och driva på genomförandet av Agenda 2030. Stora delar av Agenda 2030 berör frågor som finns på regeringens dagordning som arbetslöshet, arbetsskador, hälsa, minskad ojämlikhet, tillgång till bostad, fossilfri ekonomi och konsumtion med god hushållning av naturresurser i enlighet med miljömålen, välfungerande skola, vård och omsorg, fungerande rättsväsende, medbestämmande och internationellt samarbete. För dessa frågor kan Agenda 2030, och uppföljningen av denna, underlätta för regeringen och andra samhällsaktörer att tydligare se kopplingar och samband mellan olika områden och därmed utforma politiken mer effektivt. Den mer strukturerade uppföljningen inom ramen för Agenda 2030 kan också bli ett viktigt verktyg. frivilliga rapport till FN:s politiska högnivåforum för hållbar utveckling visar att det finns flera positiva resultat och styrkor – och ett antal viktiga utmaningar för i det fortsatta arbetet till 2030. Rapporten togs fram i en bred konsultationsprocess, med underlag och bidrag från ett stort antal samhällsaktörer i olika referensgrupper. I rapporten konstaterar regeringen att har ett gynnsamt utgångsläge för genomförandet av Agenda 2030. Grundläggande är de fredliga och demokratiska förhållanden som karakteriserat landet och som innefattar en utvecklad samverkanskultur mellan de olika samhällsaktörerna, politiskt, ekonomiskt och socialt. En annan viktig anledning till att har ett gott utgångsläge är att den ekonomiska utvecklingen har varit stark. Positiva resultat finns på flera områden, exempelvis när det gäller fattigdom och hunger, jämställdhet, utbildning, hälsa, vatten och infrastruktur. När det gäller klimatmålet har utsläpp av växthusgaser minskat . Utmaningarna är dock fortsatt tydliga när det gäller att finna metoder för att snabbt och effektivt bidra till klimatomställning både i och i andra delar av världen. Detsamma gäller målsättningarna om hållbara hav och resurser. har betydande utmaningar när det gäller målet att uppnå hållbar konsumtion och produktion i och utanför . I finns även ett antal utmaningar relaterade till ojämlikhet – att minska inkomstklyftorna, inklusive inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män för samma arbete, och öka de disponibla inkomsterna för vissa utsatta grupper samt att uppnå jämlik hälsa och lika möjligheter till livslångt lärande. Personer med funktionsnedsättning, nyanlända, utomeuropeiskt födda och unga har i större utsträckning svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Diskriminering i vardagen av olika grupper i samhället behöver motverkas och förebyggas. Det finns vidare fortfarande utmaningar när det gäller att uppnå jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt. I rapporten till FN:s politiska högnivåforum för hållbar utveckling konstaterar regeringen att PGU och arbetet med om utvecklingsfinansiering är viktiga verktyg och medel i genomförandet av Agenda 2030, såväl inom som när det gäller bidrag till det globala genomförandet av agendan. Det behövs ett samstämmigt 2017/18:146 tillvägagångssätt i alla led, från utformning av politiken till faktiskt genomförande. Regeringens arbete med att genomföra Agenda 2030 med PGU som ett av flera verktyg sker genom ordinarie processer. Arbetet har inriktats på att säkerställa att PGU inte blir ett parallellt spår, utan ett effektivt verktyg i genomförandet av Agenda 2030. Samordningsfunktionen för PGU inom ligger inom () där ansvarigt statsråd är vice statsministern, tillika ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat. Liksom med Agenda 2030 åligger det dock hela regeringen och därmed alla statsråd att genomföra politiken. det gäller genomförandet av Agenda 2030 har två ministrar därutöver särskilt övergripande ansvar. Civilministern ansvarar för att samordna och främja genomförandet av agendan nationellt i . internationellt utvecklingssamarbete och klimat, samt vice statsminister, leder arbetet med bidrag till det internationella genomförandet genom politiken för global utveckling och det svenska biståndet. Direkt under statsråden finns en mindre samrådsgrupp för Agenda 2030 med statssekreterare från , , Under regeringens nystart av PGU utsågs PGU-ansvariga enhetschefer utvecklingssamarbete på UD var sammankallande till en interdepartemental arbetsgrupp där dessa chefer ingick. interdepartementala arbetsgruppen för PGU har slagits samman med den interdepartementala arbetsgruppen för Agenda 2030. Varje departement har fått utse en eller två fokalpunkter för det nationella respektive det internationella genomförandet av Agenda 2030 (där PGU ingår), att ingå i den interdepartementala arbetsgruppen. kallas vid behov till arbetsgruppen i syfte att stärka delägarskapet för agendan och ge tillfälle att diskutera strategiskt viktiga frågor. målsättningar vägleder arbetsgruppen: – Ökad kunskap: Öka kunskap och förståelse om Agenda 2030 och dess 17 globala mål för hållbar utveckling inom . Stärkt delägarskap: Stärka medvetandet, motivationen delägarskapet för att genomföra Agenda 2030 inom verktyg: Underlätta arbetet med Agenda 2030 i genom att utveckla hjälpmedel för genomförandet av agendan. Utlandsmyndigheterna arbetar aktivt med genomförandet av Agenda UD gav samtliga drygt 100 utlandsmyndigheter i uppdrag att rapportera hur de arbetar med och främjar genomförandet av Agenda 2030 med PGU som verktyg. uppdraget ingick att beskriva hur värdlandet genomför agendan. hälften av utlandsmyndigheterna lämnade svar och en sammanställning av dessa visar att myndigheterna arbetar aktivt med Agenda 2030. mål som myndigheterna angav att de arbetade mest med var mål 5 om jämställdhet, mål 8 om inkluderande ekonomisk tillväxt och anständiga arbetsvillkor, mål 13 om klimat och mål 16 om fredliga och inkluderande samhällen. Flera ambassader har hållbar utveckling som ett övergripande mål för sin verksamhet och gemensamt arbete sker mellan de olika sektionerna på myndigheten när det gäller till exempel analys, rapportering och offentlig diplomati. Ett antal utlandsmyndigheter anser att mer behöver göras för att integrera Agenda 2030-arbetet i hela myndighetens verksamhet, bland annat genom att öka kunskapen om agendan, integrera den i verksamhetsplanering och andra styrinstrument samt utveckla partnerskap med olika aktörer. Ett 30-tal utlandsmyndigheter är aktiva i kommunikationssatsning #FirstGeneration, som är en internationell kampanj med syfte att skapa engagemang, stärka kommunikationen och bredda den folkliga förankringen runt Agenda 2030. Utlandsmyndigheterna ombads även redogöra för hur de arbetar för att identifiera synergier och målkonflikter i genomförandet av Agenda 2030. Flera utlandsmyndigheter lyfte fram att de inte arbetar systematiskt för att identifiera målkonflikter och synergier mellan de specifika målen i agendan, samt att arbetet med att söka synergier och identifiera och undvika målkonflikter skulle kunna stärkas t. ex. genom att PGU inkluderas i verksamhetsplaneringen. Den nationella handlingsplanen för Agenda 2030 En nationell handlingsplan för Agenda 2030 ska tas fram . leder arbetet, till vilket samtliga departement bidrar. Handlingsplanen har fokus på det nationella genomförandet, men avser även bidrag till det globala genomförandet av Agenda 2030. PGU är ett viktigt verktyg för detta. Syftet med den nationella handlingsplan som tas fram för åren 2018–2020 är: -att identifiera existerande politik samt redan beslutade insatser som bidrar till att målen uppnås -att reflektera kring Agenda 2030-delegationens analys av i vilken utsträckning agendans delmål motsvaras av existerande svenska nationella mål -att vidta åtgärder inom ett antal centrala tvärsektoriella frågor, bland annat genom uppdrag till myndigheter -att underlätta samordning i genomförandet av de nationella målen i relation till målen i Agenda , inklusive former för en mer systematisk uppföljning och utvärdering -att uppmuntra och underlätta för kommuner och landsting att bidra till att målen uppnås, samt -att uppmuntra och underlätta för näringsliv, civilsamhälle, kunskapssamhälle och individer att bidra till att målen uppnås. Underlag till den nationella handlingsplanen utgörs bl. a. av Agenda 2030-delegationens (Fi 2016:01) delrapport som överlämnades till regeringen med förslag till innehåll i en nationell handlingsplan. Delegationen har i denna lämnat förslag till sex prioriterade områden, där utmaningar bedöms vara störst, men där också möjligheten till lösningar har identifierats. Dessa områden är: ett jämlikt och jämställt samhälle, hållbara städer,en samhällsnyttig och cirkulär ekonomi, ett starkt näringsliv med hållbara affärsmodeller, hållbara och hälsosamma livsmedel, samt stärkt kunskap och innovation. Den nationella rapporten om genomförande av Agenda 2030 inför FN:s politiska högnivåmöte om hållbar utveckling utgör också ett stöd för utformningen av den nationella handlingsplanen. av regeringen och anger såväl centrala utgångspunkter som visst innehåll i det fortsatta arbetet. Därutöver bygger den nationella handlingsplanen på underlag i form av redovisningar från ett 90-tal statliga myndigheter, departementsvisa redovisningar av arbetet på respektive departement utifrån respektive statsråds ansvarsområde, samt relevanta policydokument som beaktar Agenda 2030 t.ex. regeringens skrivelse för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd 2016/17:60) samt denna PGU-skrivelse. PGU kommer att vara en integrerad del av den nationella handlingsplanen och vara föremål för statistikbaserad uppföljning. första global indikatorlista för de 169 delmålen i Agenda lades fram för FN:s statistiska kommission . i and on SDG indicators (IAEG-SDG), som tagit fram förslaget till den globala indikatorlistan och som fortsätter att arbeta med utveckling av indikatorerna. I SCB:s slutredovisning om statistikbaserad uppföljning av Agenda 2030 () föreslås ett antal nationella indikatorer samt ansvariga myndigheter för delmålen i som en del av arbetet med den nationella handlingsplanen. Den globala indikatorn för samstämmighet för hållbar utveckling handlar om antal länder som har mekanismer på plats för att stärka detta Regeringen anser att indikatorn är för övergripande och avser därför att utveckla en nationell indikator för att kunna följa upp PGU och mäta samstämmighet nationellt. Agenda 2030 och PGU i EU EU har ett fördragsbundet åtagande till samstämmighet för utveckling. innebär att hänsyn ska tas till utvecklingsmål vid beslut inom olika politikområden med påverkan på utvecklingsländer. diskussionen om hur samstämmig utvecklingspolitik inkluderades i de rådsslutsatser om genomförandet av Agenda 2030 som antogs av allmänna EU och dess medlemsstater är världens största givare av Utvecklingssamarbetet utgör en central del av EU:s Efter intensiva förhandlingar antogs EU:s nya policy för utvecklingssamarbete vid namn Nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid. Policyn är politiskt bindande för EU- institutionerna och EU:s medlemsstater och tar sin utgångspunkt i Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. I EU:s nya policy för utvecklingssamarbete slås det också fast att EU och dess medlemsstater ska tillämpa principen om politisk samstämmighet för utveckling. också ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet i alla externa och interna policyer som genomförs och som kan antas komma att påverka har under förhandlingarna av rådsslutsatserna kring EU:s genomförande av Agenda 2030 verkat särskilt för en övergripande ambitionshöjning, bland annat genom att säkerställa att agendan integreras i EU:s nuvarande och framtida policyarbete. särskilt drivit handlar om jämställdhet, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, miljö, fred och säkerhet, biståndsmål, hållbart företagande, handel, social dialog, verktyg för samstämmighet för utveckling, inklusive hållbar utveckling, och ett aktivt deltagande av intressenter i EU:s arbete fick gehör för merparten av de svenska ståndpunkterna och är positivt till rådets proaktiva arbete med EU:s genomförande av agendan. För att bättre svara upp mot den genomförandefas för Agenda 2030 som EU nu går in i etableras en permanent rådsarbetsgrupp som ska samordna och driva på arbetet med EU:s interna och externa genomförande av Gruppen kommer att fungera som ett stöd till andra rådskonstellationer som fortsatt har sakansvar för delar av Agenda 2030 och de globala målen. deltar aktivt i expertgrupper för samstämmighet inom både EU Syftet med dessa expertgrupper är att diskutera metodik och har samlat information om alla medlemsstaters arbete inom området och planerar att ge ut en rapport 3 Redovisning av regeringens arbete med tematiska PGU-områden 2016−2017 kopplat till de globala målen Regeringen ser att ett stärkt och fördjupat arbete med politik för global utveckling (PGU) kan bidra till ett mer effektivt genomförande av Agenda 2030 och dess mål. Nedan redovisar regeringen exempel på olika tematiska PGU-områden.