prop · H503262 · 2018-05-22 00:00:00 — ESS-kansliet ska vidare bl.a. stödja med relevanta underlag, vara en kontaktyta mot lärosäten och forskare, ta fram en sammanhållen plan för de svenska insatserna på både nationell och internationell nivå samt regelbundet följa upp och utvärdera ESS. Effekten och nyttan av svenska satsningar bör påvisas och redovisas och eventuella risker ska identifieras. ESS-kansliet ska även ansvara för att synliggöra, informera om och kommunicera insatser relaterade till ESS. Den serie av möten mellan berörda aktörer som anordnats (organiserade av 2016, av och //) har bidragit till att på nationell nivå synliggöra pågående insatser, att sprida kunskap och väcka intresse för ESS och även . Dessa möten bör fortsätta i regi av ESS-kansliet i samarbete med och hjälp av däri ingående intressenter. Målsättningen bör vara ett till två nationella möten , i syfte att öka kunskapen om ESS och brett över sektorsgränser och över hela landet. Det svenska värdskapet för ESS ska utvecklas genom att ett strategiskt råd inrättas För att säkerställa att det svenska värdskapet för och deltagandet i ESS samt att det nationella arbetet med synergier med utvecklas utifrån ett helhetsperspektiv i det svenska forsknings- och innovationssystemet avser regeringen att inrätta ett strategiskt råd. Rådet ska utgöra ett rådgivande organ för regeringen i frågor kring ESS. I rådets uppgifter ska ingå att se på möjligheter för hela att ta del av ESS och och den omgivande forsknings- och innovationsmiljön. Det bör ingå i rådets ansvar att beakta synergier med andra nationella forskningsinfrastrukturer, såsom Infrastructure for Computing (SNIC), som tillhandahåller storskaliga beräkningsresurser för lärosäten, samt SciLifeLab, en nationell resurs för molekylärbiologisk forskning. I det bör exempelvis representanter från näringsliv, universitet och högskolor samt forskningsfinansiärer ingå. Ledamöterna ska utses av regeringen och rådet ska ledas av en ordförande. Administrativt stöd till det ska ges av . Regeringen ska verka för att –de svenska insatserna ska komplettera och förstärka varandra för bästa möjliga effekt, genom att underlätta för forsknings- och innovationsfinansiärer, lärosäten och andra berörda aktörer på olika nivåer och inom skilda sektorer att samverka och agera samordnat, –det finns en samordning av nationella insatser genom inrättandet av ett ESS-kansli, och –utveckla det svenska värdskapet genom inrättandet av ett strategiskt 3.3Kunskapsmiljön vid ESS och – en internationell mötesplats som stimulerar samarbeten, forskning och innovation som kommer hela till del 3.3.1Kunskapsmiljön kring ESS och ska utvecklas –Kunskapsmiljön kring ESS och ska utvecklas till ett centrum för utbildning, forskning och innovation. –ska utvecklas till ett område med nationell och internationell lyskraft, som kan attrahera aktörer från universitet och högskolor, näringsliv och samhälle samt andra länder. –Samverkan mellan ESS, och andra nationella forskningsinfrastrukturer ska stärkas. –Utveckling av en nationell mötesplats för samverkan och kunskapsutveckling kring ESS och ska säkerställas. Området runt ESS och ska utvecklas till ett centrum för forskning, utbildning och innovation, där såväl svenska som internationella aktörer ska verka och vilja etablera verksamhet. Samlokaliseringen av ESS och förväntas ha stor och långsiktig betydelse för attraktionskraft för forskning, innovation och industriell utveckling och därmed bidra till nya svenska arbetstillfällen och ökad sysselsättning. Det ligger därför i intresse att verka för utvecklingen av en internationellt ledande kunskapsmiljö runt anläggningarna utanför . Vidare är det angeläget för att säkerställa ett effektivt utnyttjande av både ESS och , samt stödja synergier och samverkan mellan anläggningarna. Samverkan mellan ESS, och andra nationella forskningsinfrastrukturer såsom SNIC och SciLifeLab (se avsnitt 3.3.1) bör utvecklas och stärkas. De grundläggande funktioner som behöver utvecklas inom området runt anläggningarna är dels den fysiska miljön i form av laboratorier, service, möteslokaler och transporter, dels den levande mötesplatsen för samverkan och kunskapsutveckling som kommer att skänka området innehåll. Framväxt av ett område med nationell och internationell lyskraft beräknas två till tre tusen gästforskare från högskola, institut och företag komma till ESS för att delta i användarprogram vid anläggningen. En kreativ miljö, där kontaktytor skapas, projektidéer föds och nya vetenskapliga samarbeten uppstår, kräver också fysiska mötesplatser. Möjligheter till kontor och mötesrum, laboratorieplatser och stödlaboratorier, boende, service, skolor och transporter är exempel på nödvändiga komponenter som måste finnas på plats i området mellan ESS och . Många insatser har redan initierats. 2017/18:262 och har tillsammans bildat bolaget Scandi- navia AB (SVS) som äger marken mellan och . Bolaget ska stödja utvecklingen av infrastrukturen för de båda nya forskningsanläggningarna. SVS ska också verka för att mötesplatser kopplade till SVS utvecklas, att industriella användare knyts dit samt att ett science center skapas. och SVS är exempel på aktörer som är mycket aktiva inom sina respektive ansvarsområden. Det kommer dock att bli nödvändigt att också andra aktörer axlar sitt ansvar och tar initiativ. Den verksamhet som utvecklas runt ESS och har betydelse för övriga svenska regioner och för många sektorer i samhället. Ledningarna för och har ett utvecklat samarbete i många frågor och undertecknade ett samarbetsavtal om bl.a. vetenskapligt samarbete, samordning av drift och tekniskt underhåll av anläggningarna samt utbildnings- och besöksverksamhet. Regeringen anser att det är viktigt att exempelvis gästbostäder, konferenser och andra stöd- och servicefunktioner som behövs i området planeras och uppförs så att resurser kan samutnyttjas och komma båda anläggningarna till gagn. Utveckling av en nationell mötesplats för samverkan och kunskapsutveckling För att bygga upp en attraktiv forsknings- och innovationsmiljö och en mötesplats med internationell lyskraft krävs en organisation som är nationellt synlig, har ett internationellt perspektiv och oberoende av särintressen kan koordinera de medverkande aktörernas bidrag till arbetet, t.ex. en nationell teknikpark eller science park. Alla typer av aktörer, såsom lärosäten, forskningsinstitut och företag, bör uppmuntras att aktivt delta i utvecklingen av innovationsmiljön. Det är angeläget att utforma detaljerna i utvecklingen av mötesplatsen så att den blir nationellt relevant, och att säkerställa att verksamheten vid mötesplatsen leder till effekter i regioner runt om i landet. Regeringen bedömer att en myndighet bör få i uppdrag att utreda förutsättningar och lämna förslag till regeringen på en organisation som kan ges det nationella ansvaret att koordinera utvecklingen av innovationsmiljön och mötesplatsen runt om ESS och . Regeringen avser att återkomma med detaljer i uppdraget. Regeringen ska verka för att –den mötesplats som utvecklas runt anläggningarna blir internationellt ledande och att såväl svenska som internationella aktörer väljer att förlägga verksamhet där, och –en myndighet får i uppdrag att utreda och lämna förslag till regeringen om en organisation som kan ges det nationella ansvaret att koordinera utvecklingen av innovationsmiljön och mötesplatsen kring ESS och . 2017/18:262 3.3.2 ESS – ett samarbete över landsgränser –Samarbetet mellan och ska stärkas och utvecklas. –och bör ha ett framåtsyftande samarbete för fortsatt och utvecklat europeiskt stöd för nyttjandet av ESS, samt för att främja ESS i och utanför . De skandinaviska ländernas framstående forsknings- och innovationsarbete tilldrar sig särskilt intresse internationellt och ger stora möjligheter till utökad samverkan kring ESS och . Detta bör dra nytta av i uppbyggnaden av framstående forsknings- och innovationsmiljöer, för utökad internationell samverkan och för inflöde av forsknings- och innovationsprojekt och forskare. bör stödja ett målinriktat arbete vid ESS för att fler länder ska ansluta sig till ESS-konsor- tiet. Nya medlemsländer betyder bl.a. tillgång till fler nätverk och excellenta forskare, större möjligheter att hitta fruktbara samarbeten med aktörer i dessa länder och bättre förutsättningar för att vidareutveckla anläggningen och därmed utnyttja dess fulla potential. Ett arbete i denna riktning ökar ytterligare möjligheter att dra nytta av och att ta en ledande roll inom forskning och innovation inom de många forskningsområden som ESS och används för. En (se avsnitt 1.2 och 1.4) står öppen för medlemskap för alla länder under förutsättning att dess medlemsförsamling samtycker till medlemskapet. Emellertid har vissa länder utanför EU svårigheter att gå med i en , bl.a. därför att den EU-förordning som reglerar en föreskriver att ska avgöra tvister mellan medlemmarna (artikel 15.2 rådets förordning [EG] nr 723/2009 av om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur []). Kunskapen om Eric-formatet är också fortfarande relativt låg hos institutioner både i och andra länder. Den bör dock sannolikt öka . För länder utanför EU som inte kan gå in i en bör ett strategiskt internationellt relationsskapande bedrivas. Avsiktsförklaringar som kan leda fram till fördjupade samarbeten bör uppmuntras, likt det med mellan ESS och J-Parc. Det är också viktigt att se tillgången till neutronkällor i ett globalt perspektiv. Flera neutronkällor kommer att avvecklas, vilket innebär att de länder som använt sig av dessa kan behöva vända sig till ESS för att få stråltid. ESS behöver samverka nära med övriga neutronkällor i och forskarsamhället för att så långt som möjligt säkerställa att forskningens behov och utvecklingen av neutrontekniken tillgodoses. I en övergångsfas när ILL i är under avveckling och ESS kommit i drift kommer det finnas en hög europeisk kapacitet, men det europeiska mervärdet av att säkerställa en smidig övergång är stort och motiverar därför i ett europeiskt perspektiv en överlappning. ESS bör därför, tillsammans med andra neutronkällor i , ta ett liknande initiativ som synkrotronljus- och frielektronlaseranläggningarna har gjort med satsningen League of European Photon Sources (LEAPS) för samordning av teknisk utveckling, resurser samt forskningsmöjligheter för forskarna. ser med stort intresse på LEAPS och liknande Skr. 2017/18:262 konstellationer för stöd till utveckling av ett allt mer konkurrenskraftigt europeiskt forskningsområde, Area (ERA). bör aktivt stödja ESS i utveckling av ett liknande initiativ för neutronkällor i inför EU:s nästa ramprogram för forskning och innovation (FP9) samt stödja möjligheter att stärka neutronanvändning vid ESS. ESS är också en central del av det omfattande gränsöverskridande regionala samarbetet mellan och . utgör sinnebilden för det svensk-danska samarbetet. Det finns många och starka nätverk mellan företag, universitet, organisationer och individer. Flaggskeppet är ESS, med verksamhet på bägge sidor om sundet. Regionen är också att se som en gemensam arbetsmarknad för de nästan fyra miljoner människor, både danskar och svenskar, som bor i regionen. Det är därför av stor vikt att arbetet med att undanröja gränshinder fortsätter för att ytterligare knyta samman regionen och öppna dörren för nya marknader och samarbeten. Som exempel på insatser som pågår, kan nämnas det EU-finansierade programmet Interreg Öresund-Kattegat-Skagerrak och projektet : Cross Border Science and Society. Projektet som leds av och Region har tjugosju partners inklusive danska och svenska som samarbetar bl.a. om att försöka lösa gränshinder som kan påverka anställda vid anläggningarna, såsom svårigheter för s.k. tredjelandsmedborgare, dvs. anställda från länder utanför EU, att pendla över gränsen mellan och . Regeringen ska verka för att –stödja ESS i arbetet med att få fler medlemsländer att ansluta sig, –i internationella sammanhang driva strategier för relevant forskning och utveckling i syfte att säkerställa långsiktig drift och utveckling av ESS, t.ex. genom diskussioner med övriga länder inom EU, –aktivt stödjer ESS i utveckling av ett initiativ kring samordning av teknisk utveckling, resurser och forskning för neutronkällor i inför EU:s nästa ramprogram, och –underlätta mobilitet och rekrytering av kompetent personal till ESS genom att skapa attraktiva villkor för utländsk arbetskraft. 3.4Svenska företag ska dra nytta av forsknings- och innovationsmiljön kring ESS och –Svenska företag ska ha goda förutsättningar att bli leverantörer till ESS och medverka i instrumentutveckling. –Svenska företag ska ha god kunskap om de möjligheter inom forskning och materialutveckling som ESS och erbjuder. Åtgärder för ökat deltagande av näringslivet som leverantörer och användare Forskningsinfrastrukturer är till sin natur teknikdrivande. Exempelvis har i inneburit många nya innovationsmöjligheter. Vid uppfanns t.ex. World , som utvecklats vidare och möjliggjort mycket av dagens informationssamhälle. På liknande vis innebär ESS en möjlighet för svenska företag att vara en del av en internationell innovationsmiljö som kan ge dem spetskompetens. Svenska företag är underrepresenterade som leverantörer till forskningsanläggningar (Big Science-anläggningar). investerar stora summor i forskningsanläggningar både i och utomlands. Här finns outnyttjade möjligheter för svenska företag att i högre utsträckning vinna upphandlingar och bli leverantörer, både i konstruktionsfasen och vid instrumentutveckling. Riktade insatser behövs för att nå detta mål. En sådan är initiativet Big Science , som finansieras av , och och som utgör officiella Industrial Liaison Office (). Big Science har i uppgift att hjälpa svenska företag att ta del av affärsmöjligheter vid forskningsanläggningarna. Satsningen uppgår till . Verksamheten ska drivas av ett konsortium som består bl.a. av Teknikföretagen, Industriellt utvecklingscentrum Syd, (), , , och . , Business , har regeringens uppdrag att stödja och främja svensk export, svenska företags internationalisering och utländska investeringar i . I detta arbete ingår att beakta svenska forskningsanläggningar och andra resurser som kan bidra till attraktionskraft som handelspartner och att arbeta för att i ökad utsträckning ska vinna internationella upphandlingar. Business arbete med de s.k. största affärerna (High Potential Opportunities) samt ökat utbyte med internationella organisationer har också beröringspunkter och samordningspotential med Big Science . För forskning och utveckling inom näringslivet är god tillgänglighet till och högt användande av ESS och samt – i en senare del av forsknings- och innovationsprocessen – test- och demonstrationsmiljöer, av särskild betydelse. Särskilda ansträngningar behövs för att erbjuda ett utvecklat användarstöd för att tillgängliggöra anläggningarna för små och medelstora företag. Utveckling av ny teknik för ESS fordrar också nära samarbete mellan högskolesektorn, forskningsinstitut och de företag som har ambition att medverka i utvecklingen av spetstekniker för anläggningen. En betydande del av näringslivets användning av och kommer att vara beroende av samverkansprojekt med forskargrupper från universitet och högskolor. Lärosätena har väl fungerande samverkansmodeller och bör bygga vidare på redan upparbetade kanaler med forskningsinstitut, näringsliv och offentlig sektor, exempelvis genom de strategiska innovationsprogrammen. Universitet och högskolor spelar också en avgörande roll för utbildning och utveckling av långsiktig kompetens för användningen av ESS och inom såväl högskolesektorn som inom näringslivet. Lärosätenas roll som samverkanspart för företagen är helt avgörande för att näringslivet ska kunna ta del av verktygen som ESS och tillhandahåller. För många företag kan det vara svårt att se vilka möjligheter som ESS och kan innebära för deras material-, läkemedels- eller teknikutveckling, och hur de bäst kan nyttja anläggningarna. Forskares rörlighet mellan näringsliv, institut, högskola och ESS för att öka möjligheterna till kunskapsöverföring och forsknings- och innovationsförmåga bör därför uppmuntras. Pågående eller planerade initiativ för program i olika sektorer, ofta i samverkan med forskargrupper från högskolan, är också viktiga för att få in industriella användare och bidra till forskningsexcellens och innovationskapacitet i industrin. Regionala industriportaler för ESS och skulle kunna fylla en viktig funktion för att underlätta för företag att se möjligheter till, och ta de första stegen mot, användning av ESS och . Sådana portaler kan drivas i regional samverkan mellan universitet och högskolor samt institut och regionala utvecklingsorganisationer på ett liknande sätt som Big Science , men med fokus på näringslivets användning av anläggningarna. ESS och – en gemensam ingång till anläggningarna En gemensam servicefunktion för de två anläggningarna, där behov kan översättas till experiment och stöd sedan ges till att analysera genererad data för att ge användbar information, skulle ytterligare förenkla tillträdet för potentiella forskningsutförare och ge vägledning om mest effektiva utnyttjande av de möjligheter som och tillsammans kan erbjuda. Servicefunktionen kan kompletteras med s.k. mediatorbolag och stödlaboratorier, liksom forskningsinstitut som kan fungera som intermediärer mellan lärosäten och industri, samt mellan industrianvändare och forskningsanläggningarna. Mediatorbolagen har oftast sitt ursprung inom högskolesektorn. Deras affärsidé är att hjälpa andra företag att använda avancerade anläggningar för att göra experiment, och de kan t.ex. tillhandahålla expertis och laboratorieresurser för hantering och förberedande karakterisering av provmaterial samt hjälp med datahantering och analys. I en senare del av forsknings- och innovationsprocessen behövs även test- och demonstrationsmiljöer, vilka kan tillhandahållas av forskningsinstitut. De strategiska innovationsprogrammen, som är en gemensam satsning på aktörsdrivna program mellan , och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, syftar till att skapa en nationell kraftsamling av kompetens, nya samarbeten, nya nätverk med gemensamma mål för internationell konkurrenskraft. Flera av de strategiska innovationsprogrammen riktas mot innovationsområden som bedöms ha goda förutsättningar att både bidra till och dra nytta av anläggningarna ESS och . De strategiska innovationsprogrammens uppbyggnad med aktörer från såväl universitet och högskola, näringsliv och offentlig sektor skapar intressanta forsknings- och innovationsprojekt som kommer såväl högskola och offentlig sektor som industri till del, och där avancerade neutron- och röntgenljusbase- 2017/18:262 rade tekniker har stor potential till ökade mervärden. Detsamma gäller flera andra samverkanssatsningar och program med bäring på material- och livsvetenskaper såsom Fordonsstrategisk forskning och innovation, som är en gemensam satsning mellan , och , samt satsning på m.m. Regeringen ska verka för att –stöd för ökat deltagande av industrin utvecklas, –ESS och utvecklar en gemensam ingång för potentiella användare med ett anpassat användarstöd, och –aktörsdrivna samverkansprogram såsom de strategiska innovationsprogrammen verkar för att aktörer inom deras innovationsområden använder anläggningarna. 3.5ESS och bidrar till att öka intresset för naturvetenskap och teknik Målsättning: Intresset för utbildningar inom naturvetenskap och teknik i ska öka. Storskaliga forskningsanläggningar - såsom , , SciLifeLab, ESS och - är fascinerande för allmänheten, inte minst för barn och ungdomar, att besöka. Trots att ESS är under uppbyggnad tar anläggningen emot tusentals besökare från hela världen. I området (se avsnitt 3.3.1) planeras ett besökscenter, där besökare ska kunna ta del av spännande utställningar och lära sig mer om vetenskap. Denna typ av verksamhet, som kommer att vara öppen för allmänheten, väcker ett intresse för naturvetenskap och teknik. Det finns ett stort behov av utbildade personer inom natur- och teknikvetenskap, t.ex. behöver näringslivet rekrytera fler ingenjörer och antalet lärare inom dessa ämnen behöver öka under det kommande decenniet. Genom tekniskt basår får studenter möjlighet att komplettera sin behörighet inom naturvetenskapliga och tekniska ämnen för att därefter fortsätta med högskoleutbildning inom dessa ämnen. Det har hjälpt många som i skolåldern såg dessa ämnen som svåra och ointressanta att få nytt intresse för områden med karriärvägar som är ljusare än de flesta. Tekniksprånget, som är en satsning som administreras av Kungl. , ger unga som har gått naturvetenskapligt eller tekniskt program på gymnasiet möjlighet att testa ingenjörsyrket under några månaders praktik. Initiativet har fått stort gensvar. Hälften av praktikanterna är kvinnor och av de som gjort praktiken fortsätter med tekniska utbildningar på universitet och högskolor. Trots att könsfördelningen i gymnasieskolan är relativt jämn inom naturvetenskapliga program och att det är fler kvinnor än män som väljer högskoleutbildning, är det ändå till övervägande del män på många högskoleutbildningar inom naturvetenskap och teknik. Det är angeläget att fler, både kvinnor och män, läser högskoleutbildningar inom dessa Regeringen anser därför att en målsättning bör vara att intresset för utbildningar inom naturvetenskap och teknik i ska öka. Genom insatser riktade till grund- och gymnasieskolor, såsom studiebesök eller genom riktade utlysningar för kompetensutveckling av lärare, kan ESS och bidra till att öka intresset för naturvetenskap och teknik. Ökad information om forskning med neutronspridning eller röntgenljus och dess många tillämpningsområden inom industrin, kan bidra till att intressera såväl kvinnor som män för dessa områden. För att ovan nämnda målsättning ska förverkligas anser regeringen att ytterligare informationsinsatser behövs om relevanta utbildningar inom natur- och teknikämnen och om forskning som kan bedrivas med hjälp av ESS och . Regeringen ska verka för att –stödja informationsinsatser riktade till skolor för att öka intresset för utbildningar inom naturvetenskap och teknik, och –berörda myndigheter inventerar behoven av och fördelar medel för kompetensutveckling av lärare, som med hjälp av ESS och kan stimulera intresset för naturvetenskap och teknik i grund- och gymnasieskolan. 3.6ESS och stärker som ledande kunskapsnation –marknadsförs internationellt som kunskapsnation och centrum för materialforskning och materialutveckling med hjälp av ESS och . –bör, i samverkan med , samt inom ramarna för Röntgen-Ångströmsamarbetet, driva utvecklingen av ESS och mot en europeisk nod i ett ledande kompetensnätverk för livsvetenskap och hållbara material. En avancerad forskningsinfrastruktur är attraktiv för världsledande forskargrupper och internationellt näringsliv. Satsningen på två närliggande avancerade anläggningar som ESS och skapar även internationell uppmärksamhet för som kunskapsnation. Detta bör dra nytta av och kunna använda i en intensifierad marknadsföring i internationella sammanhang av som kunskapsnation och centrum för materialforskning- och utveckling. Insatser för att främja svensk export eller utländska investeringar till bör vara förankrade i och koordinerade med arbetet inom ramen för regeringens Exportstrategi. Berörda främjandeaktörer inom Team (UD och utlandsmyndigheterna, forsknings- och innovationsråden, - Business , m.fl.) bör ha tillgång till för främjandet relevant information om forskningsanläggningarna och den omgivande innovationsmiljön. 2017/18:262 vationsfinansiärer och andra berörda aktörer bör utveckla planer för främjande av ESS i internationella kontakter. Ett europeiskt centrum för livsvetenskap och hållbara material Parallellt med satsningarna på ESS och etableras ledande forskningsinfrastrukturer i norra .