prop · H503278 · 2018-06-18 00:00:00 — De anpassningar som görs bör genomföras så att det underlättar sammankoppling med annan optofiberinfrastruktur som rådighet över den egna optofiberinfrastrukturen säkerställs och behoven för det civila försvaret och totalförsvaret värnas. Regeringen fattade 2015 beslut om förordningen (2015:579) om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer. Förordningen ger möjlighet för kommuner och landsting att söka stöd för investeringar i anläggningar för kollektivtrafik, anläggningar för cykeltrafik respektive anläggningar för nya transportlösningar för kollektivtrafik eller cykeltrafik. Stadsmiljöavtalen har integrerats i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 och regeringen har utökat stödet till –2029. För att ytterligare stimulera utvecklingen av hållbara stadsmiljöer och ta ett helhetsgrepp på transporter kommer regeringen att utvidga möjligheten att använda stadsmiljöavtalen för medfinansiering av anläggningar och nya lösningar för samlastning, samordnade godstransporter och för att skapa förutsättningar för godstransporter med 2017/18:278 cykel i urban miljö. Bidraget till godstransporter får uppgå till maximalt . Kostnaden för räntor och amorteringar för samhällsinvesteringar och investeringar i anläggningstillgångar som finansierats med lån beräknas uppgå till nära . Till planering, stöd och myndighetsutövning fördelas . Detta finansierar i huvudsak kort- och långsiktig planering av transportsystemet, stöd och deltagande i samhällsutveckling samt utveckling av metoder och tekniker för projektering och byggande och uppgifter som följer av myndighetsutövning. Regeringen anser att de områden där föreslagit informations- och kunskapshöjande insatser är viktiga och fördelar i beslut om nationell plan till dessa insatser . Regeringen har uppdragit åt att, i enlighet med förslaget till nationell plan, genomföra insatser som avser ”Medborgar- och trafikantinformation för ökad trafiksäkerhet i vägtrafiken” samt ”Öppen kollektivtrafikdata”. Regeringen har också i beslut om nationell plan uppdragit åt att inkomma med utförligare beskrivningar gällande insatserna ”Åtgärder för omställning av transportsektorn till fossilfrihet” samt ”Utveckling av mobilitet som tjänst/kombinerad mobilitet”. Utöver detta ska genomföra informations- och kunskapshöjande insatser om samordning av godstransporter, i enlighet med beskrivning i regeringens kommande nationella godstransportstrategi. Regeringen fördelar till dessa insatser . ska identifiera eventuella problem med att uppfylla regeringens ambition avseende fyrstegsprincipen, särskilt åtgärder enligt steg 1 och steg 2. Om sådana problem identifieras ska omgående redovisa detta till regeringen tillsammans med förslag till lösningar som säkerställer regeringens ambitioner. Sverigeförhandlingen har föreslagit att ett fortsatt bilateralt samarbete mellan och ska ske genom att en strategisk analys för en ny fast förbindelse över mellan och tas fram, och att regeringen ska anslå ett belopp motsvarande för genomförandet av analysen –2020. Regeringen anser att en strategisk analys förbättrar kunskapsläget och fördelar därför totalt , motsvarande , för ändamålet –2020. Till årliga driftbidrag till fördelas ca och till avgiften för järnvägsdriften av den fasta förbindelsen över fördelas ca . 3.4.6Effekter av regeringens satsningar på utveckling Sammantaget innebär regeringens beslut att kapaciteten i järnvägsnätet kommer att öka. De järnvägssatsningar som regeringen gör stärker järnvägens konkurrenskraft, vilket bidrar till att järnvägen i högre grad kan möta den tillkommande efterfrågan på transporter som väntas både inom landet och för gränsöverskridande transporter. Exempel på sådana satsningar är Norrbotniabanan mellan och som påbörjas och den s.k. Sydostlänken, järnvägen mellan och , som elektrifieras och rustas upp och byggs ut till Blekinge kustbana nära . Det EU-gemensamma signalsystemet () införs i och övriga EU (samt och ) för att möjliggöra effektiv gränsöverskridande tågtrafik och därmed stärka järnvägens konkurrenskraft gentemot andra trafikslag. För del är införandet av ERTMS dessutom att betrakta som ett underhålls- och reinvesteringsprojekt för järnvägens nödvändiga signalsäkerhetssystem. Ålderstigna ställverk byts ut och det befintligaskyddssystemet ersätts av ett modernt system. Regeringens satsningar innebär också bättre möjligheter att välja kollektivtrafik i stora delar av landet. För att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygden har regeringen alltsedan 2016 genomfört satsningar på kollektivtrafik och förbättrat vägunderhåll i landsbygd. En utmaning i transportsystemet är att minska antalet omkomna och allvarligt skadade i vägtrafiken. Regeringen ser därför ett behov av att fortsatt höja säkerhetsstandarden på vägarna. Några exempel på större investeringar för att förbättra säkerheten på det nationella vägnätet är mötesseparering av flertalet av återstående sträckor på mellan och samt på mellan och och även flera delsträckor på bland annat väg E10 i . Regeringen ser också behov av att utveckla godstransportsystemet. Genom satsningar i den nationella planen, tillsammans med regeringens kommande nationella godstransportstrategi, skapas förutsättningar för effektiva, hållbara och kapacitetsstarka godstransporter. Fokus ligger på lösningar som effektiviserar nyttjandet av godstransporter, i synnerhet sådana som tar tillvara järnvägens och sjöfartens kapacitet, liksom innovation för att skapa framtidens moderna godstransportsystem. I den nationella planen lägger regeringen förslag som bl.a. bidrar till en överflyttning från väg till järnväg och sjöfart. Regeringen har tidigare konstaterat att samtliga mål i TEN-T- förordningen inte är tydligt definierade. I nationell trafikslagsövergripande plan för perioden –2029 finns bl.a. åtgärder för längre, tyngre och större godståg (LTS), t.ex. ska det bli möjligt att köra längre tåg på den för näringslivet viktiga ”triangeln” mellan , och . Hur ska förhålla sig till målen kommer regeringen att ytterligare förtydliga i nästa infrastrukturproposition till . För att stärka en effektiv och hållbar godstrafik och främja överflyttning bedömer regeringen att investeringarna i sjöfartens infrastruktur behöver öka. Investeringarna i sjöfartsobjekt i den nationella planen flerdubblas jämfört med föregående plan. Regeringen avsätter medel för den viktiga farledsfördjupningen in i hamn. Slussarna i och far- leden i ska färdigställas och farleden mellan Landsort och Slussarna i uppgraderas och kapaciteten i farleden till utökas. Andra åtgärder som genomförs är att höja och behålla bärigheten på såväl vägsträckor som broar som inte har BK4-standard, liksom bangårdsförlängningar på för att klara tåg som är Regeringen anser att ska gå före på miljöområdet. viktigt att stärka det aktiva miljöarbetet i transportsystemet. innehåller satsningar för att minska infrastrukturens och trafikens negativa påverkan på landskapet och dess olika natur- och kulturvärden med syftet att bibehålla och öka biologisk mångfald och kulturvärden. anpassning av nya och befintliga vägar och järnvägar förbättras successivt. Åtgärder för att minska buller, sanera förorenade områden och skydda yt- och grundvattenförekomster som är viktiga för bl.a. dricksvatten- Regeringen vill främja cykling. Den nationella planen innehåller många större väginvesteringar som inkluderar åtgärder för cyklister och inom de s.k. trimnings- och miljöåtgärderna görs särskilda satsningar på cykel- banor och vägar utmed det allmänna vägnätet som förbättrar möjligheten till arbetspendling i större tätortsregioner samt andra typer av åtgärder för att öka cyklisters säkerhet och tillgänglighet, t.ex. cykelportar och Åtgärder som omfattas av storstadsförhandlingarna, som en del av Sverigeförhandlingen, ger också nya möjligheter och förutsättningar att verka för hållbara stadsmiljöer genom åtgärder för bland annat kollektiv- trafik och cykel. ska utreda om, och i så fall hur, frågan om markåtkomst utgör ett hinder för tillkomsten av cykelvägar eller i genomförandet av regionala cykelplaner och vid behov lämna förslag till regeländringar. Kommuner och Landsting bör involveras i arbetet. indelning av väghållaransvaret ska beaktas och kvarstå oförändrad. En åtgärd som, vid sidan av storstadsförhandlingarna, möjliggör byggande av ett stort antal bostäder är fyrspårsutbyggnaden mellan och länsgränsen /. Andra åtgärdsförslag i järn- vägsnätet som ska minska järnvägens markanspråk och ge möjlighet till nya bostäder är t.ex. dubbelspår –Kringlan. exempel på åtgärd som ger möjlighet till bostadsbyggande genom att minska vägens markanspåk är Tvärförbindelse . I sammanhanget förtjänar det också att nämnas att regeringen beslutade om en nationell flygstrategi: En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem. Flygstrategin anger ett antal fokusområden och fungerar som en plattform för vidare initiativ och åtgärder för flyget. Ett sådant initiativ är bildandet av , vars syfte är att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla ur ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luft- rummet samt anslutande transporter och infrastruktur på marken men också tillgången till andra flygplatser i . Det bör också poängteras att regeringen har vidtagit åtgärder för hur drift och underhåll av det statliga järnvägsnätet ska organiseras. att underhållsverksamheten organiseras och bedrivs så att största möjliga Skr. 2017/18:278 samhällsekonomiska nytta och kostnadseffektivitet uppnås av de medel som tillförs till drift och underhåll av det statliga järnvägsnätet. Regeringen uppdrog åt att vidta åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva verksamhet för leveransuppföljning och underhållsbesiktning avseende järnvägsunderhållet. Detta stärker, enligt regeringen, kunskap om anläggningens tillstånd och behov av åtgärder. Vidare har regeringen uppdragit åt att genomföra åtgärder för att säkerställa en effektiv hantering vid störningar i tågtrafiken. Åtgärderna ska bl.a. omfatta att säkerställa en tydligare ansvarsfördelning mellan parterna där verket tar en ledande roll i störningssituationer. Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare med syftet att utreda hur delar av det järnvägsunderhåll, i form av basunderhåll, som bedrivs av kan överföras till (dir. 2018:24). Regeringen anser att det statliga ansvarstagandet inom järnvägsunderhållet ska öka på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt för att få bättre punktlighet och bättre robusthet i järnvägsnätet. 4Definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för den regionala transportinfrastrukturen 2018–2029 Regeringen har fastställt de ekonomiska ramarna för länsplanerna till ca , vilket är en ökning jämfört med föregående planperiod. Fördelningen framgår av nedanstående tabell. Respektive läns genomsnittliga årliga nivå för planperioden ska dock justeras i förhållande till verkligt utfall av upparbetade medel för planperioden –2025 vid utgången av 2017. Respektive län ska fastställa länsplanen . I ramen för berörda län ingår medel som ska användas för medfinansiering i enlighet med de s.k. storstadsavtalen som Sverigeförhandlingen tecknat med kommuner och landsting i , samt län. Regeringen har för avsikt att godkänna dessa avtal, de s.k. storstadsavtalen, förutsatt att beslutar i enlighet med regeringens förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99), avseende ökade beställnings- bemyndiganden för anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och anslag 1:11 Trängselskatt i inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. I ramen för berörda län är medel inräknade som bl.a. får användas till bidrag till kommuner som betalar ut ersättning till drift till icke statliga flygplatser, där staten inte upphandlar transportpolitiskt motiverad flygtrafik. har beslutat om allmän trafikplikt för flyglinjen Airport–Airport . Från och med detta datum bör medel från länsplan motsvarande , som länsplaneupprättaren avsätter till bidrag till kommuner som betalar ut ersättning till drift till Airport, i stället flyttas till anslag 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringen har för avsikt att noga följa upp genomförandet och effekterna av planen. Regeringen har i beslutet om nationell plan uppdragit åt att i samband med årsredovisningen, på en övergripande nivå, redovisa: – hur medlen för pågående forskning- och innovationsprojekt fördelas per trafikslag och ämnesområden, samt – effekterna, däribland den samhällsekonomiska nyttan, av de åtgärder som genomförs för att upprätthålla kvaliteten och tillgängligheten på väg- och järnvägsnäten samt kostnaderna för åtgärderna. Detta nuläge ska jämföras med avseende leveranskvaliteterna. Vid den årliga rapporteringen ska även redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att effektivisera verksamheten och för att verksamheten aktivt ska bidra till att miljökvalitetsmålen nås. ska redovisa genomförda trimnings- och miljö- Skr. 2017/18:278 åtgärder, kostnaderna för dessa samt vilka effekter, däribland den samhällsekonomiska nyttan, och bidraget till de transportpolitiska målen, inklusive de jämbördiga funktions- och hänsynsmålen, som åtgärderna har haft. Om målkonflikter har konstaterats, ska beskriva hur dessa konflikter har hanterats. I redovisningen ska särskilt redogöra för hur stora medel som har avsatts till samfinansiering av trafiksäkerhetsåtgärder på det regionala vägnätet, vilka åtgärder som har vidtagits för dessa medel och hur de beräknas bidra till samhällsekonomisk effektivitet och transportpolitisk måluppfyllelse. ska även beskriva hur arbetet fortlöper avseende prioriterade aktiviteter för genomförande av yt- och grundvattenskydd. Vidare ska följa upp och utvärdera hur landskapsperspektivet tillämpas. Enligt det planeringssystem för transportinfrastruktur som infördes (se prop. 2011/12:118) har regeringen uppdragit åt att redovisa dels vilka namngivna investeringsobjekt som är färdiga för byggstart inom den närmaste treårsperioden inklusive förslag till finansiering, dels vilka namngivna objekt som bör förberedas för byggstart . Regeringen får därmed en kontinuerlig uppdatering av planeringsläget för de stora investeringsobjekten. ska fortsätta uppföljningen av kostnader och effekter för de namngivna objekten. Av uppföljningen ska den samhällsekonomiska nyttan framgå och åtgärdernas bidrag till de transportpolitiska målen inklusive de jämbördiga funktions- och hänsynsmålen redovisas. Om målkonflikter har konstaterats, ska beskriva hur dessa konflikter hanterats. Efterkalkyler av samhällsekonomisk lönsamhet för färdigställda objekt öppnade för trafik, där slutliga byggkostnader och realiserade effekter ligger till grund för kalkylen, ska även fortsättningsvis redovisas . Regeringen ser behov av att arbetet med ökad produktivitet och kostnadskontroll drivs vidare med hög prioritet och har därför uppdragit åt att i samband med årsredovisningen redogöra för marknads- och indexutveckling, större avvikelser, bedömning av risker samt framdriften av de namngivna investeringsobjekten. Regeringen har även uppdragit åt att –fortsätta att utveckla styrningen och uppföljningen av övriga investeringar i syfte att minska kostnadsavvikelser och fördyringar, –i årsredovisningen redogöra för omfattning, kostnader och effekter av åtgärder inom övrig utveckling, samt –även fortsättningsvis göra en samlad redovisning av länsplanerna för regional transportinfrastruktur, av vilken det ska framgå hur stor andel av respektive länsplan som genomförts och fördelningen totalt sett inom landet mellan olika infrastrukturåtgärder, statsbidrag och medfinansiering för olika ändamål i länsplanerna. 6Riksdagens tillkännagivanden med anledning av infrastrukturpropositionen Nedan redogörs för hur tillkännagivanden med anledning av regeringens proposition Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101) har omhändertagits av regeringen. Utöver de tillkännagivanden som tas upp nedan har övriga tillkännagivanden med anledning av samma proposition slutbehandlats av regeringen. ställde sig bakom det som utskottet anförde om att regeringen bör ta fram en nationell strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik för att minska sårbarheten i transportsystemet och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:TU4 punkt 4, rskr 2016/17:101). I regeringens beslut om nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 ingår investeringar som syftar bl.a. till ökad robusthet för transportsystemet som helhet och därmed även för gränsöverskridande transporter. Av stor vikt för att minska sårbarheter i transportsystemet är därutöver regeringens beslut att fr.o.m. ansvarar för övergripande samordning och planering av krisberedskap och det civila försvaret för transportområdet, genom följande tillägg i förordningen (2010:185) med instruktion för : ”ska med utgångspunkt i ett trafikslagsövergripande perspektiv samverka med andra aktörer och därvid vidta åtgärder i syfte att utveckla och samordna krisberedskap och planering för höjd beredskap inom transportområdet. I detta ingår att bedriva omvärldsbevakning och analys samt att stödja andra myndigheter med expertkompetens inom området.” Detta har lett till bättre förutsättningar för planering och samverkan mellan myndigheter och med näringslivet. Mot bakgrund av ovanstående anser regeringen att tillkännagivande att regeringen bör ta fram en nationell strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik för att minska sårbarheten i transportsystemet är slutbehandlat. ställde sig bakom det som utskottet anförde om att regeringen bör verka för att införandet av ERTMS sker samordnat med grannländer och i nära samråd med branschaktörerna samt med beaktande av järnvägens totala funktionssätt och har tillkännagett detta för regeringen . 2017/18:278 (bet. 2016/17:TU4 punkt 13, rskr 2016/17:101). Regeringen tydliggjorde i uppdraget till att ta fram förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportinfrastrukturen och trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur att bör verka för att införandet av det EU-gemensamma signalsystemet för tåg, (), sker samordnat med grannländer och i nära samråd med branschaktörerna samt med beaktande av järnvägens totala funktionssätt. redogör i rapporten av ERTMS-systemet – effektbedömning och samhällsekonomisk analys (1.0 2017- 0530) för hur kostnader och nyttor av att införa ERTMS på det svenska järnvägssystemet påverkas av i vilken takt och som införandet sker. Det framgår bland annat av promemoria Angående (dnr N2018/02767/TIF) att Öresundsbrokonsortiet, Banedanmark och när det gäller förutsättningar för kommande gränspassager med ERTMS mellan och . Det framgår av promemoria att verket har löpande samarbeten med tågoperatörer och fordonsägare genom bland annat branschföreningen (), Svensk kollektivtrafik och Näringslivets transportråd. Därutöver framgår det av promemorian att har bilaterala informationsutbyten med större aktörer inom järnvägssektorn för att stärka dialogen kring ERTMS. För att stärka och vidareutveckla järnvägens funktionssätt har enligt promemorian exempelvis startat upp ett program för uppgradering av järnvägsnätet. Mot bakgrund av ovanstående anser regeringen att tillkännagivande att regeringen bör verka för att införandet av ERTMS sker samordnat med grannländer och i nära samråd med branschaktörerna samt med beaktande av järnvägens totala funktionssätt är slutbehandlat. 6.3Vissa frågor om upphandling av infrastruktur ställde sig bakom det som utskottet anförde om att regeringen bör se till att inför beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg gör en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet samt uppmuntrar till innovation i anläggningsbranschen. Detta har tillkännagett för regeringen (bet. 2016/17:TU4 punkt 19, rskr 2016/17:101). Regeringen tydliggjorde i uppdraget till att ta fram förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportinfrastrukturen och trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur att inför beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg ska göra en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet samt uppmuntrar till innovation i anläggningsbranschen. Detsamma tydliggjordes i den 2017/18:278 nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen –2029. En hög produktivitet och innovation i anläggningsbranschen är en av förutsättningarna för att de medel staten tilldelar infrastrukturområdet ska användas effektivt. Med en ökad produktivitet och innovationsgrad är ambitionen att få mer infrastruktur för pengarna. Det är därför enligt planbeslutet av största vikt att och entreprenadbranschen fortsatt verkar för ökad produktivitet och innovationsgrad. Regeringen uppdrog åt Trafikanalys att analysera och utvärdera arbete för att öka produktivitet och innovationsgrad inom anläggningsbranschen (dnr N2014/01057/TIF). Trafikanalys redovisade uppdraget i slutrapporten för ökad produktivitet och innovation i anläggningsbranschen (dnr N2017/02483/TIF). Trafikanalys redogör i sin rapport arbete för ökad produktivitet och innovation i anläggningsbranschen för att ambitionen avseende produktivitetsarbete är hög och arbetet går åt rätt håll, men att det tar tid och måste få ta tid. Regeringen avser att fortsätta att följa utvecklingen på detta område noga och uppdrog åt att , , redovisa resultat av myndighetens arbete för ökad produktivitet (dnr N2017/06132/TIF). Uppdraget innebär att ska redogöra för och återrapportera till regeringen om arbete för att verka för en ökad produktivitet i anläggningsbranschen samt en särskild uppföljning av entreprenadkontrakt. första återrapportering av uppdraget lämnades (dnr N2018/02484//TIF). pekar i rapporten på en positiv utveckling av effekterna av genomförda strategier men för att bättre kunna ge en samlad bild över produktivitetsutvecklingen behöver mätningen av produktivitet utvecklas. Detta kommer att utvecklas i kommande rapporter. Mot bakgrund av ovanstående anser regeringen att tillkännagivande att regeringen bör se till att inför beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg gör en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet samt uppmuntrar till innovation i anläggningsbranschen är slutbehandlat. Större investeringar och utpekade bristanalyser Planens innehåll avseende investeringar och åtgärder med en kostnad Regeringens fastställelse av den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 med avseende på investeringar och åtgärder med en kostnad innebär ett uppdrag till att bedriva det planeringsarbete som krävs för ett genomförande av aktuella investeringar och åtgärder –2029. De investeringar och åtgärder som planen omfattar anges i tabell 1 och tabell 2. Utöver investeringar och åtgärder som listas i tabell 1 och tabell 2 ingår dessutom de reståtgärder som i sitt förslag till nationell plan har listat som öppna för trafik. I tabell 1 anges de investeringar och åtgärder som pågick när den nationella planen –2029 fastställdes. Med pågående avses att byggentreprenaden är upphandlad och medlen på så vis är uppbundna vid ingången av 2018. I tabell 2 anges de investeringar och åtgärder som regeringen beslutat om att får byggstarta –2020, vilka investeringar och åtgärder som regeringen beslutat om får förberedas för byggstart –2023 samt övriga aktuella investeringar och åtgärder som regeringen beslutat om att får planera för genomförande senare . Med byggstart avses i detta sammanhang att åtgärden har en ekonomisk prioritering i enlighet med åtgärdsplanen.