prop · H503267 · 2018-06-12 00:00:00 — Utan att väcka talan om det kan en tilltalad alltså till sitt försvar invända att det finns grund för att häva registreringen av företagsnamnet. Utan att väcka talan kan också den mot vilken talan förs i ett tvistemål få en invändning om att det registrerade företagsnamnet inte har använts i den utsträckning som anges i 4 § prövad. Särskilda förutsättningar för att bifalla en talan som avser intrång 4 § Om det förs en talan om intrång i ett registrerat företagsnamn och det för talans väckande hade gått frågan om registrering av företagsnamnet blev slutligt avgjord gäller följande. Talan får bifallas endast om företagsnamnet, före talans väckande, har tagits i verkligt bruk på det sätt som avses i 3 kap. 3 § för den verksamhet som ligger till grund för talan. Om en talan enligt första stycket avser intrång genom användning av ett yngre registrerat företagsnamn och det vid ansökan om registrering av det yngre företagsnamnet hade gått frågan om registrering av det äldre företagsnamnet blev slutligt avgjord, ska det äldre företagsnamnet dessutom ha tagits i verkligt bruk före ansökan om registrering av det yngre företagsnamnet. Om det äldre företagsnamnet inte har använts i den utsträckning som anges i första och andra styckena, får talan ändå bifallas om det finns giltiga skäl till att det inte har använts i den utsträckningen. Första–tredje styckena ska också tillämpas när det förs en fastställelsetalan om att ett visst förfarande utgör intrång i ett registrerat företagsnamn. Paragrafen, som i allt väsentligt utformas i enlighet med Lagrådets förslag, innehåller föreskrifter om särskilda förutsättningar för att en talan i ett mål om intrång eller fastställelse avseende ett registrerat företagsnamn ska kunna bifallas. Den saknar motsvarighet firmalag. vägandena finns i avsnitt 12.2. 2017/18:267 Bestämmelserna utformas på samma sätt som motsvarande bestämmel- ser i 10 kap. 6 § varumärkeslagen (2010:1877), se närmare kommentaren till den paragrafen. Angående när en ansökan om registrering av ett företagsnamn anses gjord, se kommentaren till 3 kap. 2 §. Hinder mot att döma till ansvar m.m. 5 § Om en registrering av ett företagsnamn har hävts med stöd av 3 kap. 1 § första stycket, får domstolen inte döma till ansvar enligt 5 kap. 1 § eller besluta om ersättning eller annan åtgärd enligt 5 eller 6 kap. Om en registrering har hävts med stöd av 3 kap. 1 § andra stycket eller 3 §, får domstolen inte döma till ansvar enligt 5 kap. 1 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om hinder mot att döma till ansvar m.m.för intrång när en registrering har hävts. Den motsvarar delvis 21 § firmalag. Övervägandena finns i avsnitt 12.2. Rubriken närmast före paragrafen utformas i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelserna utformas på samma sätt som motsvarande bestämmelser i 10 kap. 8 § varumärkeslagen (2010:1877), se närmare kommentaren till den paragrafen. 6 § Utöver det som anges i 3 kap. 8 och 9 §§ lagen (2018:218) med komplett- erande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning får personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott enligt 5 kap. 1 § behandlas om detta är nödvändigt för att ett rättsligt anspråk ska kunna fastställas, göras gällande eller försvaras. Paragrafen innehåller en bestämmelse om behandling av personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott. Den motsvarar 18 f § firmalag (prop. 2008/09:67 s. 302 och prop. 2017/18:111 s. 58). 7 § Firmateckning görs genom ett tydligt angivande av det fullständiga före- tagsnamnet och underskrift med namn av firmatecknare. Vid firmateckning för en sådan del av verksamheten som drivs under ett särskilt företagsnamn, ska även företagsnamnet för hela verksamheten anges. Under likvidation eller konkurs ska firmateckning göras med ett tillägg som anger det ändrade förhållandet. I fråga om firmateckning gäller i övrigt vad som är särskilt föreskrivet i andra författningar. I paragrafen finns bestämmelser om firmateckning. Den motsvarar 26 § firmalag (prop. 1974:4 s. 231 och 232). Företagsnamn som fastställs i särskild ordning 8 § En myndighet eller en annan inrättning eller sammanslutning för vilken regeringen har fastställt ett företagsnamn har ensamrätt till detta som om företagsnamnet hade blivit registrerat enligt denna lag. Paragrafen handlar om rätten till ett företagsnamn för myndigheter och Prop. 2017/18:267 andra inrättningar och sammanslutningar som bedriver näringsverksamhet och för vilka regeringen har fastställt ett företagsnamn. Den motsvarar delvis 27 § firmalag (prop. 1974:4 s. 232). Ändringarna i förhållande till 27 § firmalag innebär att det inte föreskrivs något företagsnamnsrättsligt skydd för riksbank eller , vars företagsnamn har fastställts av . riksbank och , liksom andra inrättningar eller sammanslutningar som har fått ensamrätt till sitt företagsnamn (sin firma) med stöd av 27 § firmalag, har dock även fortsättningsvis ensamrätt till företagsnamnet, se punkten 6 i över- gångsbestämmelserna. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs firmalagen (1974:156). 3.Den upphävda lagen gäller dock fortfarande a)för åtgärder som har vidtagits eller rättigheter som har förvärvats före ikraft- trädandet, och b)i fråga om bestämmelserna om behörig domstol och handläggning i dom- stol, för mål och ärenden som har inletts i allmän domstol före den 1 septem- ber 2016. Den nya lagen tillämpas även på näringskännetecken som har inarbetats, firmor som har registrerats och ansökningar om registreringar som har gjorts före ikraftträdandet, om inte annat följer av 3. Nationella och internationella varumärken som genom registrering har beviljats skydd i enligt äldre föreskrifter ska anses utgöra sådana varu- märken som avses i 2 kap. 4 § 1. riksbank och samt annan inrättning eller sammanslutning som har fått ensamrätt till sin firma enligt 27 § firmalagen ska fortfarande ha ensamrätt till firman som om den hade blivit registrerad som ett företagsnamn enligt denna lag. Övervägandena finns i avsnitt 15. punkt 1 ska lagen om företagsnamn träda i kraft Då upphör enligt punkt 2 firmalag att gälla. Det som firmalag kallas för firma benämns i den nya lagen som företagsnamn, se kommentaren till 1 kap. 1 §. enligt lag är alltså detsamma som ett företagsnamn när den nya Ändringen är bara terminologisk och föranleder inte någon I punkt 3 a finns en bestämmelse som skyddar tredje mans intressen när det gäller förfoganden som har gjorts innan de nya reglerna träder i kraft. Den upphävda lagen tillämpas på åtgärder som har vidtagits före ikraft- I den utsträckning den nya lagen ger en starkare ensamrätt kan de nya reglerna inte tillämpas för att angripa en åtgärd som har vidtagits De nya reglerna tillämpas inte heller i fråga om rättigheter som har förvärvats före ikraftträdandet. Den nya lagen griper således inte in i rådande avtalsförhållanden. Enligt punkt 3 b ska bestämmelserna om behörig domstol och hand- läggning i domstol firmalag fortfarande gälla för vissa mål och 2017/18:267 ärenden. Patent- och marknadsdomstolarna inrättades den 1 septem- ber 2016. Patent- och är exklusivt be- hörig att som första domstol handlägga samtliga mål och ärenden enligt firmalag med undantag för arbetstvister som ska handläggas enligt lagen om rättegången i arbetstvister (24 § firmalag som motsvaras av 7 kap. 1 § i den nya lagen om företagsnamn). Mål och ärenden enligt firmalag som hade inletts i eller före överlämnades till Patent- och respektive Patent- och marknadsöverdomstolen och handläggs enligt de nya regler som trädde i kraft när de nya domstolarna inrättades. Övriga mål och ärenden som hade inletts i någon annan allmän domstol än eller före ikraftträdandet lämnades inte över till någon av de nya domstolarna och handläggs i stället enligt äldre bestämmelser (punkten 3 i övergångs- bestämmelserna till de ändringar i firmalagen som gjordes genom SFS 2016:197 samt prop. 2015/16:57 s. 276 och 280). Förevarande över- gångsbestämmelse innebär att den övergångsordningen gäller även i fort- sättningen. I punkt 4 anges att den nya lagen tillämpas även på näringskännetecken som har inarbetats och firmor som har registrerats före ikraftträdandet. Detta överensstämmer med den inom immaterialrätten allmänna principen att nya regler tillämpas även på äldre rättigheter. Den nya lagen tillämpas också på ansökningar om registreringar som har gjorts före ikraft- trädandet. Det innebär att redan ingivna registreringsansökningar som inte har avgjorts vid lagens ikraftträdande ska handläggas enligt de nya bestämmelserna. Undantag från dessa regler finns i punkten 3. Av 2 kap. 4 § 1 följer att ett äldre varumärke som är registrerat enligt 2 kap. varumärkeslagen (2010:1877) eller en internationell varumärkes- registrering som gäller i kan utgöra ett relativt hinder mot registrering av ett företagsnamn. Registreringshinder föreligger också om det tidigare registrerade nationella eller internationella varumärket har registrerats i enlighet med äldre föreskrifter. Det följer av punkt 4 i övergångsbestämmelserna till ändringarna som gjordes i firmalagen genom SFS 2010:1889 (prop. 2009/10:225 s. 386, 387 och 390). Be- stämmelsen i punkt 5 innebär att den övergångsordningen gäller även i fortsättningen. Också ett äldre registrerat EU-varumärke enligt och rådets förordning (EU) 2017/1001 av om EU-varu- märken utgör hinder för registrering av ett företagsnamn (jfr 2 kap. 4 § 2). Det kan noteras att detta gäller även om varumärket registrerades då tidigare EU-förordningar på området gällde (rådets förordning [EG] nr 207/2009 av om EU-varu- märken eller rådets förordning [EG] nr 40/94 av om gemenskapsvarumärken). Enligt punkt 6 har riksbank och Svenska Skeppshypoteks- kassan samt de andra inrättningar eller sammanslutningar som har fått en firma fastställd enligt den ordning som anges i 27 § firmalagen fortfarande ensamrätt till firman som om den hade blivit registrerad som ett företagsnamn enligt den nya lagen om företagsnamn. Förslaget till lag om skydd för beteckningar på Prop. Den nya lagen om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel innehåller bestämmelser om sanktioner vid intrång i vissa beteckningar som är skyddade inom EU. Skyddet uppstår genom registrering av beteckningen enligt ett antal EU-förordningar eller genom de internationella avtal som EU ingår med ett tredjeland om skydd för sådana beteckningar. Lagen innehåller också en bestämmelse om behörig domstol. Övervägandena finns i avsnitt 13. Beteckningar som skyddas enligt EU-förordningar 1 § Bestämmelserna i 8 kap. 3–8 §§, 9 kap. och 10 kap. 9 § varumärkeslagen (2010:1877) ska tillämpas vid intrång i den rätt till en beteckning som följer av 1.Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89, i den ursprungliga lydelsen, 2.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, i den ursprungliga lydelsen, 3.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruks- produkter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007, i den ursprungliga lydelsen, eller och rådets förordning (EU) nr 251/2014 av om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1601/91, i den ursprungliga lydelsen. Paragrafen behandlar sanktioner m.m. vid intrång i vissa beteckningar som är skyddade inom EU enligt ett antal angivna EU-förordningar. Paragrafen motsvarar hittillsvarande 10 kap. 7 § varumärkeslagen (se prop. 2008/09:67 s. 284 och 285, prop. 2009/10:225 s. 485 och prop. 2015/16:32 s. 26). Enligt de EU-förordningar som anges i paragrafen kan ursprungs- beteckningar, geografiska beteckningar, beteckningar för traditionella uttryck för vin och för garanterade traditionella specialiteter skyddas genom registrering hos Europeiska kommissionen (angående de olika beteckningarna, se författningskommentaren till 2 kap. 7 § varumärkes- Förordningarna omfattar skydd av beteckningarna för vin, sprit- drycker, aromatiserade viner, jordbruksprodukter och livsmedel. När det gäller skydd för geografiska beteckningar för spritdrycker pågår EU-förhandlingar om en ny förordning som ska ersätta förordning (EG) nr 110/2008 (se punkt 1). Beteckningar som skyddas enligt internationella avtal 2 § Bestämmelserna i 8 kap. 3–8 §§, 9 kap. och 10 kap. 9 § varumärkeslagen (2010:1877) ska också tillämpas vid intrång i den rätt till en beteckning som 2017/18:267 1. frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan, av (EUT L 127, , s. 6), 2.handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , och , å andra sidan, av (EUT L 354, 21.12.2012, s. 3 och EUT L 356, 24.12.2016, s. 3), 3.avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, av (EUT L 346, 15.12.2012, s. 3), 4.associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, av (EUT L 161, 29.5.2014, s. 3), 5.associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergi- gemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , åandra sidan, av (EUT L 260, 30.8.2014, s. 4), 6.associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atom- energigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, av (EUT L 261, 30.8.2014, s. 4), eller 7.det övergripande avtalet om ekonomi och handel (CETA) mellan , å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan, av (EUT L 11, , s. 23). Paragrafen behandlar sanktioner m.m. vid intrång i vissa beteckningar som är skyddade inom EU enligt ett antal angivna internationella avtal där bl.a. EU är part. I de avtal som anges i paragrafen har EU åtagit sig att skydda geografiska beteckningar, och i några fall ursprungsbeteckningar, för vin, spritdrycker, aromatiserade viner, jordbruksprodukter och livsmedel. Omfattningen av skyddet framgår av respektive avtal. Vilka specifika beteckningar som skyddet gäller för framgår av bilagor till avtalen där beteckningarna finns listade. Enligt bestämmelsen ska, på samma sätt som vid intrång i rätten till en beteckning som följer av en EU-förordning enligt 1 §, varumärkeslagens bestämmelser om vitesförbud (8 kap. 3 §), skadestånd (8 kap. 4–6 §§), åtgärder som avser intrångsgörande varor (8 kap. 7 §), spridning av information om dom i mål om varumärkes- intrång (8 kap. 8 §), informationsföreläggande (9 kap. 1–4 §§), intrångs- undersökning (9 kap. 5–13 §§) och behandling av personuppgifter (10 kap. 9 §) tillämpas vid intrång i rätten till en beteckning som är skyddad enligt något av avtalen. behandlas i prop. (Republiken ), ), prop. 2013/14:167 (Central- ), prop. 2013/14:249 (), prop. 2013/14:250 (Republiken Sedan handelsavtalet med och ingicks 2012 har också anslutit sig (se protokollet om anslutning, EUT L 356, 24.12.2016, s. 3). Avtalen med (Republiken ), , och har trätt i kraft fullt ut. Övriga avtal tillämpas än så länge endast provisoriskt i avvaktan på samtliga avtalsparters ratifikation och slutförandet av de övriga förfaranden som är nödvändiga. tillämpning av avtal som ingås av EU och dess medlemsstater gäller som utgångspunkt för de delar av avtalen som inte kräver godkännande även av de enskilda medlemsstaterna, dvs. de delar som faller I samtliga nu aktuella avtal omfattar den Prop. 2017/18:267 provisoriska tillämpningen handelsavsnitten, där bestämmelserna om skydd för ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar ingår liksom sanktionsbestämmelserna (som en del av de immaterialrättsliga avsnitten). 3 § Patent- och är rätt domstol i mål och ärenden enligt denna lag om de inte ska handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Det som sägs i om inskränkning av domstols behörighet i fråga om tvist som ska tas upp i annan ordning än inför domstol ska inte tillämpas i fråga om ett yrkande om informationsföreläggande eller intrångsundersökning enligt 9 kap. varumärkeslagen (2010:1877). Paragrafen innehåller bestämmelser om behörig domstol. Enligt första stycket är Patent- och behörig att som första domstol handlägga samtliga mål och ärenden enligt lagen med undantag för arbetstvister. Domstolens behörighet är exklusiv – grunden för talan eller ansökan är styrande för bedömningen av om domstolen är behörig eller inte. Av andra stycket framgår, i enlighet med vad som gäller enligt övriga immaterialrättsliga lagar, att domstolen är behörig att pröva en fråga om informationsföreläggande eller intrångsundersökning enligt 9 kap. varu- märkeslagen även om parterna har ingått ett skiljeavtal. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas även på beteckningar som har fått skydd före ikraft- trädandet, om inte annat följer av 3. 3.Bestämmelserna i 2 § som avser hänvisningen till 8 kap. 4–6 och 8 §§ varu- märkeslagen (2010:1877) tillämpas inte på intrång, försök till intrång eller förberedelse till intrång som skett före ikraftträdandet. Övervägandena finns i avsnitt 15. Enligt punkt 1 ska lagen om skydd för beteckningar på jordbruks- produkter och livsmedel träda i kraft . Av punkt 2 framgår den inom immaterialrätten allmänna principen att ny lagstiftning ska tillämpas också på rättigheter som har uppkommit innan den nya lagstiftningen träder i kraft. Det innebär att den nya lagen blir tillämplig också när talan gäller intrång i rätten till beteckningar som redan var skyddade inom EU vid lagens ikraftträdande enligt tillämpliga EU-förordningar eller internationella avtal. Innehavaren av en beteckning enligt de aktuella avtalen har formellt sett en ensamrätt som gäller här i landet oberoende av den nya lagen; ensamrätten gäller direkt på grund av avtalet. Genom 2 § införs nya sanktionsbestämmelser vid intrång i rätten till sådana beteckningar. Av punkt 3 följer att de bestämmelser i varumärkeslagen som rör skadestånd (8 kap. 4–6 §§) och spridning av information om dom i mål om intrång (8 kap. 8 §) inte tillämpas om intrånget, eller försöket eller förberedelsen, 2017/18:267 har skett före ikraftträdandet. Bestämmelserna i varumärkeslagen om åtgärder som avser intrångsgörande varor (8 kap. 7 §), informations- föreläggande (9 kap. 1–4 §§) och intrångsundersökning (9 kap. 5–13 §§) är däremot tillämpliga, även om det är fråga om intrång som har skett innan den nya lagen trätt i kraft. Också bestämmelsen om vitesförbud (8 kap. 3 §) är tillämplig vid intrång som har påbörjats före ikraftträdandet av lagen (jfr prop. 2008/09:67 s. 254). I fråga om sådana beteckningar som skyddas enligt tillämpliga EU- förordningar är sanktionsbestämmelserna i lagen inte nya. De förs över oförändrade från 10 kap. 7 § varumärkeslagen. Bestämmelserna i 1 § i den nya lagen ska alltså tillämpas fullt ut vid intrång i sådana beteckning- ar, även om det rör sig om ett intrång som har begåtts före ikraft- trädandet. 17.5Förslaget till lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485) 4 § Det finns hinder mot mönsterrätt, om 1.mönstret strider mot goda seder eller allmän ordning, 2.det i mönstret utan tillstånd tagits in statsvapen, statsflagga eller annat stats- emblem, statlig kontroll- eller garantibeteckning, annan beteckning som hänsyftar på svenska staten och därigenom ger mönstret en officiell karaktär, svenskt kommunalt vapen eller sådan internationell beteckning som är skyddad enligt lagen (1970:498) om skydd för vapen och vissa andra officiella beteckningar eller något som lätt kan förväxlas med vapen, flagga, emblem eller beteckning som nämnts, 3.mönstret strider mot ett annat mönster som visserligen inte var allmänt tillgängligt före den dag som anges i 2 § andra stycket men som framgår av en ansökan om registrering i eller vid Europeiska unionens immaterialrätts- myndighet för vilken en tidigare ansöknings- eller prioritetsdag gäller, förutsatt att detta mönster sedermera har gjorts allmänt tillgängligt, 4.mönstret utan tillstånd innehåller a)någon annans i skyddade företagsnamn eller varukännetecken eller något som kan uppfattas som ett kännetecken som i näringsverksamhet har inarbetats i för annan, b)någon annans porträtt som uppenbarligen inte syftar på någon avliden, c)något som kan uppfattas som någon annans efternamn som har särskilt skydd eller någon annans allmänt kända konstnärsnamn eller ett likartat namn, om användningen av mönstret skulle medföra en nackdel för bäraren av namnet och om namnet uppenbarligen inte syftar på någon avliden, d)något som kränker någon annans upphovsrätt till ett litterärt eller konst- närligt verk eller någon annans rätt till en fotografisk bild som är skyddad i . Paragrafen innehåller bestämmelser om hinder mot registrering av ett mönster. Övervägandena finns i avsnitt 12.1 och 14. Ändringen i punkt 4 a innebär att firma ersätts av företagsnamn. Punkt 4 b innehåller en bestämmelse om hinder mot registrering av ett mönster om det utan tillstånd innehåller någon annans porträtt som uppenbarligen inte syftar på någon avliden. Enligt hittills- Prop. 2017/18:267 varande lydelse innehåller punkt 4 b också en bestämmelse om hinder mot registrering om mönstret innehåller något som kan uppfattas som annans släktnamn, konstnärsnamn eller likartat namn, om det inte är uppenbart att namnet syftar på någon avliden person. Den bestämmelsen flyttas delvis till punkt 4 c. Enligt punkt 4 c kan det finnas hinder mot registrering av ett mönster som utan tillstånd innehåller något som kan uppfattas som någon annans efternamn som har särskilt skydd eller någon annans allmänt kända konstnärsnamn eller ett likartat namn. Hinder finns under förutsättning att användningen av mönstret skulle medföra en nackdel för bäraren av namnet och om namnet inte uppenbarligen syftar på någon avliden. Bestämmelsen anpassas till motsvarande bestämmelser i 2 kap. 10 § 2 varumärkeslagen (2010:1877) och 2 kap. 6 § 1 lagen om företags- namn (se prop. 2015/16:180 s. 138 och 140). Enligt punkt 4 d, som är ny, finns det hinder mot registrering av ett mönster som utan tillstånd innehåller något som kränker någon annans upphovsrätt till ett litterärt eller konstnärligt verk eller någon annans rätt till en fotografisk bild som är skyddad i . Bestämmelsen, som enligt hittillsvarande lydelse finns i punkt 4 c, anpassas till motsvarande bestämmelser i varumärkeslagen (2 kap. 10 § 4) och lagen om företags- namn (2 kap. 6 § 2). Ändringen innebär att det förhållandet att ett mönster innehåller något som kan uppfattas som titeln på ett litterärt eller konstnärligt verk i fall då titeln är egenartad inte längre i sig utgör hinder mot registrering av mönstret (se prop. 2009/10:225 s. 418 och 419). Ansvar och ersättningsskyldighet m.m. 36 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet gör mönsterintrång ska betala skälig ersättning för utnyttjandet av mönstret samt ersättning för den ytterligare skada som intrånget har medfört. När storleken på ersättningen för ytterligare skada bestäms ska hänsyn särskilt tas till 2.vinst som den som har begått intrånget har gjort, 3.skada på mönstrets anseende, 4.ideell skada, och 5.mönsterhavarens intresse av att intrång inte begås. Den som utan uppsåt eller oaktsamhet gör mönsterintrång ska betala ersättning för utnyttjandet av mönstret i den utsträckning det är skäligt. Rätten till ersättning för mönsterintrång preskriberas om talan inte väcks från det skadan uppkom. Paragrafen innehåller bestämmelser om ersättning vid intrång i en mönsterrätt. Ändringarna är redaktionella. Motsvarande bestämmelser finns i 5 kap. 7 § lagen om företagsnamn. 1.Denna lag träder i kraft .