prop · H50384 · 2018-01-23 00:00:00 — Karriärstegsreformens och Lärarlönelyftets utformning speglar en avvägning mellan regeringens vilja att premiera skickliga lärare och förändra lärarnas löner i förhållande till tidigare löneläge samt huvudmännens ansvar för den lokala lönebildningen och frihet att genomföra reformerna på ett sätt som passar varje verksamhet lokalt. Granskningen visar att regeringens styrning i vissa avseenden framstår som otydlig. En mer detaljerad styrning kan leda till problem som inte går att förutse men bedömer att styrningen av reformerna kan samordnas och tydliggöras för att de på ett bättre sätt ska kunna bidra till att öka läraryrkets attraktionskraft. Utgångspunkten för rekommendationerna är att regeringen kommer att behålla Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet. Reformerna har bidragit till att skapa en uppdelning i lärarkåren mellan de lärare som fått del av ett statsbidrag och de som inte fått det. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T •För att motverka den uppdelning av lärarkåren som Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet bidragit till och behålla möjligheten att premiera skickliga lärare bör regeringen överväga att reglera Lärarlönelyftet så att det omfattar alla legitimerade lärare eller motsvarande och ger en tydlig differentiering av de lönepåslag som möjliggörs av statsbidraget. Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet har skapat två statligt framtagna urvalsgrunder för att bedöma lärares kvalifikationer som i stor utsträckning överlappar varandra. Det gör reformerna otydliga och minskar deras legitimitet. •Regeringen bör överväga att skapa en gemensam uppsättning kriterier för att bedöma lärares kvalifikationer som omfattar både Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet. Regeringen bör överväga att reglera vilka kvalifikationer som ska uppnås för att kunna ta del av Lärarlönelyftet och vad som utöver detta krävs för att få en karriärstegstjänst. Regeringen kan även överväga att reglera hur de lönepåslag som statsbidraget för lärarlönelyft möjliggör ska kunna fördelas till förstelärare och lektorer. Den statliga utredningen har presenterat ett förslag till professionsutveckling för lärare som, om det genomförs, skapar ytterligare statligt framtagna kriterier för att bedöma lärares kvalifikationer. En samordning av olika kriterier blir mot denna bakgrund särskilt viktig. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att se över Lärarlönelyftet och Karriärstegsreformen.7 Utredaren ska: ”undersöka om det är möjligt att, med beaktande av förslag, åtgärda uppmärksammade brister genom ändringar av gällande regelverk för karriärvägsreformen, analysera om eventuella justeringar av karriärvägssystemet behöver göras för att det på bästa sätt ska samverka med lärarlönesatsningen, och lämna nödvändiga författningsförslag.” Granskningen visar att Lärarlönelyftet i viss mån har mindre legitimitet bland huvudmän och rektorer än Karriärstegsreformen och upplevs ha skapat större negativa effekter. Det finns enligt därför en risk för att uppdraget är för ensidigt inriktat mot att förändra Karriärstegsreformen. •Riksrevisionen rekommenderar regeringen att ge utredaren ett mer förutsättningslöst uppdrag att, med beaktande av förslag, undersöka om det är möjligt att göra ändringar av gällande regelverk för Karriärstegsreformen och/ eller Lärarlönelyftet för att reformerna ska samverka på bästa sätt. Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.1 Bakgrund och motiv till granskning pågår en debatt om svenska elevers låga skolresultat.8 Både den nuvarande och tidigare regeringen har identifierat lärarna och deras arbete som en nyckelfaktor för resultatförbättringar. står skolan inför en stor lärarbrist9 och har regeringen beslutat om flera statliga reformer som syftar till att stärka läraryrket och förbättra elevers skolresultat.10 Två av dessa är Karriärstegsreformen11 som infördes och Lärarlönelyftet som infördes . Utgifterna för Karriärstegsreformen uppgick till 1,2 mdkr 2016 och utgifterna för Lärarlönelyftet beräknas uppgå till 3 mdkr . Det motsvarar av huvudmännens årliga lönesumma till lärare i grund- och gymnasieskolan. Reformerna kan därmed ha stor betydelse för läraryrkets attraktionskraft och det är viktigt att studera utfallet av dem. Satsningarna ska fungera parallellt men har många likheter. De ska båda leda till att kvalificerade lärare premieras och får höjda löner genom riktade statsbidrag. De omfattar i huvudsak samma målgrupp. Huvudmännen väljer ut de lärare som tilldelas statsbidragen och ges relativt stor frihet vid implementeringen av reformerna, men satsningarna innehåller restriktioner för lönesättningen av lärarna. Regeringen har aviserat att satsningarna ska vara långsiktiga och de kan komma att existera . Det är därför väsentligt att undersöka hur satsningarna påverkar läraryrkets attraktionskraft. har valt att studera båda reformerna inom ramen för samma granskning. 8Tecken finns dock på att resultaten börjat förbättras. Se till exempel 2016. 2015 – 15- åringars kunskaper i naturvetenskap, läsförståelse och matematik. 9Se till exempel 2015. Redovisning av uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier. 10Andra reformer är till exempel införandet av lärarlegitimation som infördes i skollagen (2010:800), en ny lärarutbildning som infördes (prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU16) och insatser för minskad administration för lärare. Den nuvarande regeringen har initierat för läraryrket (prop. 2014/15:1, prop. 2014/15:100) som är ett samarbetsforum för regeringen och aktörer i skolan. Lärarlönelyftet behandlades inom ramen för den nationella samlingen. 11Förstelärare och lektor benämns i skollagen som karriärsteg. 2 kap. 22 § skollagen (2010:800). Därför används begreppet Karriärstegsreformen i rapporten. Andra benämningar är karriärtjänstformen och karriärvägsreformen. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T 1.2 Syfte och frågeställningar Både effekten på attraktionskraften och på resultaten i skolan kan förväntas uppnås och bedömer att det är för tidigt att utvärdera dessa målsättningar. Därför undersöks förutsättningarna för att reformerna ska bidra till måluppfyllelsen. Syftet med granskningen är att undersöka om Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet skapat förutsättningar för att öka läraryrkets attraktionskraft. Attraktionskraft är ett vitt begrepp och ett yrkes attraktionskraft kan påverkas av många faktorer. Till exempel har lärarnas administrativa börda och arbetsmiljö diskuterats i olika sammanhang och regeringen genomför andra åtgärder som syftar till att påverka dessa delar av läraryrket.12 Granskningen omfattar de förutsättningar för läraryrkets attraktionskraft som Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet syftar till att påverka. Reformerna ska öka attraktionskraften genom att skickliga lärare premieras. Det ska få fler och mer kvalificerade lärare att vilja arbeta som lärare och utvecklas i sitt yrke. I Karriärstegsreformen ska det ske genom att särskilda tjänster, förstelärare och lektorer, inrättas för yrkesskickliga lärare och genom att de som har tjänsterna får en löneförhöjning. Reformen ska skapa en karriärväg. Lärarlönelyftet är en lönesatsning för att höja särskilt kvalificerade lärares löner. Regeringen har även signalerat att den önskar att reformen ska stimulera huvudmännen till egna lönesatsningar. Lärarnas lönepåslag i de båda reformerna finansieras av staten via riktade statsbidrag. Regeringen har ställt upp vissa villkor för vad lärarna ska uppfylla för att kunna tilldelas statsbidragen, hur statsbidragen kan fördelas mellan lärare och hur lönesättningen av de lärare som tilldelas statsbidragen kan ske i förhållande till den ordinarie lönebildningen. Dessa villkor sätter vissa ramar för hur huvudmännen kan genomföra reformerna, men huvudmännen väljer ut vilka lärare som de anser är kvalificerade för statsbidragen och hur bidragen kan fördelas. De stora statliga tillskotten till huvudmännen kan också påverka lärarnas löner och huvudmännens lönebildning på andra oavsedda sätt. För att besvara granskningens syfte har undersökt om regeringens målsättningar för reformerna uppfyllts , om reformerna påverkat huvudmännens lönebildning på oförutsedda sätt, hur regeringens styrning påverkat huvudmännens implementering av reformerna samt hur huvudmännen genomfört reformerna. Se not 10. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Granskningen har utgått från följande frågeställningar: •Har statsbidragen påverkat lärarnas löner på avsett vis? •Har karriärstegslärarnas lönepremie bestått? •Har reformerna påverkat lönebildningen hos skolhuvudmännen? •Har regeringens styrning gett skolhuvudmännen goda förutsättningar att implementera reformerna? •Har skolhuvudmännen genomfört reformerna på ett ändamålsenligt vis? •Har reformerna skapat en tydlig karriärväg och utvecklingsmöjligheter för lärare? Granskningsfrågan om statsbidragen har påverkat lärarnas löner på avsett vis besvaras via två delfrågor: Har statsbidragen ökat lärarnas relativlöner? Har statsbidragen ökat lärarnas generella lönenivå och lönespridningen mellan lärare? I granskningen undersöks förutsättningarna för att reformerna ska påverka läraryrkets attraktionskraft. En beskrivning av hur attraktionskraften utvecklats före och efter Karriärstegsreformen redovisas dock i granskningens avslutande del. Resultaten i undersökningen värderas mot bedömningsgrunder. De beskrivs översiktligt nedan och utvecklas närmare i varje avsnitt av granskningen. Har statsbidragen påverkat lärarnas löner på avsett vis? Utgångspunkt för bedömningen av denna granskningsfråga är de målsättningar och villkor som formulerats i förarbeten och förordningstexter till reformerna.13 Av dessa framgår hur lärarnas löner förväntas påverkas av reformerna, vilket kan ses som reformernas delmål. Uppfyllelsen av dessa delmål ses i granskningen som förutsättningar för att reformerna ska kunna bidra till målet om att öka läraryrkets attraktionskraft. Har karriärstegslärarnas lönepremie bestått? Det är inte tydligt reglerat i förarbetena till Karriärstegsreformen att karriärlärarnas lönepremie, deras lönepåslag i förhållande till övriga lärares, ska bestå . bedömer att premien bör bestå för att karriärstegslärarnas status ska bestå och det ska vara attraktivt att ha en karriärtjänst och har därför undersökt om premien bestått. Har reformerna påverkat lönebildningen hos skolhuvudmännen? Historiska erfarenheter visar att det är svårt att begränsa utfallet av statliga lönesatsningar till det som regeringen har avsett att de ska påverka och 13 Se avsnitt 2.1 och 2.2 för en genomgång av dessa. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T satsningarna kan ge oavsedda utfall.14 I avsnittet redovisas resultat för hur reformerna påverkat huvudmännens lönesättning av lärarna vid sidan av det som regeringen avsett att de ska påverka. En bedömning görs av hur dessa utfall påverkar förutsättningarna för att läraryrkets attraktionskraft ska öka. Har regeringens styrning gett huvudmännen goda möjligheter att implementera reformerna? bedömer om regeringens styrning av reformerna gett huvudmännen möjligheter att skapa en lönestruktur som speglar lärarnas prestationer och arbetsuppgifter på ett bra sätt, om reformerna förankrats hos huvudmännen, om tiden för att genomföra reformerna varit tillräcklig samt om reformerna är tydligt utformade. Utgångspunkten är forskning om vilka förutsättningar som bör vara uppfyllda för att uppkomna löneskillnader i en verksamhet ska kunna uppfattas som rättvisa och bidra till utveckling av verksamheten.15 Har huvudmännen implementerat reformerna på ett ändamålsenligt sätt? Huvudmännen kan, givet de ramar som regeringens styrning gett dem, implementera reformerna på olika sätt. I avsnittet redovisas resultat för om huvudmännens implementering av reformerna skapat förutsättningar för att de ska framstå som tydliga och därmed gett bra förutsättningar för en ökad attraktionskraft. En bedömning görs av om huvudmännens insatser bör föranleda att regeringen ändrar sin styrning av reformerna. Utvecklingen av läraryrkets attraktionskraft Läraryrkets attraktionskraft följs i granskningen huvudsakligen genom två mått: antalet personer som väljer att ansöka till en lärarutbildning och deras kvalifikationer. Utvecklingen relateras till tidpunkten för när Karriärstegsreformen infördes men ingen bedömning görs av om utvecklingen beror på reformen i kausal mening. 1.4 Metod och genomförande De första två granskningsfrågorna om statsbidragen påverkat lärarnas löner på avsett vis, som omfattar utvecklingen av lärarnas generella lönenivå, deras relativlöner och lönespridningen mellan lärare samt frågan om karriärstegslärarnas lönepremie bestått besvaras genom en analys av registerdata från SCB:s lönestrukturstatistik och registret över pedagogisk personal (lärarregistret). Utvecklingen beskrivs och relateras till tidpunkterna för reformernas genomförande. Lärarnas relativa löneutveckling beskrivs i 14Forslund, A. (2017). Statliga interventioner i svensk lönebildning – erfarenheter och möjliga risker. Underlagspromemoria till granskningen. 15Denna forskning sammanfattas i , K. Ett psykologiskt perspektiv på lön. I Lönespridning, , L. (red.). SNS, 2013. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N förhållande till ett urval jämförelseyrken. Frågan om karriärstegslärarnas lönepremie bestått analyseras genom en differences-in-differences-ansats med kontroll för olika variabler. Utvecklingen efter Lärarlönelyftet infördes analyseras genom enkätundersökningar till rektorer samt skolchefer/förvaltningschefer eller motsvarande hos huvudmännen samt intervjuer med rektorer och skolchefer/förvaltningschefer. Enkäten och intervjuerna ligger också till grund för att besvara granskningsfrågorna om reformerna har påverkat lönebildningen hos skolhuvudmännen, om regeringens styrning gett skolhuvudmännen goda förutsättningar att implementera reformerna, om skolhuvudmännen har genomfört reformerna på ett ändamålsenligt vis samt om reformerna skapat en tydlig karriärväg och utvecklingsmöjligheter för lärare. Den ena enkäten riktades till 2224 ansvariga rektorer för hälften av de skolenheter som har rekvirerat statsbidrag för både karriärsteg och lärarlönelyft. Den andra enkäten riktades till 359 skolchefer/förvaltningschefer hos huvudmän som rekvirerat statsbidrag för karriärsteg och lärarlönelyft. Urvalen har gjorts slumpmässigt. Svarsfrekvensen uppgick till för rektorerna och för huvudmännen. Bortfallsanalyser för enkäterna visar på god överensstämmelse mellan de svarande och populationernas sammansättning. För att nå större förståelse för hur reformerna uppfattats av huvudmännen och vilka val de ställts inför vid genomförandet av reformerna har intervjuer genomförts med skolchefer/förvaltningschefer och annan personal på förvaltningsnivå, samt cirka 25 rektorer i och gymnasiet i fyra kommuner samt ett kommunförbund. Hur urvalet av kommuner gjorts beskrivs i metodbilagan till granskningen. Intervjuer har även genomförts med tidigare och nuvarande tjänstemän på , tjänstemän på samt företrädare för , , och . Metoderna beskrivs närmare i metodbilaga. Beskrivningen av hur läraryrkets attraktionskraft utvecklats baseras på information från registret över sökande till högskolan. Registret har kompletterats med de sökandes gymnasiebetyg. Data har inhämtats från SCB. Granskningen omfattar regeringen och . ansvarar för att ta emot och bedöma ansökningar och rekvisitioner och betala ut statsbidragen till skolhuvudmännen och har ett uppföljningsansvar för reformerna. Villkoren för fördelningen av statsbidragen ges av statsbidragsförordningarna och tolkningen av dem har i stor utsträckning överlämnats till huvudmännen. påverkan på utfallet av reformerna bedöms därför vara liten och myndigheten omfattas inte av granskningen. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T Med Karriärstegsreformen avses i granskningen både statsbidraget för karriärsteg och det extra statsbidrag för karriärsteg som ges till utanförskapsområden.16 En del av Karriärstegsreformen innebär att särskilda tjänster inrättas. Deras utformning torde påverka om Karriärstegsreformen bidrar till att öka läraryrkets attraktionskraft. Statskontoret har i tre delrapporter utrett denna fråga.17 berör därför inte denna del av Karriärstegsreformen i granskningen. Granskningen omfattar satsningarnas påverkan på huvudmännens lönebildning på lokal nivå och inte om satsningarna påverkat lönebildningen mellan parterna på skolområdet på central nivå. De båda statsbidragen ger huvudmännen stora ekonomiska tillskott och kan ses som statliga interventioner i lönebildningen för lärare. Sådana interventioner kan ha effekter på den svenska modellen för lönebildning generellt, vilket flera remissinstanser varnade för när förslaget om Lärarlönelyftet remitterades.18 Granskningen omfattar inte hur satsningarna påverkat den svenska modellen för lönebildning generellt. För att sätta in de statliga lärarlönesatsningarna i ett sammanhang har dock gett professor vid utvärdering (IFAU) i uppdrag att beskriva olika statliga lönesatsningar i förhållande till den svenska lönebildningsmodellen. Rapporten publiceras separat men refereras i granskningen. De båda statsbidragen kan utgå till i huvudsak samma målgrupp av lärare och huvudmän för samma skolverksamheter, men vissa skillnader finns. Analysen omfattar i huvudsak de gemensamma lärargrupperna. Eftersom antalet lektorer endast var 169 stycken så omfattar den enkät och de intervjuer som genomförts i undersökningen i huvudsak förstelärarna. I de löneanalyser som genomförts ingår både förstelärare och lektorer. Resultaten i granskningen baseras i vissa delar på huvudmäns och rektorers uppfattningar om reformerna. Då Lärarlönelyftet precis hade införts när datainsamlingen för granskningen påbörjades har lärares uppfattning inte inhämtats i granskningen. Bedömningen var att lärarna behövde mer kännedom om reformen innan deras uppfattning skulle inhämtas. Det ger vissa begränsningar för de slutsatser som kan dras i granskningen. Dessa kommenteras i rapporten. 16Det senare regleras av förordningen (2014:145) om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden. Uppföljning av karriärstegsreformen för lärare. Delrapport 1–3. (2015:12, 2016:1, 2017:1). 18Remissvar , , Unionen, LO och . 19Skolverket 2017, Redovisning av statsbidraget för karriärtjänster 2016. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2 Reformernas syfte och samspel 2.1Beskrivning av Karriärstegsreformen20 och Lärarlönelyftet21 framgår av skollagen att huvudmännen ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare.22 Till karriärstegen som benämns förstelärare och lektor knöts ett statsbidrag för höjda lärarlöner på respektive . Lärarlönelyftet infördes och är ett statsbidrag för höjda lärarlöner. Det ska hos varje huvudman uppgå till i genomsnitt per person och månad för de utvalda lärarna - utöver vad som annars skulle ha utgått enligt den ordinarie lönerevisionen. I båda reformerna tilldelas skolhuvudmännen en årlig bidragsram som baseras på antalet elever hos huvudmannen.23 Huvudmännen kan rekvirera statsbidragen från . Statsbidrag för karriärsteg kan utgå till skolhuvudmän24 för lärare med lärarlegitimation som har arbetat med goda vitsord.25 För lektorer krävs även forskarexamen. Lärarna ska även uppfylla två kriterier som definierar dem som särskilt yrkesskickliga. (Se bilaga 2). 20Karriärstegsreformen: prop. 2011/12:1, Budgetpropositionen , promemoria U2012/4904/S, Karriärvägar m.m. i fråga om lärare i skolväsendet, prop. 2012/13:136, Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m., bet. 2012/13:UbU15, förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare, förordningen (2014:145) om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden. 21Lärarlönelyftet: prop. 2014/15:1, Budgetpropositionen , prop. 2014/15:100, ekonomiska vårproposition, prop. 2015/16:1, Budgetpropositionen , bet. 2015/16:1:UbU16, promemoria U2015/05040/UH, Statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier, förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. 222 kap. 2 § skollagen (2010:800) 23Ramen beräknas av och baseras på antalet elever hos huvudmannen i förhållande till antalet elever hos alla huvudmän. I Karriärstegsreformen görs beräkningen på antalet elever och i Lärarlönelyftet på antalet elever i genomsnitt . De huvudmän som har färre än 75 elever i Karriärstegsreformen och haft färre än 30 elever i genomsnitt i Lärarlönelyftet får istället rekvirera statsbidraget från en bidragspott. Ramen och potten omfattar sociala avgifter. Förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare, förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. 24Dessa är huvudmän för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. 25Förskollärarlegitimation är inte giltigt för att bli förstelärare eller lektor. Undantag från kravet på legitimation finns dock för lärare som undervisar på engelska i ämnen som inte är språkundervisning. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T Lärarlönelyftet kan utgå till skolhuvudmän26 för höjda löner för lärare och förskollärare med lärarlegitimation samt fritidspedagoger.27 Förutom de formella kraven ska de uppfylla minst ett av fyra kriterier för att definieras som särskilt kvalificerade. (Se bilaga 2). Lärarlönelyftet kan till skillnad från Karriärstegsreformen ges till yrkeslärare och modersmålslärare utan lärarlegitimation samt förskollärare och fritidspedagoger. Det kan dock inte ges till lärare inom vuxenutbildningen. av bidragsramen för lärarlönelyft kan användas till höjda löner i förskola och fritidshem givet att huvudmannen också är huvudman för någon av de övriga skolformer som omfattas av Lärarlönelyftet. Lärare som tilldelats statsbidrag för karriärsteg kan tilldelas lärarlönelyft. Huvudmännen gör tolkningen av kriterierna och urvalet av lärare som tilldelas statsbidragen. Bidragsbeloppet för en förstelärare uppgår till och för en lektor till . Bidragsbeloppet för lärarlönelyft uppgår till och lärare. rekvirerade 806 av 819 huvudmän statsbidrag för karriärsteg, varav drygt 15 000 till förstelärare och 169 till lektorer. utbetalades 1,2 mdkr för Karriärstegsreformen.28 rekvirerade 951 av 1076 statsbidrag för Lärarlönelyft och 1,4 mdkr utbetalades till drygt 65 000 lärare, förskollärare och fritidspedagoger.29 26Dessa är huvudmän för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. Statsbidrag får också lämnas till en huvudman för dessa skolformer som även är huvudman för förskola eller fritidshem för höjda löner i förskolan respektive fritidshemmet. Förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. 27Fritidspedagogen ska ha svensk eller utländsk högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande.