prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — Flyttar av hela anslag påverkar därmed normalt ämnesför- teckningen. När en viss del av en verksamhet som finansieras från ett anslag flyttas till ett annat befintligt anslag får det däremot som regel ingen påverkan på vare sig utgiftsområdesindelningen eller ämnesförteckningen. Även budgetprocessens utformning talar mot att flyttar av begränsade delar av verksamheter eller uppgifter ska underställas för beslut . har beslutat att den ekonomiska vårpropositionen ska ägnas åt riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken medan budgetfrågorna ska han- teras . Denna ordning präglar även arbetet i . Som regel har budgetarbetet inte nått den detaljnivå som krävs för att förslag som berör delar av verksamheter och begränsade uppgifter ska kunna läggas fram redan i den ekonomiska vårpropositionen. Regeringen anser att det är viktigt att uppnå en ordning som är praktiskt genomförbar och som garanterar att beslut om vilka ändamål och verksamheter som ska innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med den ekono- miska vårpropositionen. Regeringen gör därför bedömningen att flytt av ändamål eller verk- samhet mellan utgiftsområden bör anses föreligga när ett förslag föranleder ändringar i riksdags- ordningens utgiftsområdesindelning eller i den av beslutade ämnesförteckningen för Regeringen bedömer att dessa riktlinjer bör tillämpas års ekono- miska vårproposition. 11.2Förslag till flytt av ändamål och verksamheter Samordning för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism Regeringens förslag: De ändamål och verk- samheter som avser samordning för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism och som finansieras från anslaget 1:11 Finans- inspektionen under utgiftsområde 2 Samhälls- ekonomi och finansförvaltning flyttas till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Skälen för regeringens förslag: Fram till utgången av 2017 fanns inom ett samordningsorgan för tillsyn över bekämp- ning av penningtvätt och finansiering av terrorism. har upp- gifterna förts över till en samordningsfunktion inom enligt förordningen (2009:92) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. I budgetpropositionen vidgades därför ändamålet för Finans- inspektionens anslag till att även omfatta samordningsorganets utvecklade verksamhet inom (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 avsnitt 4.7.1, bet. 2017/18:FiU2, rskr. 2017/18:128). Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser samordning för åtgärder gällande bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och som finansieras från anslaget 1:11 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning flyttas till utgiftsområde 4 Rätts- väsendet. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet med och minska utgiftsramen för utgifts- område 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning med motsvarande belopp. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Statsbidrag till kommuner med socioekonomiskt Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter som avser lokal statlig service vid service- kontor och som finansieras från anslaget 1:1 under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, anslaget 2:1 under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och funktionsnedsättning samt anslaget 2:1 under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom flyttas till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i budgetpropositionen redovisat att den statliga lokala service som bedrivs vid servicekontor i samverkan mellan Försäkrings- kassan, och fr.o.m. ska samlas i en sammanhållen organisation som Statens service- center ska ansvara för (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 avsnitt 5.5). Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser tillhanda- hållandet av lokal statlig service vid servicekontor och som finansieras från anslaget 1:1 under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, anslaget 2:1 under utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning samt anslaget 2:1 under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom flyttas till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning med och minska utgiftsramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution med , för utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning med och för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom med . Regeringens förslag: De ändamål och de verksamheter som avser statsbidrag till kom- muner med socioekonomiskt eftersatta områden och som finansieras från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder under utgiftsområde 19 Regional tillväxt flyttas till utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Skälen för regeringens förslag: I område 19 Regional tillväxt medel för en lång- siktig satsning på socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden i hela (prop. 2017/18:1 utg.omr. 19 avsnitt 2.8.1, bet. 2017/18:NU2, rskr. 2017/18:107). Medlen används för två olika statsbidrag, ett till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden och ett till socioekonomiskt eftersatta kommuner, båda hanteras av . Statsbidraget till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden har dock ett nära samband med regeringens långsiktiga reformprogram för att minska och motverka segregation. bör därför Delegationen mot segregation ta över ansvaret för handläggning av det aktuella statsbidraget. Statsbidraget till socioekonomiskt eftersatta kommuner ska även fortsättningsvis handläggas av . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att den verksamhet som avser statsbidraget till kom- muner med socioekonomiskt eftersatta områden och som finansieras från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder under utgiftsområde 19 Regional tillväxt flyttas till utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering med 1 och minska utgiftsramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt med motsvarande belopp. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Verksamhet avseende myndighetsgemensam infrastruktur för säkra elektroniska försändelser Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter som avser myndighetsgemensam infra- struktur för säkra elektroniska försändelser från myndigheter till enskilda och som finansieras från anslaget 1:1 under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution flyttas till utgifts- område 2 Samhällsekonomi och finansförvalt- ning. Skälen för regeringens förslag: har ansvaret för att tillhandahålla en myndighetsgemensam infrastruktur för säkra elektroniska försändelser från myndigheter till enskilda enligt förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informations- utbyte. Regeringen har i budgetpropositionen redovisat att den avser inrätta en ny myndighet som ska ha i uppgift att utveckla, samordna och stödja den förvaltningsövergripande digitalise- ringen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 avsnitt 6.4). Den nya myndigheten kommer fr.o.m. att överta ansvaret att tillhanda- hålla en myndighetsgemensam infrastruktur för säkra elektroniska försändelser från myndigheter till enskilda (dir. 2017:117). Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser myndig- hetsgemensam infrastruktur för säkra elektro- niska försändelser från myndigheter till enskilda och som finansieras från anslaget 1:1 under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution flyttas till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning med och minska utgiftsramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution med motsvarande belopp. Tabellsamling den makroekonomiska utvecklingen och offentliga finanser P R OP . 2017/18:100 Bilaga 1 Tabellsamling den makroekonomiska utvecklingen och offentliga finanser Tabeller Den makroekonomiska utvecklingen ...................................................... Tabeller Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld ....... P R OP . 2017/18:100 Bilaga 1 Försörjningsbalans, fasta priser ............................................................... Försörjningsbalans, fasta priser. Försörjningsbalans, löpande priser.......................................................... Försörjningsbalans, implicitprisindex (deflatorer)................................. Bidrag till BNP-tillväxt............................................................................. Näringslivets produktion, baspris ........................................................... Offentlig produktion, baspris................................................................ Bruttonationalinkomst (BNI) ............................................................... Sysselsatta i näringslivet ......................................................................... Sysselsatta i offentliga myndigheter ...................................................... Resursutnyttjande och potentiella variabler.......................................... Löneutveckling och inflation ................................................................. Räntor och valutor.................................................................................. Utgiftstak och budgeteringsmarginal.................................................... Utgifter per utgiftsområde –2021.................................................. Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 2006–2021................................................................................................ Den konsoliderade offentliga sektorns finanser................................... P R OP . 2017/18:100 Bilaga 1 1 Tabeller Den makroekonomiska utvecklingen Tabell 1 Internationell ekonomi Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges. Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -0,9 -0,2 1BNP sammanviktad med köpkraftsjusterade BNP-vikter enligt IMF. 2BNP sammanviktad med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. De senast beräknade KIX-vikterna används och därefter skrivs vikterna fram med trenden från de föregående fem åren. 3Den sammanvägda importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. 4Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP), årlig procentuell förändring, årsgenomsnitt. 5Konsumentprisindex (KPI), årlig procentuell förändring, årsgenomsnitt. Källor: Macrobond och egna beräkningar. P R OP . 2017/18:100 Bilaga 1 Tabell 2 Försörjningsbalans, fasta priser Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -0,3 -1,8 -0,3 -0,1 -0,6 -0,2 -0,2 -0,7 -0,6 -2,6 -2,7 -3,2 -0,4 -0,3 -0,2 -1,1 -0,1 -0,8 -2,9 -0,1 -0,8 -1,7 -0,2 -0,3 -0,2 -0,3 -0,3 Anm.: Med begreppet kommunsektor avses det som i nationalräkenskaperna benämns kommunala myndigheter. 2Lagerinvesteringarna är uttryckta som bidrag till BNP-tillväxt (procentenheter). 3I summering av BNP utgör importen en avdragspost. 4Export minus import, uttryckt som bidrag till BNP-tillväxt (procentenheter). Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2017/18:100 Bilaga 1 Tabell 3 Försörjningsbalans, fasta priser. Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -0,5 -1,6 -0,3 -0,3 -0,8 -0,4 -0,3 -0,8 -2,6 -2,8 -3,1 -0,5 -0,3 -0,3 -1,1 -0,1 -0,8 -2,9 -0,1 -0,2 -1,7 -0,4 -0,3 -0,2 -0,3 Anm.: Med begreppet kommunsektor avses det som i nationalräkenskaperna benämns kommunala myndigheter. Beloppen är inte kalenderkorrigerade. 2Lagerinvesteringarna är uttryckta som bidrag till BNP-tillväxt (procentenheter). 3I summering av BNP utgör importen en avdragspost. 4Export minus import, uttryckt som bidrag till BNP-tillväxt (procentenheter). Källor: och egna beräkningar. Tabell 4 Försörjningsbalans, löpande priser Procentuell förändring, löpande priser, om inte annat anges Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -2,7 -1,7 -2,4 -3,3 -1,4 -6,0 -0,6 -2,9 -2,7 -5,3 -0,4 Anm.: Med begreppet kommunsektor avses det som i nationalräkenskaperna benämns kommunala myndigheter. 2I summering av BNP utgör importen en avdragspost. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2017/18:100 Bilaga 1 Tabell 5 Försörjningsbalans, implicitprisindex (deflatorer) Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -67,6 -1,9 -4,0 -1,0 -2,5 -1,3 -0,6 -1,7 -3,2 -1,8 -0,5 -0,9 -0,3 -0,9 -1,1 -2,8 -1,7 -1,3 -0,1 -1,9 -3,7 -0,1 -2,3 -0,9 -0,1 -0,4 -0,3 -2,2 -0,2 -0,6 -0,1 -0,1 Anm.: Deflatorer är mått på prisutvecklingen för komponenterna i försörjningsbalansen och beräknas som kvoten löpande priser delat med fasta priser för respektive komponent. Källor: och egna beräkningar. Tabell 6 Bidrag till BNP-tillväxt Förändring i procent av BNP föregående år, fasta priser, om inte annat anges. Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -0,1 -0,1 -0,1 -1,1 -0,1 -0,4 -0,2 -2,5 -2,1 -1,4 -2,0 -1,9 -1,4 -1,5 -1,4 -0,3 Anm.: Med begreppet kommunsektor avses det som i nationalräkenskaperna benämns kommunala myndigheter. 1I summering av BNP utgör importen en avdragspost. Källor: och egna beräkningar. Tabell 7 Fasta bruttoinvesteringar Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -0,4 -10,3 -0,9 -3,1 -15,8 -0,7 -0,1 -1,2 -0,2 -11,8 -4,7 -2,7 -1,2 -0,3 -0,6 -2,6 -2,7 -3,2 -0,4 -0,3 -0,2 -0,2 Anm.: Med begreppet kommunsektor avses det som i nationalräkenskaperna benämns kommunala myndigheter. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2017/18:100 Bilaga 1 Tabell 8 Hushållens ekonomi Procentuell förändring för hushållens inkomster, andel av disponibel inkomst för hushållens sparande Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -6,9 -3,8 Räntor och utdelningar, netto6 -0,1 -0,4 -0,2 -2,5 -1,1 -0,7 -0,8 -1,5 -7,2 -1,2 -8,4 -10,5 -6,0 -2,3 -1,3 -0,7 (inklusive pps8) Anm.: Skillnaden mellan begreppen nettosparande och finansiellt sparande är framför allt att kapitalförslitning på hushållens kapitalstock utgör en avdragspost vid beräkningen av nettosparandet, medan investeringsutgifter är en avdragspost vid beräkning av det finansiella sparandet. Om nettoinvesteringar överstiger kapital- förslitningen blir det finansiella sparandet lägre än nettosparandet. 2Hushållens reala disponibla inkomst beräknas genom att den nominella inkomsten korrigeras för prisförändringar enligt implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 3Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 4Lönesumman motsvarar antalet arbetade timmar multiplicerat med timlön. 5Består bl.a. av egenföretagares inkomster. 6Vid räntor och utdelningar anges nettobidraget i procentuell volymförändring. 7Består främst av utbetalda privatfonderade avtalspensioner. 9Total sparkvot = nettosparande inklusive sparande i avtalspensioner (inklusive premiepensionssparande) / (disponibel inkomst + nettosparande i avtalspensioner [inklusive premiepensionssparande]). 10Andel av disponibel inkomst. Källor: och egna beräkningar. Tabell 9 Näringslivets produktion, baspris Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -4,2 -1,8 -2,0 -7,0 -1,1 -0,7 -5,1 -5,9 -3,7 -0,4 1 Löpande priser. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2017/18:100 Bilaga 1 Tabell 10 Offentlig produktion, baspris Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -1,3 -0,1 -0,3 -0,2 -0,4 -0,4 -0,2 Anm.: Den offentliga produktionen är mindre än den offentliga konsumtionen eftersom offentlig sektor köper mer varor och tjänster från privat sektor än den säljer. Med begreppet kommunsektor avses det som i nationalräkenskaperna benämns kommunala myndigheter. 1 Löpande priser. Källor: och egna beräkningar. Miljarder kronor, löpande priser, om inte annat anges. Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -0,6 -0,1 -0,1 1 Exportpriser i förhållande till importpriser, procentuell förändring. Källor: och egna beräkningar. Tabell 12 Bruttonationalinkomst (BNI) Miljarder kronor, löpande priser. Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2017/18:100 Bilaga 1 Procentuell förändring om inte annat anges Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -0,3 -0,1 -0,8 -0,7 -1,0 -0,5 -0,3 -0,6 -0,5 -0,4 -0,1 -0,2 Befolkning 15–74 år6 Befolkning 20–64 år6 Arbetskraften 15–74 år Arbetskraftsdeltagande 15–74 år7 Sysselsatta 15–74 år Sysselsatta 20–64 år Sysselsättningsgrad 15–74 år8 Sysselsättningsgrad 20–64 år8,9 Arbetslöshet 15–74 år10 Tusental personer, årsgenomsnitt Anm.: Prognoserna baseras på nu gällande regler samt regeringens föreslagna ändringar i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99). 1Nivå avser tusental om inte annat anges. 2BNP till marknadspris, fasta priser, referensår 2016. Nivå avser miljarder kronor, löpande priser. 3Produktivitet mätt som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. Nivå avser miljoner timmar. 5Avser antal arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta i åldersgruppen 15–enligt arbetskrafts- undersökningarna. 6I denna bedömning har hänsyn tagits till prognos . 7Antal i arbetskraften i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 8Antal sysselsatta i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 9Sysselsättningsgrad enligt EU:s 2020-mål. 10Antal arbetslösa i procent av arbetskraften i den aktuella åldersgruppen. 11Personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program vid Arbetsförmedlingen, i procent av arbetskraften i åldersgruppen 15–. 12Från och med 2018 kommer alla nyanlända att anvisas till etableringsprogrammet, som är ett nytt arbetsmarknadspolitiskt program vid Arbetsförmedlingen. Detta program ersätter successivt etableringsplanerna. 13Här ingår subventionerade anställningar och start av näringsverksamhet. Nystartsjobb ingår inte. 14Till följd av avrundning stämmer inte alltid totalen med delarna. Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. P R OP . 2017/18:100 Bilaga 1 Tabell 14 Sysselsatta i näringslivet Procentuell förändring om inte annat anges Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -0,3 -0,8 -1,6 -1,8 -2,2 -1,0 -4,3 -0,7 Anm.: Tabellen avser sysselsättning enligt nationalräkenskaperna. 1 Tusental personer. Källor: och egna beräkningar. Tabell 15 Sysselsatta i offentliga myndigheter Procentuell förändring om inte annat anges Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -0,3 Anm.: Tabellen avser sysselsättning enligt nationalräkenskaperna. Med begreppet kommunsektor avses det som i nationalräkenskaperna benämns kommunala myndigheter. 1 Tusental personer. Källor: och egna beräkningar. Tabell 16 Resursutnyttjande och potentiella variabler Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges Skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell nivå -2,2 -2,9 -2,4 -0,6 -0,9 -0,9 -1,0 -1,3 -2,0 -1,4 -1,7 -0,6 -1,6 -1,7 -1,5 -1,4 -1,0 Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges. sysselsättning 15–74 år4 Jämviktsarbetslöshet 15–74 år5 Potentiella variabler, löpande priser 1Potentiell BNP till marknadspris, fasta priser, referensår 2016, kalenderkorrigerad. Nivå avser miljarder kronor, löpande priser. 2Nivå avser hundratal kronor , marknadspris, kalenderkorrigerad. 3Nivå avser miljoner timmar. 4Nivå avser tusental. 5I procent av potentiell arbetskraft. 6Beräknad som potentiell BNP till marknadspris (fasta priser, referensår 2016) multiplicerad med BNP-deflatorn, som är ett prisindex för producerade varor och tjänster. Källa: Egna beräkningar. P R OP . 2017/18:100 Bilaga 1 Tabell 17 Löneutveckling och inflation Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -0,2 -0,3 -0,1 -0,9 Konjunkturlönestatistiken avser prognos. Timlönen enligt nationalräkenskaperna mäts som lönesumman dividerat med anställdas arbetade timmar. 3Konsumentprisindex, årsgenomsnitt. 4Mått på underliggande inflation. I beräkningen av KPIF (KPI med fast bostadsränta) hålls den del av förändringen i räntekostnader för egnahem som beror på förändrade räntesatser . 5Nettoprisindex upphör att beräknas efter 2018. Källor: , och egna beräkningar. Tabell 18 Räntor och valutor Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -0,3 -0,5 -0,5 -0,5 -0,3 -0,6 -0,7 -0,4 -0,2 -0,1 Differens 10-årsränta –Tyskland¹ -0,2 6-månadersränta, (EUR)¹ -0,3 -0,6 -0,8 -0,4 Växelkurs, kronindex KIX2 1Avser statsskuldväxel för löptider kortare än och statsobligation för löptider längre än . 2Index, = 100. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2017/18:100 Bilaga 1 Tabell 19 Utgiftstak och budgeteringsmarginal Miljarder kronor, om inte annat anges. Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 Budgeteringsmarginal, procent av Anm.: Utgiftstakets nivå är regeringens bedömning i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. Tabell 20 Utgifter per utgiftsområde –2021 Utfall 2006–2017, prognos 2018 och beräknat 2019–2021, anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och 13Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, P R OP . 2017/18:100 Bilaga 1 -2,2 -1,8 -2,9 vid sidan av statens 1 067,3 1 095,5 1Se vidare under Övriga utgiftspåverkande faktorer i avsnitt 7.1 Utveckling av de takbegränsade utgifterna . 2Regeringens bedömning av utgiftstak i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2017/18:100 Bilaga 1 Tabell 21 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter –2021 Utfall 2006–2017, prognos 2018 och beräknat 2019–2021, anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . Utgifter justerade för tekniska förändringar anges i kursiv stil Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Justerad för teknisk förändring Jämställdhet och nyanlända invandrares Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Kultur, medier, trossamfund och fritid Justerad för teknisk förändring och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Justerad för teknisk förändring Areella näringar, landsbygd och livsmedel Justerad för teknisk förändring Allmänna bidrag till kommuner Justerad för teknisk förändring Avgiften till Europeiska unionen -0,2 -0,1 -0,2 Ålderspensionssystemet vid sidan av Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2017/18:100 Bilaga 1 3 Tabeller Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld Tabell 22 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -1,0 -1,4 -1,6 Strukturellt sparande, procent av potentiell -0,7 -0,8 1Utfall 2017 enligt nationalräkenskaperna, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 6. 2Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i nationalräkenskaperna, t.ex. kapitalförslitningen av investeringar. 3Inklusive ofördelade utgifter. 4Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2017/18:100 Bilaga 1 Tabell 23 Statens finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 -1,0 -1,1 -1,2 -0,7 -3,5 -1,8 -0,8 Statsskuld (konsoliderad) 1 Utfall 2017 enligt nationalräkenskaperna, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 6. 2 Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i nationalräkenskaperna, t.ex. kapitalförslitningen av investeringar. 3 Inklusive ofördelade utgifter. 4 Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2012–2017, prognos 2018–2021 Räntor, utdelningar m.m. -0,1 Källor: och egna beräkningar. P R OP . 2017/18:100 Bilaga 1