prop · H503163 · 2018-03-13 00:00:00 — Det bör understrykas att dessa kostnadsposter är baserade på bedömningar, inte sannolikhetsberäkningar. I beräkningen av kostnad för hälsoeffekter av ett förändrat klimat användes skattningar för dels värmerelaterade dödsfall utifrån beräkningar för , dels ökad smitta via livsmedel och dricksvatten. Den totala kostnaden uppgick då till mellan 571– för perioden –2100. Klimat- och sårbarhetsutredningen bedömer att de areella näringarna påverkas såväl negativt som positivt. Ett varmare klimat med längre växtsäsong väntas ge upphov till ökad skogstillväxt. Utredningen beräknar ökade intäkter inom skogsnäringen till mellan 300–för perioden –2100. bedöms en ökad mängd skadegörare samt svårigheter att avverka och, frakta ut virke till bilväg och vidare till industri på grund av blötare vintrar och mindre tjäle leda till ökade kostnader. Den ökade kostnaden fram bedöms bli i ett lågscenario, och i ett högscenario. För jordbruket bedöms ökad avkastning och ändrad arealanvändning ge ökade intäkter på mellan 70–till 2100, men ökade kostnader motsvarande av intäkterna skulle uppstå för mer bekämpningsmedel till följd av ökad förekomst av växtskadegörare och bevattning, men också skyfall, översvämningar av vattendrag och sjöar samt stormar. Utredningen bedömer vidare att fiskerinäringen skulle få minskade intäkter samt att stödutfordring av renar blir vanligare på grund av svåra snö-, skar- och isförhållanden. Den största enskilda positiva posten i beräkningarna är minskade kostnader för uppvärmning av bostäder och lokaler. En potentiellt betydande positiv effekt som inte finns med i de förbättrade förutsättningarna är sommarturism. Utredningen konstaterar att många av de effekter som kan förmodas uppkomma emellertid inte har någon direkt effekt på ekonomin eller har effekter som är svåra att kostnadsberäkna. Påverkan på ekosystemen, kulturmiljön och människors hälsa är exempel på sådana effekter. Angelägna områden för klimatanpassning Regeringens bedömning: Klimatanpassningsåtgärder bör vidtas inom flera samhällssektorer och geografiska områden. de konsekvenser för samhället som förutses är följande områden sär- skilt angelägna för det fortsatt arbetet med klimatanpassning: Ras, skred och erosion som hotar samhällen, infrastruktur och Översvämningar som hotar samhällen, infrastruktur och företag. Höga temperaturer som innebär risker för hälsa och välbefinnande för människor och djur. Brist i vattenförsörjningen för enskilda, jordbruk, och industri. Biologiska och ekologiska effekter som påverkar en hållbar ut- Påverkan på inhemsk och internationell livsmedelsproduktion och Ökad förekomst av skadegörare, sjukdomar och invasiva främ- mande arter som påverkar människor, djur och växter. Skälen för regeringens bedömning: Beskrivningarna i detta avsnitt över klimatets förändring i , effekter av klimatförändringarna och effekter och konsekvenser för samhället visar att de flesta samhällssek- torer och geografiska områden påverkas även om utmaningarna kan se har uppskattat hur stor andel av kommunerna som är utsatta för översvämning, ras, skred och erosion. Utredningen har kommit fram till att efter översvämning från skyfall är ras och skred den klimateffekt som utgör en risk för störst andel kommu- Klimat- och sårbarhetsutredningen bedömde att de största kostnader- na för skador till följd av ett förändrat klimat är effekter på hälsan på grund av värmebölja och smittspridning, följt av översvämning av infra- struktur, byggnader och areella näringar, kusterosion med skada på be- byggelse, el och vatten och avlopp, jordbruk, skogsbruk samt ökade kostnader för underhåll av byggnader. För jordbruk och skogsbruk finns även tydligare positiva effekter genom ökad tillväxt och avkastning. Bedömningarna i båda utredningarna har utgått från olika perspektiv. Hälsa är till exempel ett område som endast togs upp i Klimat- och En gemensam slutsats är dock att översvämning samt ras och skred påverkar flera sektorer och områden i och därmed får stora samhälleliga konsekvenser. Därutöver är det tydligt att värmeböljor kan ha stora konsekvenser för hälsan hos både människor och djur, både genom påverkan av värmen och genom ökad smittsprid- De areella näringarna kommer att påverkas av ett förändrat klimat. positiva förändringarna är bland annat längre växtsäsong och högre pro- De negativa är bland annat nya skadegörare, och sjukdomar med mer frekventa utbrott samt varierande tillgång till vatten. markstruktur och markavvattning kommer att förändras. kommer att påverkas i hög grad, vilket får följdeffekter både inom de areella näringarna och möjligheterna att nå flera miljökvalitetsmål. 2017/18:163 så kommer kulturmiljöer och det byggda kulturarvet att påverkas, vilket på motsvarande sätt får effekter för förutsättningarna att nå såväl kulturpolitiska mål som mål för kulturmiljöarbetet. Klimatanpassning innebär att planera för dagens situation och för en tidshorisont som sträcker sig från årtionden framåt in till i nästa århundrade. Vid investeringar som har lång livslängd inom sektorer som bedöms som sårbara och samhällsviktiga är klimatanpassning av stor vikt. Det gäller bland annat investeringar i infrastruktur, teknisk försörjning, bebyggelse och byggnader samt inom de areella näringarna. En ökad frekvens av ras och skred samt översvämning bedöms få stora konsekvenser på dessa sektorer. Det är därför av stor vikt att effekter av ett förändrat klimat vägs in i planering, underhåll och upprustning av befintliga byggnader, anläggningar och system samt vid nya investeringar. Det är centralt för den samhällsekonomiska effektiviteten att göra rätt från början och vid nyinvesteringar anpassa dem till ett förändrat klimat eller ha en beredskap för att kunna anpassa dem på ett kostnadseffektivt sätt. Flera utredningar har också slagit fast att förebyggande arbete (klimatanpassningsåtgärder) är billigare än att ta de skadekostnader som uppstår vid framtida olyckor och skador till exempel till följd av extrema väderhändelser. Den del av landet som enligt utredningarna kommer att påverkas mest av klimatförändringarna är , som också har flest invånare. Här finns stor risk för översvämningar, både på grund av att havsnivån höjs och från sjöar och vattendrag. Även risken för ras och skred är stor, framför allt längs . Risk för erosion finns bland annat längs . Höga temperaturer förväntas bli vanligare, och i framförallt förutses minskad nederbörd . Tillsammans med ökad avdunstning kan det leda till vattenbrist. De uppräknade effekterna kan dock ses även på andra håll i . I är naturmiljön särskilt utsatt för påverkan av ett förändrat klimat. Med utgångspunkt i de konsekvenser för samhället som förutses bedömer regeringen att de områden som redovisas i rutan ovan är angelägna att fokusera på för fortsatt arbete med klimatanpassning. 7Nuläge i arbetet med anpassning till ett förändrat klimat 7.1 Hur väl förberett för ett förändrat klimat är ? Arbetet med att anpassa samhället till ett förändrat klimat går framåt när det handlar om att bygga upp kunskap och sprida information. besluts- och planeringsunderlag som har tagits fram med statlig finansie- ring sedan Klimat- och sårbarhetsutredningen har bland annat bi- dragit till ökad kunskap om risk för ras, skred och översvämningar och bättre hantering av konsekvenser av skyfall samt förbättrad prognos för Många myndigheter tar fram handlingsplaner för klimatanpassning där den egna verksamhetens sårbarhet för klimatförändringarna analyseras och behov av åtgärder identifieras. Även tvärsektoriell samverkan och stöd från länsstyrelserna till kommuner och andra aktörer förbättras i viss utsträckning. I hur stor utsträckning åtgärderna bidrar till en ökad klimatanpassning och hur arbetet ska bedrivas när handlingsplanerna som gäller för de närmaste 2–3 åren löpt ut är dock fortfarande oklart. Trots en ökad kunskap om behovet av anpassning till ett förändrat klimat görs det också fortfarande relativt få konkreta klimatanpassningsåtgärder på lokal nivå. Fortsatta och förstärka satsningar och investeringar krävs inom många olika områden. Kostnaderna för att genomföra klimatanpassningsåtgärder för som helhet är stora och osäkra. Den senast gjorda beräkningen är inkluderad i betänkande (SOU 2017:42) och skattas till 137–fram . Utredningen har gjort vissa analyser av ansvar och kostnadsfördelning men mycket arbete återstår. I budgetpropositionen föreslår regeringen en ökning av medel till klimatanpassning till en totalsumma på för perioden 2018−2020. Ökningen inkluderar medel för ras- och skredsäkring av och en delegation för detta vid (). I Europiska kommissionens utvärdering av arbete 2015, i kontrollstation 2015 samt i betänkande pekas särskilt några områden ut där man bedömer att det finns brister. Det handlar om att det saknas en nationell styrning av arbetet med klimatanpassning där bland annat berörda myndigheter inte har ett tydligt mandat att arbeta med frågan. Det finns vidare brister i samverkan mellan sektorer och över administrativa gränser. Vidare saknas en tydlig struktur för uppföljning och utvärdering av arbetet med klimatanpassning. En anledning till att arbetet på lokal nivå inte tagit fart i den utsträckning som behövs bedöms vara otydligheter i ansvarsfördelning och finansiellt stöd. Regeringen anser att det är centralt att alla berörda aktörer arbetar med att analysera, förebygga och mildra klimatförändringarnas effekter inom det egna ansvarsområdet. Det är viktigt att ta tillräcklig höjd för direkta och indirekta effekter av klimatförändringarna inom olika sektorer och utveckla verksamhetsrelevanta mål, strategier och åtgärder. Klimatanpassning på lokal nivå Som konstaterats ovan i avsnitt 5 har kommunerna en central roll i arbetet med klimatanpassning. Kommunen är huvudman för viss teknisk försörjning såsom allmän vattenförsörjning och avloppshantering samt ansvarar bland annat för samhällsplanering och det förebyggande arbetet mot naturolyckor inom sitt geografiska område. Den bild som förmedlas av länsstyrelserna är att kunskapen om och engagemanget i klimatanpassningsfrågor ökar successivt och att fler beslut som tas på lokal nivå inkluderar klimatanpassning. Det gäller främst inom fysisk planering och i arbetet med risk- och sårbarhetsanalyser men också inom t.ex. kulturminnesvård. I en enkätundersökning (IVL 2017) svarar 184 av kommuner (totalt 202 svarande) att de arbetar med klimatanpassning, men hur det görs varierar kraftigt. I av de kommuner Prop. 2017/18:163 som svarat har det fattats ett politiskt beslut om arbetet med klimatan- passning och i av kommunerna finns någon med ett utpekat huvudansvar för klimatanpassning. I av kommunerna har personella resurser avsatts och i har man antingen avsatt finansiella resurser eller tagit fram handlingsplaner för klimatanpassning eller vidtagit båda dessa åtgärder. anger att hänsyn ska tas till vissa miljö- och riskfaktorer som kan vara en följd av ett förändrat klimat. Kommunerna anser att bestämmelserna i påverkar placering och byggande av ny bebyggelse, men att anpassning av befintlig bebyggelse är fortsatt komplicerat. Finansiering av åtgärder är en stor fråga, där kommunerna generellt efterfrågar större andel statlig finansiering. Klimatanpassning på nationell och regional nivå Myndigheterna har en viktig roll i att initiera, stödja och utvärdera klimatanpassningsarbetet inom sitt ansvarsområde. Nationellt kunskapscenter vid för klimatanpassning leder ett nätverk med 19 myndigheter. Kunskapscentret har utvecklat olika verktyg och vägledningar för klimatanpassningsarbete. har länsstyrelserna och 13 nationella myndigheter (, Havs- och vattenmyndigheten (HaV), , , , (), , (), geologiska undersökning (SGU), , , och ()) tagit fram eller är på väg att ta fram handlingsplaner samt utveckla verktyg för klimatanpassning. Arbetet har medfört ett starkare fokus på klimatanpassning hos myndigheterna och lett till nya samarbeten mellan och inom myndigheterna. Flera myndigheter fick också uppdrag och återrapporteringskrav i regleringsbrevet om att ta fram eller redovisa sitt arbete med klimatanpassning, bland annat handlingsplaner för klimatanpassning. Det gäller Försvarsmakten, (), , , , , , , , och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Länsstyrelserna har haft ett regionalt samordningsuppdrag och rapporterar i sina årsredovisningar om hur arbetet fortskrider. Länsstyrelserna genomför också gemensamma aktiviteter inom ramen för sitt nationella nätverk. Forskning om klimatförändringar och anpassning till ett förändrat klimat är av stor vikt för arbetet. I regeringens forskningsproposition Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och ökad konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) aviserade regeringen ett 10-årigt forskningsprogram om klimat och en ökning av Formas forskningsanslag med 2017 och därefter ytterligare 2018 och 2019 för detta. 7.2Beskrivning av arbetet med prioriterade utmaningar Nedan redogörs på en övergripande nivå för det pågående arbetet med de utmaningar som har identifierats som särskilt prioriterade för arbetet med anpassning till ett förändrat klimat. Nationella myndigheter har bland annat i uppgift att bistå samhällets aktörer med kunskapsunderlag. Be- skrivningen nedan av myndigheternas åtgärder är inte uttömmande. En mer fullständig redogörelse av pågående aktiviteter finns på Klimatanpassningsportalen som drivs av i samarbete med för klimatanpassning. Ras, skred och erosion som hotar samhällen, () har ett särskilt myndighetsansvar i frågor om ras och skred samt stranderosion. SGI beslutade om en handlingsplan för hållbart markbyggande i ett föränderligt klimat. med handlingsplanen är att bidra till en mer samordnad och mer effektiv klimatanpassning inom markbyggnadssektorn, samt att arbetet följs upp Planen innehåller förslag på åtgärder, hur de kan genom- föras och vem som tar initiativet. Myndigheten har i uppdrag att nyttiggöra och komplettera material från älvutredningen och metodutveckla samt ras- och skredriskkartera i övriga delar av landet. Tio områden där skred har förekommit i betydande omfattning fram tills , där konsekvenserna av skred kan bli stora för samhället och där klimatförändringarna förväntas öka risken märkbart, har prioriterats för tor för samt en kartvisningstjänst för kustplanering i dagens och SGI har också i uppdrag att ta fram vägledningar för SGI arbetar även med att utveckla och testa naturanpassade erosionsskydd i flera projekt bland annat i Ume- SGI samordnar och harmoniserar under- lag som berör ras, skred och erosion. Samverkan omfattar SGI, geologiska undersökning (SGU), Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), (), Lantmäteriet, , Havs- och vattenmyndigheten (HaV) och . Myndigheterna har tagit fram en vägledning och kartvisningstjänst som visar och beskriver olika underlag från myn- SGU har beslutat om en handlingsplan för klimatanpass- SGU:s bidrag till arbetet med ras och skred är att ta fram grund- läggande och bearbetade geologiska underlag för fortsatta studier i områ- den med förutsättningar för ras och skred. Myndigheten har en kontinuer- lig övervakning av grundvatten- och portrycksnivåer i de mest skredbe- I sin handlingsplan har SGU identifierat åtgärder som man bedömer som kritiska för att samhället ska kunna ta nästa steg i Med koppling till ras, skred och erosion be- dömer SGU att det är av stor vikt att SGU tar fram ett förbättrat geolo- Prop. 2017/18:163 giskt underlag för klimatanpassning genom att kartlägga jord- arter, grundvatten och geologi, och att SGU identifierar områden i där klimatförändringarna kan orsaka ökade problem med erosion, ras och skred. SGU har deltagit i projektet , där bland annat erosionskänslighet och tecken på pågående erosion bedömts och en kartvisartjänst som beskriver erosionsförhållandena redovisas. SGU har också tagit fram en översiktlig karta som visar markens förutsättningar för jordskred nationellt. Nya uppdaterade jorddatabaser har tagits fram i vissa särskilt skredkänsliga områden såsom och dalgångar och visas i SGU:s kartvisare. är den nationella myndigheten för boende, byggande, stadsutveckling och samhällsplanering och har därmed det allmänna uppsiktsansvaret för plan- och byggnadsväsendet i landet. Verket har också till uppgift att inom sitt verksamhetsområde verka för samordning av de statliga myndigheternas arbete med underlag för tillämpningen av . I verksamheten ingår även att ge råd och förmedla kunskap och erfarenheter till planerare och andra grupper. I många av myndighetens uppgifter men särskilt när det gäller förmedling av råd och kunskap måste hänsyn tas till klimatförändringarnas konsekvenser. Myndighetens arbete stödjer hänsyn till alla klimateffekter, och är inte avgränsat till ras och skred eller översvämning men dessa är viktiga delar eftersom de innebär stora risker för den byggda miljön. har bland annat tagit fram en planeringsguide för klimatanpassning vid fysisk planering, en vägledning om krav avseende hälsa, säkerhet och risk för olyckor m.m. och arbetar med att ta fram en vägledning för hur ekosystemtjänster kan integreras i hela planeringskedjan enligt . I regleringsbrevet fick i uppdrag att ta fram en tillsynsvägledning avseende översvämningsrisker för att skapa förutsättningar för att ny bebyggelse blir långsiktigt hållbar och att länsstyrelsernas tillsyn är samordnad och förutsägbar. Länsstyrelserna bedömer i sin årsredovisning att allt fler beslut som tas på lokal nivå inkluderar klimatanpassning. Det gäller främst inom fysisk planering och i arbetet med risk- och sårbarhetsanalyser men också inom t.ex. kulturmiljövård. 7.2.2Översvämning som hotar samhällen, infrastruktur och företag Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) är behörig myn- dighet för frågor om bedömning och hantering av översvämningsrisker. har MSB och översiktligt karterat vattendrag och sjöar och kartlagt vilka områden som riskerar att översvämmas vid olika flöden. har cirka 75 vattendrag eller cirka 1 karterats. Prioriteringen av de vattendrag som karte- rats har gjorts av MSB i samråd med och länsstyrelserna. med översvämningskarteringarna är att underlätta planeringsarbetet inom exempelvis kommuner och länsstyrelser och vara ett hjälpmedel för att an- passa samhället till ett förändrat klimat. MSB har inom ramen för arbetet med förordningen (2009:956) om översvämningsrisker bland annat tagit 2017/18:163 fram hotkartor för 18 tätorter där konsekvenserna av översvämning från sjöar och vattendrag anses vara stora. har MSB också upp- rättat en offentlig portal där myndigheten publicerat samtliga av de över- svämningskarteringar som tagits fram. MSB har vidare utvecklat en väg- ledning som riktas till kommuner om metoder för kartering och konse- kvensanalyser av skyfall. arbete för stöd i planarbetet är i hög grad relevant också för att minska risker för översvämningar och kustförändring. brevet har fått i uppdrag att ta fram en tillsynsvägled- ning om risken för ras, skred och erosion efter förslag från Klimatanpass- ansvarar för den samlade långsiktiga infrastrukturplane- ringen för samtliga trafikslag samt för byggande, drift och underhåll av statliga vägar och järnvägar. utvecklar samverkan för att förbättra arbetet med att klimatanpassa transportnätet. slutade om en strategi för klimatanpassning 2015 som följdes av en hand- lingsplan för klimatanpassning 2016. Tre aktiviteter bedömdes särskilt viktiga att genomföra: tydligt ansvar och mandat för arbete med klimat- anpassning, att planeringen tar hänsyn till behovet av resurser för arbete med klimatets påverkan på vägar och järnvägar samt att styrande doku- ment och regelverk beaktar klimatets påverkan. förslag till nationell plan för infrastruktur 2018−2029. planen finns förslag på klimatanpassningsåtgärder av järnvägsnätet med beskriver i rapporten att det totala åtgärdsbehovet för klimatanpassningsåtgärder är mycket osäkert. bedömdes i inriktningsunderlaget 2015 uppgå till omkring 10 000– senaste beräkningar som redovisas i Förslag till nationell plan för transportsystemet åren 2018−2029 visar att åtgärdsbehovet för vägar och järnvägar snarare är cirka 4 500 miljoner kronor, där beskriver åtgärdsbehovet i järnvägs- Men även dessa uppskattningar är osäkra. ram på bedöms av därmed vara en lämplig nivå för att påbörja anpassningen av det statliga järnvägsnätet för att klara klimatets påverkan och därmed kunna åstadkomma en mer ro- bust och tillförlitlig anläggning. Riskreducerande åtgärder i vägnätet genomförs enligt planförslaget via bärighetsanslaget. håller också åtgärder för att höja bärigheten och säkra framkomligheten för tung trafik på vägnätet, i form av förstärkningsåtgärder på broar och Bärighetsåtgärderna kommer att bidra till att förbättra delar av vägnätet på landsbygderna och omfattar totalt . ingår också riskreducerande åtgärder för klimatanpassning av både det regionala och nationella vägnätet. () var en av de första myndigheterna att ta fram en handlingsplan för klimatanpassning. lingsplan för klimatanpassning och energieffektivisering för kulturhisto- riskt värdefull bebyggelse fram för åren 2015−2017. annat kartlagt risker för kulturarv utifrån klimat- och miljöförändringar och myndigheten ordnar bland annat ett årligt forum för klimat och kul- turarv liksom löpande dialog och kunskapsutbyten med berörda aktörer. RAÄ har också tagit fram vägledning och en webbaserad handbok för tillsynsmyndigheter, beställare, fastighetsägare och utförare av vård- och underhållsplanering som bland annat tar upp processbeskrivningar, risk- Prop. 2017/18:163 och sårbarhetsanalyser och möjligheter med indikatorsuppföljning. betet är inte specifikt riktat mot översvämningar, men översvämningar är ett av de områden som innebär risker för kulturarvet. Många äldre byggnader är t.ex. belägna längs kuster, sjöar och vattendrag. Andra risker för kulturarvet är de indirekta följdeffekterna med t.ex. mögel, ökad växtlighet och skadedjursangrepp. Lantmäteriet har byggt upp en ny nationell höjdmodell. var av de planerade klara. Regeringen har inom ramen för livsmedelsstrategin gett i uppdrag att inrätta ett för hållbar hantering av vatten i jordbruket. Uppdraget löper fram till utgången av 2019 och slutredovisas . ska genom samverkan bidra till att öka myndigheternas kompetens om jordbrukets vattenhushållning, dvs. åtgärder för avvattning och bevattning som ger rätt mängd vatten för grödans tillväxt, bärighet för maskiner och begränsad miljöpåverkan. har också i uppdrag av regeringen att genomföra en kartläggning av vilka åtgärder som behövs för att klara avvattningen av jordbruksmark i ett förändrat klimat med ökade vattenflöden. Uppdraget ska redovisas . 7.2.3Höga temperaturer som innebär risker för hälsa och välbefinnande för människor och djur har tagit fram en handlingsplan för myndighetens arbete med klimatanpassning för åren 2017−2020. Målsättningen med arbetet är att handlingsplanen är en naturlig del av myndighetens verksamhet. Identifierade insatsområden är temperaturrelaterad dödlighet och ohälsa, luftkvalitet, vektorburna-, vattenburna- och livsmedelsburna smittämnen samt beredskap och krisledning. Som exempel på myndighetens arbete kan nämnas att man ställt samman kunskap och tagit fram informationsmaterial om risker för hälsa från höga temperaturer samt en vägledning för organisationers arbete med att utveckla egna handlingsplaner för värmeböljor. Materialet syftar till att stärka samhällets förmåga att hantera negativa hälsoeffekter till följd av värmeböljor och är framtaget för kommuner, landsting, regioner och privata aktörer som ansvarar för vård och omsorg. genomför också ett projekt om att förstärka värmevarning och klimatanpassningsarbete med data om sjuktal och dödlighet under pågående värmebölja. Myndigheten har också i uppdrag att utveckla de övervakningssystem som myndigheten ansvarar för eller använder sig av, så att de kan användas som indikator för effekter av klimatförändringar.