prop · H503261 · 2018-05-29 00:00:00 — Den totala tilldelningen till programföretagen beräknas uppgå till för . Även under tidigare tillståndsperioder har beslutat om en årlig uppräkning av tilldelningen . Det är troligt att en liknande uppräkning kommer att ske även kommande tillståndsperioder. I likhet med kommittén anser regeringen att det bör finnas ett tak för den beskattningsbara förvärvsinkomst som ska ligga till grund för beräkningen av avgiftens storlek. För att skapa ett långsiktigt stabilt system är det lämpligt att, i stället för att ange ett fast högsta belopp i lagen, koppla beräkningen av taket för avgiften till socialförsäkringsbalkens inkomstbasbelopp. Genom att beloppstaket kopplas till inkomstbasbeloppet skapas i normalfallet en automatisk uppräkning av avgiften. Inkomstbasbeloppet följer inkomstutvecklingen, vilket stämmer bra överens med hur tilldelningen av medel till programföretagen sett ut och den kostnadsbild som finns hos företagen, eftersom kostnaderna för deras verksamhet till stor del utgörs av löner. Kopplingen till inkomstbasbeloppet bedöms även vara hållbar eftersom det har haft en stabilare uppräkning än vad t.ex. prisbasbeloppet har haft. 2017/18:261 Beräkningen av underlaget för avgiften i förslaget baseras på det senast beslutade inkomstbasbeloppet, dvs. Denna beräkning visar att taket för avgift enligt förslaget förväntats bli . Som regeringen återkommer till kan taket för avgiften och därigenom storleken på densamma behöva justeras beroende på hur mycket medel beslutar att programföretagen ska tilldelas. Även befolkningsutvecklingen och förändringar i inkomstbasbeloppet kan föranleda behov av att justera beloppstaket och därmed avgiftens storlek. påpekar att valet av inkomstbasbeloppet som grund för avgiftsuttaget kan leda till att den framtida produktionen inom public service kan bli högre eller lägre än vad som är avsikten. Statskontoret anser inte att oberoendet för public service behöver garanteras med en automatisk och från i stort sett helt frikopplad uppräkning av skattemedel. I denna del vill regeringen dock framhålla att förslaget inte innebär en direktfinansiering av public service. Programföretagen föreslås således inte automatiskt få del av avgiftsmedlen som kommer in i systemet. I stället föreslås att avgiftsmedlen, på samma sätt som , förs över till ett konto i . Från kontot kommer överföringar till programföretagen ske i enlighet med beslut om tilldelning av medel. Hur stor tilldelningen till programföretagen blir är således även i fortsättningen beroende av vad beslutar (se avsnitt 7.2). Om det skulle komma in mer avgiftsmedel än som behövs för public serviceverksamheten bör antalet inkomstbasbelopp som utgör taket för full avgift justeras ner för att behållningen på kontot ska vara i balans. I tabell 1 redovisas beräkningen av den föreslagna public serviceavgiften utifrån behovet av medel baserat på inkomstuppgifter och inkomstbasbeloppet . Beräkning av public service-avgiften Full avgift/person (kronor/år) av 2,092 ibb = 1 307 Inkomstgräns för full avgift, Antal individer i olika avgiftskategorier, 1 361 760 729 8 402 121 428 Andel intäkter från fullbetalande är en förkortning av inkomstbasbelopp. Inkomstuppgifterna är hämtade från . Beskattningsbar förvärvsinkomst är alltid ett helt hundratal kronor (se 1 kap. 5 § inkomstskattelagen [1999:1229]) Kostnaden för en enskild Eftersom avgiften föreslås vara individuell och relaterad till den beskatt- ningsbara förvärvsinkomsten kommer avgiftsnivån till skillnad från att variera beroende på inkomst. Taket för att betala full avgift föreslås, som framgår ovan, kopplas till inkomstbasbelopp. beloppet ännu inte har beslutats, är det inte möjligt att beräkna exakt hur mycket en person högst kommer att behöva betala i avgift under Beräkningen av avgiftens storlek görs utifrån inkomstbasbeloppet och uppskattningen av hur många som kommer att få betala avgift bygger på senast kända inkomstförhållanden (uppgifter för avgift att vara drygt av alla vuxna () beräknas få betala så mycket. Dessa personer beräknas också stå för av finansieringssystemets intäkter. en lägre avgift än taket för avgiften och beräknas inte behöva betala någon avgift alls. Beloppstaket för full avgift bedöms vara en beskattningsbar Det motsvarar en förvärvs- 2017/18:261 månaden. har personer som har fyllt vid beskattningsårets ingång ett förhöjt grundavdrag. Det innebär att de kommer att kunna ha en högre förvärvsinkomst innan de behöver betala full avgift. Förslaget innebär att ett hushåll med två vuxna med beskattningsbar förvärvsinkomst som mest kommer att få betala . Hushåll där endast en vuxen har en beskattningsbar förvärvsinkomst, som t.ex. ensamhushåll eller ensamstående med barn, kommer som mest att få betala . Det ska ställas i relation till den nuvarande radio- och tv-avgiften som är och som enligt prognoserna sannolikt skulle behöva höjas ytterligare . framför att den föreslagna modellen där nästan var tionde person inte kommer att behöva betala avgift, som hushåll med fler än två vuxna kommer att behöva betala mycket mer än kan komma att få betydande negativa konsekvenser för legitimiteten. Regeringen konstaterar att hushåll med tre eller fler vuxna med en beskattningsbar förvärvsinkomst först och främst består av sammanboende med kvarboende unga vuxna i åldrarna 20–. Denna grupp utgör av landets hushåll och dessa hushåll har en disponibel inkomst som är större än genomsnittshushållet (statistiken är hämtad från SCB och avser uppgifter när det gäller andel hushåll och när det gäller disponibel inkomst för hushållen). Därutöver finns naturligtvis även andra hushållstyper med tre eller fler vuxna. I de fall flera av de vuxna i hushållet har en beskattningsbar förvärvsinkomst som överstiger beloppstaket för att betala full avgift kommer hushållet, såsom framför, att få en betydligt högre avgift än dagens radio- och tv-avgift. Det handlar dock om en relativt begränsad grupp av hushåll som i de flesta fall har en betydligt högre disponibel inkomst än genomsnittet. De risker detta eventuellt kan innebära för systemets legitimitet bedömer regeringen därmed vara begränsade. När det gäller personer som saknar beskattningsbara förvärvsinkomster och som därför inte kommer att betala någon avgift enligt förslaget bör framhållas att dagens radio- och tv-avgift är inräknad i kostnaderna för bl.a. försörjningsstöd. Det innebär att det allmänna med nuvarande system ersätter kostnader för radio- och tv-avgiften för den som saknar inkomst eller har så låga inkomster att personen har rätt till försörjningsstöd. Justeringar av avgiftens storlek Var gränsen för full avgift bör gå under kommande tillståndsperioder kommer att behöva anpassas efter hur mycket medel programföretagen tilldelas . Efter införandet av det nya systemet kommer avgiftsintäkterna med största sannolikhet att öka automatiskt, dels till följd av årliga höjningar av inkomstbasbeloppet, dels eftersom antalet personer med beskattningsbar förvärvsinkomst ökar. –2015 har antalet personer med en beskattningsbar förvärvsinkomst och som är ökat med i snitt . Det kan dock inte uteslutas att framtida avgiftsintäkter i något skede även minskar, t.ex. till följd av en kraftig lågkonjunktur och en sänkning av inkomstbasbeloppet. Eftersom avgiftsintäkterna i så hög grad som möjligt bör följa tilldelningen av medel till programföretagen bör avgiften justeras om det blir stora skillnader mellan hur mycket medel som kommer in i systemet och Prop. 2017/18:261 tilldelningen till programföretagen. kommer därför att behöva analyseras noggrant för att kontot ska vara i balans på både kort och lång sikt (se avsnitt 6.4). Baserat på hur befolkningsutvecklingen och inkomstbasbeloppets utveckling sett ut är det sannolikt att det kommer att komma in för mycket avgiftsmedel i systemet, vilket innebär att avgiften bör kunna sänkas. En översyn av avgiftens storlek kommer sannolikt behöva ske redan inför nästa tillståndsperiod som inleds 2020. En sådan översyn behövs dels eftersom nya beslut om tilldelning till programföretagen ska fattas inför den nya tillståndsperioden, dels eftersom RIKAB som finansieras med avgiftsmedel då föreslås vara helt avvecklat (se avsnitt 8). Avvecklingen av RIKAB kommer att innebära minskade kostnader för programföretagen. I förslaget utgår dessutom beräkningen av storleken på public service-avgiften från inkomstbasbeloppet . Inkomstbasbeloppet, och därmed även taket för full avgift, kommer troligen att bli något högre , vilket i så fall innebär att det kommer att komma in något mer avgiftsmedel än som krävs för att täcka tilldelningen av medel. Eftersom inkomstbasbeloppet ännu inte har beslutats och det inte heller går att veta exakt hur många personer som kommer att ha en beskattningsbar förvärvsinkomst är det inte möjligt att bedöma exakt hur mycket avgiftsmedel som kommer att komma in i systemet . Även av det skälet kommer avgiftens storlek sannolikt behöva ses över . Regeringens bedömning: bör ansvara för uppbörden av Regeringens förslag: Skatteförfarandelagen ska gälla för public Avgiften ska ingå i de allmänna skattetabellerna och i de skatter och avgifter som inkomstdeklarationen ska lämnas för. ska bestämma storleken på avgiften i beslut om slutlig Betalningssäkring får inte användas för avgiften. Den parlamentariska public service-kommitténs förslag överens- stämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna yttrar sig inte särskilt över förslaget. ningsreglerna för vem som ska betala avgiften tillsammans med det effektiviserade och förenklade uppbördssystemet kommer att leda till en minskad skuldsättning och ha positiva effekter för många överskuldsatta Även bedömer att förslaget kommer att leda till en minskad skuldsättning. anser att det bästa hade varit att fortsatt ha RIKAB som fristående insamlare av avgiften. anser att verksamheten som bedrivs av RIKAB är en viktig faktor för att säkerställa programföretagens oberoende. betonar betydelsen av den direkta kopplingen mellan public service-verksamheten och RIKAB och att deras verksamhet har som en buffert mellan programföretagen och staten. 2017/18:261 framhåller att bolaget oavsett vilken finansieringsmodell som väljs kan ta sig an och administrera en sådan. påpekar att det saknas ett resonemang kring om public service-avgiften kommer att vara en skatt som omfattas av de skatteavtal har med andra stater. Skälen för regeringens bedömning och förslag Varför bör ta in avgiften? Eftersom ansvarar för de uppgifter som kommer att ligga till grund för fastställandet av underlaget för public service-avgiften är det en naturlig och kostnadseffektiv lösning att myndigheten också ansvarar för uppbörden av avgiften. Enligt 1 § förordningen (2017:154) med instruk- tion för ska myndigheten vidare fastställa och ta ut skatter, socialavgifter och andra avgifter så att en riktig uppbörd kan säkerställas. , , Utbildningsradion och RIKAB betonar på olika sätt RIKAB:s betydelse för oberoendet och ser bl.a. utifrån det ett värde i att RIKAB finns kvar. ningen att RIKAB, inom ramen för nuvarande system, har bidragit till att värna oberoendet för public service. Men enligt regeringens uppfattning är det inte vem som tar in avgiften som är den avgörande faktorn för Det har avsevärt större betydelse att de avgiftsmedel som tas in hanteras i ett slutet finansieringssystem och enbart används till public service. Om någon annan än skulle ansvara för att ta in den föreslagna public service-avgiften skulle systemet också på flera sätt bli mindre resurseffektivt. administrationen av avgiften enligt förslaget uppskattas till cirka fyra (se avsnitt 11.4). jämföras med dagens kostnad för RIKAB som är En annan lösning än den föreslagna skulle också bli komplicerad, eftersom underlaget för avgiften löpande skulle behöva hämtas hos Avgiften skulle inte heller kunna arbetas in i skattetabeller utan behöva faktureras på ett liknande sätt som . fakturerades skulle de fördelar med minskad skuldsättning hos ekonomiskt svaga individer som bl.a. och lyfter fram sannolikt till stora delar utebli. Förfarandet när avgiften tas in Som kommittén föreslår bör public service-avgiften systematiskt hanteras som de flesta övriga skatter och avgifter som fysiska personer betalar. Skatteförfarandelagen (2011:1244) bör därför gälla för avgiften. bör också arbetas in i skattekontosystemet. systemet är att tillhandahålla ett enkelt uppbördsförfarande med enhetliga regler för de skatter och avgifter som ingår, både för och för de skatte- och avgiftsskyldiga. Avgiften bör vidare arbetas in i skattetabellerna för löntagare och ligga till grund för debiterad preliminär skatt för egenföretagare. public service-avgiften för de allra flesta inte kommer att ge upphov till För den som har en arbetsgivare som gör skatteavdrag inne- bär förslaget att avgiften betalas via skatteavdraget. För den som är egen- företagare betalas avgiften genom den debiterade preliminärskatten. Public service-avgiften bör specificeras på den preliminära skatteuträkningen som bifogas till inkomstdeklarationen, på samma sätt som görs med t.ex. begravningsavgiften. På så sätt tydliggörs att public serviceavgiften går till just public service och den direkta kopplingen mellan avgiftsbetalarna och programföretagen upprätthålls. Därtill bör inkomstdeklaration lämnas till ledning för bestämmande av underlaget för avgiften. bör också i beslut om slutlig skatt bestämma storleken på avgiften. Dagens radio- och tv-avgift enligt lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst kan inte betalningssäkras. Även om public service-avgiften enligt förslaget omfattas av skatteförfarandelagen i övrigt är någon utvidgning av de skatter och avgifter som omfattas av bestämmelserna om betalningssäkring inte avsedd. Avgiften bör därför, i likhet med begravningsavgiften och avgift till registrerat trossamfund, undantas från bestämmelserna om betalningssäkring i skatteförfarandelagen. Att avgiften föreslås tas in via preliminärskattesystemet innebär att den inte kommer att behöva faktureras i efterhand. Detta gör också att det blir svårare att välja om avgiften ska betalas eller inte. har RIKAB överlämnat runt 300 000 skuldposter för obetalda radio- och tv-avgifter till för indrivning. fanns det drygt 90 000 gäldenärer med obetalda radio- och tv-avgifter registrerade hos myndigheten. bedömer att utformningen av avgiftssystemet kommer att leda till minskad skuldsättning, inte minst hos ekonomiskt svaga individer och redan överskuldsatta individer. Enligt myndigheten kommer det effektiviserade och förenklade uppbördssystemet också innebära att färre personer kommer ha möjlighet att undvika att betala public service-avgift jämfört med radio- och tv-avgiften. Även lyfter fram att förslaget kommer att leda till en minskad skuldsättning. Regeringen delar och bedömning av de positiva effekterna med förslaget i detta avseende. I sammanhanget kan också påpekas att det bortfall av intäkter som obetalda radio- och tvavgifter medför i dagens system i princip kommer att försvinna om övertar ansvaret för verksamheten. Den befarade uppbördsförlusten för skatter och avgifter som fastställs av uppskattas enligt statistik till (årsredovisning s. 100). Sättet de allmänna skattetabellerna är utformade på kan leda till en viss differens mellan skatteavdrag och slutlig skatt för minderåriga med beskattningsbar förvärvsinkomst. Om skatteavdraget blir för högt korrigeras det dock vid beslut om slutlig skatt, varför ingen felaktigt riskerar att behöva betala avgift. Även möjligheten att ansöka om jämkning av skatteavdrag hos förhindrar ett för högt skatteavdrag hos enskilda personer (jfr. 2017/18:1 s. 243). för ett resonemang om att public service-avgiften inte är en sådan skatt som är av samma eller i huvudsak likartat slag som den statliga inkomstskatten, bl.a. eftersom public service-avgiften är en skatt som tas ut för att täcka en specifik verksamhet och inte ingår i statsbudgeten utan hålls åtskild från övriga skatter. Enligt bör public serviceavgiften därför inte ses som en skatt som omfattas av artikel 2 (eller 2017/18:261 motsvarande) i de skatteavtal har ingått med andra stater. Regeringen delar bedömning och anser således att public service-avgiften inte bör omfattas av de svenska skatteavtalen. 6.4Överföring och förvaltning av avgiftsmedel Regeringens förslag: De avgiftsmedel som tar in ska föras över till ett räntebärande konto i (public service-kontot). Kammarkollegiet ska förvalta medlen på public service-kontot. En bestämmelse i lagen ska upplysa om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter om överföring och förvaltning av avgiftsmedlen. Den parlamentariska public service-kommitténs förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Enligt kommitténs förslag ska överföringar av preliminära medel till public servicekontot och Kammarkollegiets närmare uppgifter när det gäller förvaltningen av avgiftsmedlen på kontot regleras i lag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna som yttrar sig, däribland , och , delar kommitténs uppfattning att avgiftsmedlen ska föras över till ett konto i (specialdestineras) och därifrån betalas ut till programföretagen. Enligt är det av största vikt att insamlade medel specialdestineras till public service och inte blir en del av de årliga budgetförhandlingarna. och Utbildningsradion lämnar liknande synpunkter. , som avstyrker förslaget, anser inte att medlen ska specialdestineras utan förordar i stället en icke öronmärkt skattefinansiering. anser att den föreslagna konstruktionen kan bidra till ökad effektivisering av statens samlade kassaflöden, även om beloppen i sammanhanget är Skälen för regeringens förslag En central del i att värna oberoendet för public service och självständighet är att de avgiftsmedel som samlas in endast används till public service- Avgiftsmedlen bör därför, på samma sätt som , specialdestineras till ett konto i och därifrån betalas ut Som regeringen utvecklat i avsnitt 5.2 och till skillnad från vad anser bör tilldelning av medel således inte ske via anslag i statens budget (anslagsfinansiering). konstateras av kommittén och av flera tidigare utredningar skulle en hantering av tilldelningen genom anslag över statsbudgeten leda till en närmare koppling till statsmakterna (se t.ex. Nya villkor för public service [SOU 2012:59] s. 212 f.). Att avgiftsmedlen enbart föreslås användas för public service- verksamhet innebär att insamlade medel även i fortsättningen bör hanteras åtskilda från övriga medel på statens budget. Det innebär också att medlen till public service inte blir en del av de årliga budgetförhandlingarna om olika politiska prioriteringar och att tilldelningen av medel fortsatt kommer att ligga utanför utgiftstaket. Det föreslagna systemet kommer således att fungera som ett slutet finansieringssystem på samma sätt som det nuvarande. Regeringen instämmer i kommitténs bedömning att det finns utrymme i regeringsformen och budgetlagen för att public service-avgiften specialdestineras på det sätt som föreslås. Som kommittén redogör för bör avgiftsinkomsterna för public service i likhet med andra specialdestinerade avgifter redovisas mot inkomsttitel och avräknas på budgetens inkomstsida, med en positiv respektive negativ inkomsttitel. Detta innebär en tydlig bruttoredovisning på budgetens inkomstsida. I och med att dagens avgiftsinkomster inte redovisas mot inkomsttitel innebär förslaget en förbättring ur transparenssynpunkt gentemot riksdag och allmänheten. Bestämmelser om överföringar av avgiftsmedel till public service-kontot och Kammarkollegiets förvaltning av avgiftsmedlen på kontot behöver enligt regeringsformen inte meddelas av genom lag. I stället faller de inom ramen för regeringens primära normgivningskompetens enligt 8 kap. 7 § första stycket 2 regeringsformen (den s.k. restkompetensen). För att finansieringssystemet ska bli överblickbart och tydligt bör det ändå av den nya finansieringslagen framgå att de avgiftsmedel som får in ska föras över till ett konto i . En liknande bestämmelse finns i nuvarande lag (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst. Där framgår att de avgiftsbelopp som Radiotjänst i tar emot minst ska föras över till och att medlen ska placeras på räntebärande räkning där (29 §). Av den nya lagen bör det också framgå att Kammarkollegiet ska förvalta medlen på public servicekontot. Kommitténs lagförslag innehåller bestämmelser som reglerar hur överföringar av avgiftsmedel mer praktiskt ska hanteras. Det handlar bland annat om hur ska beräkna och föra över preliminära avgiftsmedel till kontot samt hur avräkning ska ske. Enligt förslaget ska föra över preliminära avgiftsmedel till public service-kontot och överföringarna ska i efterhand stämmas av mot de avgiftsmedel som faktiskt får in. Att preliminära avgiftsmedel överförs till kontot innebär att det kommer finnas medel på kontot efter att det nya finansieringssystemet införs. Det är nödvändigt för att utbetalningar ska kunna göras till programföretagen i enlighet med vad beslutat. Eftersom det är fråga om förhållandevis detaljerade och tekniska föreskrifter som enbart rör praktiska hantering är det dock enligt regeringens uppfattning lämpligare att dessa bestämmelser meddelas av regeringen i förordning. Det bör dock framhållas att regeringen i sak delar kommitténs uppfattning om hur överföringarna bör hanteras praktiskt. 2017/18:261 Av samma skäl bör även detaljerade bestämmelser som rör Kammarkollegiets förvaltning av medlen på public service-kontot regleras i förordning. Det omfattar bl.a. bestämmelser om hur utbetalningar till programföretagen ska hanteras. Bestämmelser om hur utbetalningar ska göras från dagens rundradiokonto i är inte heller lagreglerade. Även bestämmelserna om en årlig förvaltningsberättelse och om de bedömningar Kammarkollegiet ska göra av kontots inkomstutveckling på lång och kort sikt bör enligt regeringen meddelas i förordning. Förslaget innebär att kommer att meddela föreskrifter på ett område som faller inom regeringens restkompetens. Därför krävs en bestämmelse i lagen som upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter på området. En sådan upplysningsbestämmelse föreslås därför föras in i lagen. Om det finns en risk för att det skulle uppstå ett underskott på public service-kontot kan regeringen, på samma sätt som , föreslå att beslutar om att en kredit kopplas till kontot. Det bör övervägas att införa en sådan kredit på kontot vid införandet av det nya systemet i syfte att minska riskerna för eventuella problem i samband med övergången till det nya finansieringssystemet. efterlyser en redovisning av hur dagens underskott på rundradiokontot ska hanteras vid övergången till det nya systemet. Om det finns ett underskott på rundradiokontot kommer det att föras över till public service-kontot i samband med att rundradiokontot avslutas. Regeringen bedömer dock att ett underskott troligen kommer att täckas av de medel som kommer att komma in från obetalda radio- och tv-avgifter enligt nuvarande avgiftssystem. Enligt uppgift från har myndigheten drivit in cirka 157–i obetalda radio- och tv-avgifter. Preskriptionstiden för avgifterna är enligt lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. (jfr rättsfallet NJA 2002 s. 668). kommer därför att driva in fordringar för obetalda avgifter. Som redovisats ovan förväntas även avgiftsintäkterna från public service-avgiften bli något högre än vad som krävs för att täcka programföretagens medelstilldelning. Även detta skapar förutsättningar för att hantera ett eventuellt underskott från rundradiokontot. Avgiften ska enbart användas till public service Regeringens förslag: Public service-avgiften får inte finansiera annan verksamhet än radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst och verksamhet som är direkt anknuten till den.