prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — –2021 beräknas inkomsterna av statens verksamhet uppgå till 30–beroende på högre utdelningar från statens aktieinnehav. Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Inkomster av försåld egen- dom redovisas försäljningar av olika slags statlig egendom. Inkomster från försäljningar av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen av dessa inkomster. –2021 görs ett beräkningstekniskt antagande om att försälj- ningsinkomsterna uppgår till . Antagandet görs oavsett omfattning av planerade försäljningar. Görs inga försäljningar blir utfallet lägre än det beräkningstekniska antagandet. Under inkomsttypen Återbetalning av lån redo- visas bl.a. återbetalning av studiemedel för lån upptagna (studiemedelsavgifter) och av övriga lån. finansieras studie- lånen inte med anslag utan med lån i Riks- gäldskontoret. Inbetalningarna på studielån av upplånat kapital disponeras för att betala räntor och amorteringar till i stället för att redovisas under denna titel. Detsamma gäller de studielån som infördes enligt den nya studiestödslagen (1999:1395). uppgick inkomsterna av ovanstående typ till , varav studiemedels- avgifterna utgör den största delen. –2021 beräknas inkomsterna från studiemedelsavgifter successivt minska eftersom antalet återbetalare blir färre och 2021 beräknas inkomsterna uppgå till . Under inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar, amorteringar och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Pensionsavgifterna ut- gör merparten av inkomsterna. uppgick inkomsterna till . –2021 beräknas inkomsterna successivt öka och förväntas uppgå till 15 mil- jarder kronor 2021. Hela ökningen förklaras av ökade inkomster från statliga pensionsavgifter. Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EU-fonder. De största enskilda bidragen kommer från Europeiska reg- ionala utvecklingsfonden, Europeiska social- fonden och Europeiska jordbruksfonden. Bidra- gen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområdena 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 19 Regional tillväxt, 22 Kommunika- tioner samt 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Inkomsterna uppgick sammantaget till . –2021 beräknas inkomsterna öka något och i genomsnitt uppgå till . Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Inkomsttypen Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet består av två delar, tillkommande inkomster respektive avräkningar i anslutning till skattesystemet. Tillkommande inkomster består av inkomster som ska redovisas i statens budget. Motsvarande poster avräknas på andra inkomsttitlar eller förekommer med samma belopp på budgetens utgiftssida. Det gäller t.ex. skatter som tillfaller EU, såsom tullmedel. Under tillkommande in- komster redovisas också kommunala utjämnings- avgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och ser- vice till vissa funktionshindrade. De tillkom- mande inkomsterna beräknas uppgå till 10 mil- jarder kronor 2018 och därefter till . Avräkningarna består till största delen av stat- liga och kommunala myndigheters kompensation för betald mervärdesskatt. Avräkningarna beräk- nas uppgå till 2018 och i ge- nomsnitt 2019–2021. Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot redovisas och budgeteras ut- gifter som ges som krediteringar på skattekontot under anslag på budgetens utgiftssida. Ändrad redovisning av inkomsttitlar Följande inkomsttitel tas bort: 7114 Avgifter till för sockersektorn P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Tabell 6.8 Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar Miljarder kronor, bruttoeffekt i förhållande till föregående år -7,4 -2,3 -4,6 -3,8 -0,3 Avdragsrätten för privat pensionssparande - sänkt och slopat avdrag Ändringar av grundavdraget (pensionärer) -1,8 -4,4 Slopad skattefrihet för förmån av privat hälso- och sjukvård -0,1 -0,1 -0,3 Höjd särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Avdragsrätten för privat pensionssparande - sänkt och slopat avdrag -0,1 -0,1 -0,7 -1,8 -5,5 -4,3 -0,7 -1,3 -1,3 -0,5 -4,2 -4,3 -2,0 Utvidgat växa-stöd till aktie- och handelsbolag -2,3 Förändringar i nedsättningen av socialavgifter för unga -0,1 -0,5 -0,8 -2,1 -0,6 -0,6 -1,2 -1,2 -1,2 -1,0 -1,2 -1,2 -1,2 -1,0 Övriga skatter på kapital -0,3 -0,4 Beskattning vid överlåtelse av fastighet till juridisk person Golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen, avkastningsskatt på -0,6 -0,2 -0,3 -0,4 -0,3 -0,1 Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer m.m. -1,9 -2,3 Skatt på vägtrafik, trängselskatt m.m. Restförda och övriga skatter -2,5 -3,9 -3,9 -4,0 -4,7 Totala skatteintäkter, exkl. utdebitering -3,9 -4,0 -4,7 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. I de celler i tabellen ovan där det står 0,0 u ppgår beloppet till . Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 6.4Uppföljning av statens inkomster –2020 Jämförelse med prognoserna i budgetpropositionen I detta avsnitt jämförs prognosen för skatte- intäkterna i denna proposition med prognosen i budgetpropositionen . Vidare görs en uppföljning av inkomsterna i statens budget . Prognosskillnaderna finns redo- visade i tabell 6.10. I tabell 6.9 finns de viktigaste antagandena för skatteprognoserna och en jäm- förelse med bedömningen i budgetpropositionen. Utfallet för intäkterna från skatt på arbete 2016 blev marginellt lägre jämfört med prognosen i budgetpropositionen. Nedrevideringen förklaras främst av att intäkterna från den särskilda löne- skatten blev lägre än förväntat. Även har intäkterna reviderats ned, vilket främst förklaras av att lönesumman be- döms bli lägre än bedömningen i budgetproposi- tionen. En sänkning av prognosen för den särskilda löneskatten till följd av utfallet bidrar också till nedrevideringen. Intäkterna har reviderats upp marginellt medan 2020 har reviderats ned något. Det är framför allt lönesumman som har reviderats upp 2018 och 2019, men reviderats ned 2020. Vidare har intäkterna från transfereringar från sjukpenning och särskild löneskatt reviderats ned hela prognosperioden. Intäkterna från skatt på kapital 2016 har jämfört med budgetpropositionen reviderats upp med . Det förklaras av att det slut- liga beskattningsutfallet för kapitalskatt från hushåll och bolag blev högre än prognosen i budgetpropositionen. Även prognosen har reviderats upp. Det förklaras främst av att hushållens kapitalvin- ster bedöms bli högre till följd av en stark utveck- ling av tillgångspriser på bostäder och aktier. Hushållens ränteavdrag bedöms dock också bli högre, vilket minskar skatteintäkterna 2017. Prognosen på avkastningsskatten och skatt på företagsvinster revideras upp främst på grund av ett högre utfall . Tabell 6.9 Antaganden i skatteprognoserna och förändringar jämfört med budgetpropositionen Årlig procentuell förändring om inget annat anges -0,9 -0,2 -0,2 -0,4 -0,3 -0,1 -0,1 -0,3 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,6 -0,6 -0,5 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,3 -0,2 -0,4 -1,5 -0,6 -2,1 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 3Enligt nationalräkenskapernas (NR) definition. 4Arbetslöshet 15–. 5Procent av arbetskraften. 6Medelvärde , procent. 8Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källor: , och egna beräkningar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Tabell 6.10 Aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen och beslutad budget -9,5 -0,7 -3,3 -1,6 -9,1 -2,4 -0,8 -1,5 -2,7 -5,8 -1,9 -0,3 -1,7 -1,8 -2,5 -0,2 -0,8 -0,7 -0,8 -1,0 -105,1 -1,4 -109,1 -0,5 -0,1 -0,4 -0,4 -0,3 -12,7 -14,0 -0,3 -0,3 -0,3 -0,4 -0,1 -0,4 -0,7 -0,9 -0,8 -0,1 -1,8 -0,7 -0,7 -1,3 -0,9 -0,8 -1,0 -5,7 -3,8 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -35,6 -0,4 -36,9 -0,1 -0,2 -0,1 -1,0 -1,0 -0,7 Skatt på kapital, hushåll -2,6 -1,7 -1,6 -0,4 -0,6 -0,3 -0,2 -0,1 -0,3 -0,6 -0,6 -0,6 Skatt på konsumtion och insatsvaror -3,2 -5,4 -10,5 -15,4 -3,4 -5,7 -9,8 -14,0 -0,1 -0,3 -0,3 -0,4 Skatt på vin m.m. -0,1 -0,2 -0,4 -0,3 -0,7 -0,1 Övriga skatter på energi och miljö -0,3 -0,4 -0,4 -0,2 -0,2 -0,2 -0,4 -0,7 -0,5 -0,4 -0,5 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,4 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -0,4 Restförda skatter och övriga skatter -0,3 -4,7 -5,8 -1,5 -1,1 -1,1 -1,1 -1,1 -0,3 -6,4 -11,0 -18,0 -6,1 -6,3 -6,2 -10,6 -17,6 Avgår, kommunala inkomstskatter -685,7 -1,1 -716,9 -0,3 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -233,9 -1,0 -244,9 -0,1 -0,2 -1,5 -1,7 -1,3 -7,5 -11,8 -17,0 -4,0 -9,3 -4,3 -2,5 -35,4 -14,3 -52,3 Källor: , och egna beräkningar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 –2020 har intäkterna från skatt på kapital reviderats ned med i genomsnitt . Nedrevideringen förklaras av lägre kapital- vinster och högre ränteavdrag från hushållen. Prognosen för skatt på företagsvinster och av- kastningsskatten 2018–2020 revideras däremot upp till följd av en samlad bedömning av en rad faktorer, exempelvis beskattningsutfallet . har prognosen för avkastningsskatten 2018–2020 reviderats ned till följd av att räntebanan för statslåneräntan är nedreviderad jämfört med prognosen i budgetpropositionen (se tabell 6.9). Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från skatt på konsumtion och insats- varor har reviderats ned med 2017–2020 i för- hållande till budgetpropositionen. Det beror på att intäkterna från mervärdesskatten har revi- derats ned. Det beror i sin tur på att investeringar, framför allt bostadsinvesteringar, inte väntas öka lika kraftigt som i prognosen i budgetproposit- ionen. Dessutom väntas inte heller hushållens konsumtion öka lika kraftigt. Intäkterna från punktskatterna har sammantaget reviderats i endast liten omfattning. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen medförde periodiseringseffekter att statens skatteinkomster blev högre 2017. Det förklaras främst av att intäktsräntan på skattekontot skapade incitament för företag och hushåll att fortsätta placera pengar på kontot utöver skattebetalningar. Prognosen för periodi- seringsposten har även reviderats betydligt 2018–2020. Det förklaras av att tidpunkten för när företag väntas börja ta ut kapitalplaceringar om totalt ca har flyttats fram till slutet av 2019, när räntenivån i ekonomin åter blir positiv. Jämfört med bedömningen i budgetpropo- sitionen är utfallet för övriga inkomster nedreviderad med (se tabell 6.11). Avvikelsen förklaras till största del av att inkomsterna från försäljningar av statlig egendom blev lägre än det beräkningstekniska antagandet som ingick i beräkningen. –2020 har Inkomster av statens verksamhet och Kalkylmässiga inkomster reviderats upp medan Bidrag m.m. från EU och Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet har reviderats ned. Revideringarna motverkar varandra och summan av övriga inkomster har endast reviderats marginellt 2018–2020. Tabell 6.11 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med budgetproposition -0,7 -5,1 Bidrag m.m. från EU -0,7 -0,9 -0,7 -0,6 -1,5 -1,9 -7,2 -0,6 -0,4 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: , och egna beräkningar. Uppföljning av statens budget Intäkterna från skatt på arbete 2016 har reviderats upp något jämfört med bedömningen i statens budget . Det beror på en uppreviderad lönesumma. bedöms intäkterna från skatt på arbete blivit lägre än vad som beräknades i statens budget . Förklaringen är delvis en lägre lönesumma, delvis lägre skatteintäkter från näringsverksamhet. Även husavdraget blev något högre än tidigare beräknat vilket sänkte skatte- intäkterna något. Jämfört med beräkningarna i statens budget ökade intäkterna från skatt på kapital markant. Både intäkter från skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster bidrog till ökningen. Den kraftiga ökningen av intäkterna från skatt på hushållens kapitalin- komster förklaras främst av att kapitalvinster och utdelningsinkomster blev betydligt högre än väntat. Intäkterna från skatt på företagsvinster har reviderats upp, jämfört med statens budget , främst till följd av att företagens vinster utvecklades starkare än tidigare bedömt. Intäkterna från stämpelskatten har reviderats upp till följd av både starkare utfall och högre omsättning på bostadsmarknaden än bedömning- en i statens budget . Jämfört med beräkningarna i statens budget har intäkterna från skatt på kapital reviderats upp betydligt. Det beror främst på att intäkter från skatt på hushållens kapitalinkomster bedöms bli högre. Även intäkter från skatt på företagsvinster har reviderats upp. Upprevideringen av prognosen för hushållens kapitalinkomster förklaras främst av att hushål- lens kapitalvinster väntas ha blivit betydligt högre än enligt tidigare bedömning. Det förklaras i sin tur av en gynnsam utveckling på bostads- och aktiemarknaden. Även utdelningsinkomsterna väntas ha blivit betydligt högre än bedömningen i statens budget , vilket även stöds av kontrolluppgifter. Intäkterna från skatt på företagsvinster har reviderats upp jämfört med bedömningen i budgeten , till följd av högre utfall avseende samt bättre vinst- utveckling än i beräkningen som låg till grund för statens budget . Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade intäkterna från skatt på konsum- tion och insatsvaror med mer än vad som beräknades i statens budget . Intäkterna från punktskatterna utvecklades sam- mantaget i linje med beräkningen medan däremot intäkterna från mervärdesskatten ökade betydligt kraftigare än väntat. Det förklaras dels av att bostadsinvesteringarna ökade kraftigare än väntat och dessa investeringar görs till stor del av hushåll som inte kan dra av ingående mervärdesskatt, dels av att sammansättningen i hushållens konsum- tion var gynnsam för mervärdesskatteintäkterna, exempelvis var konsumtionen av bilar hög. ökade intäkterna från skatt på kon- sumtion och insatsvaror med mer än väntat i statens budget . Även ökade intäkterna från punktskatterna sammantaget väl i linje med beräkningen i statens budget medan intäkterna från mer- värdesskatt ökade kraftigare än väntat. Det i sin tur förklaras av att bostadsinvesteringarna ökade mycket starkare än väntat. Jämfört med statens budget blev periodi- seringarna betydligt mer positiva. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 till stor del av höga kapitalplaceringar på skatte- kontot eftersom intäktsräntan var attraktiv för både företag och hushåll detta år. Utfallet för övriga inkomster blev lägre 2016 än vad som beräknades i statens budget (se tabell 6.12). Det beror främst på att avräkningar m.m. i anslutning till skatte- systemet blev lägre än beräk- nat samt att inkomsterna från försäljningar av statlig egendom blev lägre än det beräkningstekniska antagandet som gjordes i statens budget . Resterande del förklaras i huvudsak av lägre bidrag m.m. från EU än beräknat. Utfallet för inkomsterna blev lägre jämfört med statens budget . Skillnaden förklaras i huvudsak av att inkoms- terna från försäljningar av statlig egendom blev lägre än det beräknings- tekniska antagandet som gjordes i statens budget . Tabell 6.12 Övriga inkomster, utfall och 2017 jämfört med statens budget -0,4 -4,8 -5,0 Bidrag m.m. från EU -1,7 -0,8 -95,4 -6,7 -98,6 -41,3 -13,0 -48,5 -4,6 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: , och egna beräkningar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 I detta avsnitt redovisas och analyseras utvecklingen av utgifterna i statens budget och de takbegränsade utgifterna. Samtliga utgiftspro- gnoser utgår från gällande regelverk. Utgiftssidan i statens budget delas in i 27 utgiftsområden och posten Minskning av anslagsbehållningar. Till budgetens utgiftssida hör även Riksgälds- kontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen (se avsnitt 8.2). De utgifter som omfattas av utgiftstaket, de s.k. takbegränsade utgifterna, består av utgifterna under utgifts- område 1–25 och 27 samt utgifterna inom ålders- pensionssystemet vid sidan av statens budget. –Som andel av BNP väntas de takbegränsade utgifterna minska från (se tabell 7.1). –I nominella termer beräknas de takbegrän- sade utgifterna öka med totalt (se tabell 7.2). Det innebär en genomsnittlig ökning om ca eller . –De utgiftsområden som bidrar mest till utgiftsökningarna –2021 är utgifts- områdena 27 Avgiften till Europeiska unionen, 12 Ekonomisk trygghet för famil- jer och barn samt 25 Allmänna bidrag till kommuner. Sammantaget ökar dessa tre utgiftsområden med . –Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget beräknas sam- manlagt öka med 2018–2021. Det innebär en årlig ökning , alltså något snabbare än de tak- begränsade utgifterna som helhet. –Jämfört med bedömningen i budgetpropo- sitionen (prop. 2017/18:1) beräk- nas de takbegränsade utgifterna –2020 bli i genomsnitt lägre . Den främsta förklaringen till det är reviderade volymantaganden i form av ett lägre antal nettodagar inom sjukpenningen. Tabell 7.1 Utgifter under budgetens utgiftsområden och takbegränsade utgifter som andel av BNP vid sidan av statens 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgiftsområden i statens budget (exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.) och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Tabell 7.2 Utgifter per utgiftsområde –2021 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen3 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Inklusive förslag enligt propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99). 3Se vidare under Övriga utgiftspåverkande faktorer i avsnitt 7.1 Utveckling av de takbegränsade utgifterna . 4Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 5Summa utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbeh ållningar för statsskuldsräntor. 6Regeringens bedömning av utgiftstak (se avsnitt 5.3). Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 7.1Utveckling av de takbegränsade Beslutade, föreslagna och aviserade reformer I detta avsnitt analyseras hur statens utgifter utvecklas –2021, hur medlen fördelas på olika områden och vilka faktorer som driver utgiftsutvecklingen. Dessa faktorer utgörs bl.a. av reformer, volymförändringar och makroeko- nomisk utveckling. Den årliga förändringen redovisas i tabell 7.3 och varje rad i tabellen kommenteras utförligare i avsnitten nedan. Tabell 7.3 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Beslutade, föreslagna och 1Anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket ingår inte. Vidare ingår inte medel som i propositionen Vårändringsbudget 2017/18:99) föreslås tillföras anslag som påverkas av förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag). 2Begreppet volym innefattar ett antal olika förklaringar till utgiftsförändringar, bl.a. antal personer i vissa transfereringssystem, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen. 3Utgiftsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstakets nivå. Källa: Egna beräkningar. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med 2018–2021. Det motsvarar en genomsnittlig årlig ökning om , vilket är något lägre än 2000–2017 då ökningen uppgick till . Den nominella ökningen förklaras i första hand av politiska beslut om nya reformer och av att den makroekonomiska ut- vecklingen medför att den genomsnittliga er- sättningsnivån i de olika transfereringssystemen ökar, givet formen för indexering i de olika systemen. Däremot bidrar volymrelaterade ut- giftsförändringar i transfereringssystemen till att de takbegränsade utgifterna minskar , vilket står i kontrast till utvecklingen –2016 då de ökade relativt snabbt. I detta avsnitt beskrivs hur utgifterna påverkas av regeringens nu aktuella förslag och aviseringar samt tidigare förslag och aviseringar som regeringen lämnat till och som antingen beslutat eller godkänt beräk- ningarna för. Det är därmed den samlade budget- effekten, både vad gäller reformer och finans- iering av dessa, i förhållande till det föregående året som redovisas. I beskrivningen ingår även budgeteffekterna av att tidigare reformer eller temporära program upphör eller minskar i omfattning. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer beräknas öka de takbegränsade utgifterna med sammanlagt 2018–2021. De utgiftsområden där de beräknade utgifterna ökar mest är utgiftsområde 25 All- männa bidrag till kommuner, 22 Kommunikat- ioner och 16 Utbildning och universitets- forskning. Under några utgiftsområden beräknas utgif- terna sammantaget minska 2018–2021, bl.a. gäller det utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, 8 Migration och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. I tabell 7.4 redovisas hur beslutade, föreslagna och aviserade reformer påverkar utgifterna fördelat på enskilda utgiftsområden. Nedan kommenteras, 2018–2021, de utgifts- områden som uppvisar störst förändring av de beräknade utgifterna. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Tabell 7.4 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år till följd av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna reformer -0,2 -0,3 -0,1 UO 2 Samhällsekonomi och -0,1 -0,2 UO 3 Skatt, tull och exekution -0,1 UO 5 Internationell samverkan UO 6 Försvar och samhällets UO 7 Internationellt bistånd -1,2 -0,2 -9,3 UO 9 Hälsovård, sjukvård och -5,5 -1,1 -1,8 UO 10 Ekonomisk trygghet vid -0,1 UO 11 Ekonomisk trygghet vid UO 12 Ekonomisk trygghet för UO 13 Jämställdhet och -7,5 -2,0 -0,3 UO 14 Arbetsmarknad och -0,4 -0,5 UO 16 Utbildning och -0,3 UO 17 Kultur, medier, -0,3 -0,1 -0,7 UO 18 Samhällsplanering, UO 19 Regional tillväxt UO 20 Allmän miljö- och -1,5 -0,1 -1,4 UO 23 Areella näringar, -0,3 -4,9 -0,3 -0,4 UO 25 Allmänna bidrag till -0,4 UO 27 Avgiften till Europeiska -6,8 Anm.: Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket ingår inte. Vidare ingår inte medel som i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99) föreslås tillföras anslag som påverkas av förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag). Källa: Egna beräkningar. Förändring av beräknade utgifter Utgifterna ökar med sammanlagt 2018, jämfört med , till följd av be- slutade och föreslagna reformer. De belopps- mässigt största utgiftsförändringarna finns under utgiftsområdena 8 Migration, 9 Hälsovård, sjuk- vård och social omsorg, 13 Jämställdhet och ny- anlända invandrares etablering, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och 16 Utbildning och universitetsforskning. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) presenterades planerade förändringar av statens ersättningssystem för mottagandet av ensamkommande barn och unga, vilket bidrar till att minska utgifterna under både utgifts- område 8 Migration och 13 Jämställdhet och ny- anlända invandrares etablering jämfört med . I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99) presenteras bl.a. förslag om anslagsökningar för läkemedelsförmånerna, ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården och stöd för att öka investeringstakten i välfärdsteknik, vilket ökar utgifterna under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Även i budget- propositionen presenterades flera stora satsningar under utgiftsområde 9 som bidrar till ökade utgifter , bl.a. satsningar på för- lossningsvård, barnhälsovård och höjt tandvårds- bidrag. Därutöver föreslogs anslagsökningar för läkemedelsförmånerna. Till följd av bl.a. höjt barnbidrag i enlighet med förslagen som presenterades i budgetpropo- sitionen ökar utgifterna under utgifts- område 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn .