prop · H503194 · 2018-03-21 00:00:00 — För fritidspedagoger eller motsvarande med en äldre examen som inte ger grund för legitimation och behörighet innebär förslaget att de efter inte längre får bedriva undervisning i fritidshemmet. Genom den ändring i behörighetsförordningen som regeringen avser att göra kommer dock en sådan äldre examen att kunna ligga till grund för legitimation. Dessa fritidspedagoger eller motsvarande måste därför ansöka om en legitimation med behörighet för undervisning i fritidshemmet för att fortsatt få bedriva undervisning i fritidshemmet. Förslaget innebär ingen ändring när det gäller att det i undervisningen i fritidshemmet också får finnas annan personal som har utbildning eller erfarenhet som gör att elevernas eller barnens utveckling och lärande främjas, t.ex. fritidsledare. Det finns ingen bestämmelse i skollagen som styr förhållandet mellan antal anställda som ansvarar för undervisningen och annan personal. För annan personal bedöms förslaget inte få några Kommer handläggningstiden för legitimation hos att öka? har det varit möjligt för lärare och förskollärare att ansöka om legitimation hos . kom 19 300 nya ansökningar in till , vilket är en minskning jämfört med tidigare år med undantag för antalet ansökningar om legitimation för lärare och förskollärare med utländsk examen. Av de inkomna ansökningarna gällde de flesta ansökan om legitimation för lärare och förskollärare med svensk examen, cirka 1 600 ansökningar gällde legitimation för lärare och förskollärare med utländsk examen och cirka 3 800 var ansökningar om att komplettera legitimationen med ytterligare behörighet. 2017/18:194 Av behörighetsförordningen framgår att beslut i ärenden om legitimation ska meddelas senast efter det att alla handlingar som rör ansökan kommit in. effektiviserade arbetet och kortade handläggningstiderna. Det ledde till att verksamheten uppfyllde kravet på högst fyra månaders handläggningstid med god marginal, bortsett från ansökningar där den sökande har en utländsk examen. Regeringens bedömning är mot den bakgrunden att förslaget om att ta bort undantaget från krav på legitimation i fritidshemmet inte kommer att påverka handläggningstiden i någon större utsträckning, även om det kan resultera i en viss ökning av antalet ansökningar. 8.2.6Konsekvenser för enskilda huvudmän De enskilda huvudmän som berörs av förslagen är de företag, föreningar och andra juridiska och fysiska personer som är huvudmän för fristående fritidshem. /17 fanns det totalt 4 238 fritidshem och av dessa hade 677 en enskild huvudman. av alla elever som går i ett fritidshem går i ett fristående fritidshem men variationen mellan kommunerna är stor. Regeringen anser att den föreslagna ändringen inte kommer att medföra några särskilda konsekvenser för de fristående fritidshemmen i förhållande till de kommunala fritidshemmen eftersom alla huvudmän berörs av de nya bestämmelserna i lika stor utsträckning. 8.2.7Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män av de anställda i fritidshemmet med en fritidspedagogexamen var kvinnor. Förslaget om att undantaget från krav på legitimation och behörighet för att bedriva undervisning i fritidshemmet kan därför antas påverka kvinnor i högre utsträckning än män. 8.2.8Konsekvenser för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen Förslaget bedöms inte påverka de integrationspolitiska målen. Lärar- och förskolläraryrkena är, som nämnts i avsnitt 5.3, reglerade yrken och omfattas av det s.k. yrkeskvalifikationsdirektivet. Direktivet, som i svensk rätt har genomförts genom bl.a. lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer, innehåller regler för hur yrkeskvalifikationer som förvärvats i ett land inom EU ska erkännas i ett annat. avsnitt 5.3 innebär regeringens förslag en förändring av de bestämda yrkeskvalifikationer som krävs enligt skollagen, dels genom att fler yrkeskvalifikationer än kommer att kunna leda till en lärarlegiti- mation, dels genom att den reglerade uppgiften att undervisa i fritidshem kommer att omfattas av bestämmelserna om legitimation och behörighet i skollagen. Universitets- och högskolerådet kommer att be- Prop. 2017/18:194 höva meddela dessa förändringar till Europeiska kommissionen enligt 9 kap. 1 § 5 och 7 förordningen om erkännande av yrkeskvalifikationer. Regeringens förslag innebär att en lärare med en utländsk examen från och med kommer att behöva legitimation och behörighet för att anställas utan tidsbegränsning för att bedriva undervisning i fritidshemmet. Samma krav kommer att ställas på lärare med en svensk examen. Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller dessa krav kan huvudmannen under högst i taget anställa en lärare eller förskollärare som huvudmannen finner lämplig och som i så stor utsträckning som möjligt har en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande (2 kap. 18 § skollagen). Enligt rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (EGT L 175, s. 43) är medlemsstaterna skyldiga att införa bestämmelser för att förhindra missbruk genom användandet av på varandra följande visstidsanställningskontrakt eller visstidsanställningsförhållanden. I departementspromemorian Genomförande av deltids- och visstidsdirektiven (Ds 2001:6) görs bedömningen att skollagens regler om möjlighet att tidsbegränsa avtal om anställning av obehöriga lärare (2 kap. 21 § skollagen) är en objektiv grund för förnyad visstidsanställning och att skollagen därför inte behöver ändras med anledning av visstidsdirektivet (Ds 2001:6 s. 63 f.). Arbetsdomstolen har i mål AD 2013 nr 42 accepterat denna bedömning. 8.3Konsekvenser av förslagen om att förskolechefer ska benämnas rektorer och ska omfattas av en obligatorisk befattningsutbildning 8.3.1Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Förslaget om att förskolechefer ska benämnas rektorer bedöms inte få några ekonomiska konsekvenser för kommunerna. Däremot kan förslaget om obligatorisk befattningsutbildning få det. En obligatorisk befattningsutbildning innebär att förskolechefer som anställs efter ska gå en särskilt reglerad befattningsutbildning, det s.k. rektorsprogrammet, eller en utbildning som kan jämställas med denna. Regeringen bedömer, i likhet med utredningen, att huvudmannen står för resekostnader och kostnader för kurslitteratur. Studierna sker inom ramen för den ordinarie arbetstiden. Den tid som förskolechefen deltar i utbildning i stället för att vara i verksamheten kommer att påverka den enskilde förskolechefens vardagssituation. Det är därför av stor vikt att huvudmannen ser över förskolechefens totala arbetsbelastning inför och . har cirka 590 av 2 550 kommunala förskolechefer gått rektorsprogrammet och cirka 110 kommunala förskolechefer påbörjar programmet. Dessa studerar på frivillig basis i samråd med sin 2017/18:194 arbetsgivare. Lagändringen medför att andelen förskolechefer i befattningsutbildningen kommer att öka. Utredningen framhåller att den tid som huvudmän behöver frigöra för att förskolechefen ska kunna delta i utbildningen bör kunna rymmas inom ramen för det ansvar för kompetensutveckling som huvudmannen enligt 2 kap 34 § skollagen har för personal vid förskole- och skolenheter. Kommunerna behöver däremot tillföras medel för den ökade kostnad som uppstår för resor, logi och litteratur. Kommuner och Landsting anser att om befattningsutbildningen ska genomföras på chefernas arbetstid behöver kommunerna kompenseras även för arbetstiden. Regeringen bedömer dock att samma överväganden bör göras som när rektorsutbildningen beslutades (prop. 2009/10:27). Där kompenserades kommunerna med per deltagare. Regeringen bedömer i likhet med utredningen att huvudmännen behöver låta cirka 500 nya förskolechefer delta i befattningsutbildningen . Det innebär en kostnad på (halvårseffekt) och med . 8.3.2Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Förslaget att i skollagen ange att en chef för en förskoleenhet ska benämnas rektor i stället för förskolechef (2 kap. 9 § andra stycket skollagen) innebär inte någon utökad inskränkning i den kommunala självstyrelsen, men en förändrad inskränkning. Flera kommuner anger i sina remissvar att förslagen om gemensam titel och befattningsutbildning för rektorer och förskolechefer kommer innebära att det samlade organisationsbyggandet hos skolhuvudmannen underlättas. Även arbetet i skolledarteam underlättas och det ger fler alternativ och möjligheter vid omorganisationer hos skolhuvudmannen. Lika befattningsutbildning tillsammans med lika benämning (rektor), ger huvudmännen större flexibilitet i att nyttja skolledare på bästa sätt i sina förskole- och skolorganisationer. Regeringen anser därför att den kommunala självstyrelsen kan öka. Regeringen bedömer också att förslaget kan skapa interna utvecklingsmöjligheter för rektorer. Det kan bl.a. leda till att fler medarbetare stannar kvar hos huvudmannen och utvecklas i stället för att söka anställning hos en annan arbetsgivare. Konsekvenser för enskilda huvudmän En utgångspunkt för regleringen av skolväsendet är bl.a. att den i så stor utsträckning som möjligt ska vara gemensam för alla skolformer och alla Lika villkor ska gälla så långt som möjligt oavsett huvudman. De företag som berörs av förslaget är de enskilda huvudmän som fanns det cirka 2 270 förskolechefer i förskolor med enskild huvudman. Av beskrivande data (2015) framgår att av förskolecheferna i fristående förskolor delvis arbetade i barngrupp. Å andra sidan ansvarade förskolechefer för fristående förskolor i genomsnitt för ett färre antal anställda och färre barn än förskolechefer för kommunala förskolor. förskolechefer för fristående förskolor för i genomsnitt 1,2 Prop. 2017/18:194 förskoleenheter, 41 barn och 8 anställda medan förskolechefer för kommunala förskolor ansvarade för i genomsnitt 2,8 förskoleenheter, 150 barn och 31 anställda. Förslaget om en befattningsutbildning för förskolechefer gäller såväl enskilda som kommunala huvudmän och innebär att förskolechefer som anställs efter omfattas av kravet på en särskilt reglerad befattningsutbildning, det s.k. rektorsprogrammet, eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen är kostnadsfri men huvudmannen står för deltagarens lön , för resekostnader samt för kostnaderna för kurslitteratur. Studierna sker inom ramen för den ordinarie arbetstiden. hade cirka 250 av 2 270 förskolechefer i fristående förskolor gått rektorsprogrammet. Cirka 50 förskolechefer i fristående förskolor påbörjar rektorsprogrammet . Dessa studerar, liksom kommunalt anställda förskolechefer, på frivillig basis i samråd med sin arbetsgivare. Den tid som förskolechefen deltar i utbildning i stället för att arbeta i verksamheten kommer att påverka den enskilde förskolechefens vardagssituation. Det är därför av stor vikt att den enskilde huvudmannen ser över förskolechefens totala arbetsbelastning inför och . Förslaget innebär att tiden för när utbildningen ska vara genomförd kommer att vara för rektorer för förskolenheter, i stället , som gäller för övriga rektorer. Regeringen bedömer därför att förskolechefer som också arbetar i barngrupp kommer att kunna genomföra befattningsutbildningen. 8.3.4Ekonomiska konsekvenser för staten gäller obligatoriet att gå befattningsutbildningen endast rektorer anställda efter . I och med förändringarna i skollagen kommer det även gälla förskolechefer anställda efter . Cirka 110 kommunala förskolechefer och cirka 50 förskolechefer i fristående förskolor påbörjar rektorsprogrammet . De studerar på frivillig basis i samråd med sin arbetsgivare. Lagändringen medför att andelen förskolechefer i den statliga befattningsutbildningen kommer att öka. Det finns 4 900 förskolechefer och 5 700 rektorer. I befattningsutbildningen deltar rektorer, biträdande rektorer, förskolechefer och biträdande förskolechefer. Utredningen föreslår att medel från den nuvarande befattningsutbildningen används för att kunna genomföra den nya obligatoriska utbildningen för rektorer för förskoleenheter. Utredningen bedömer sålunda att nuvarande tilldelning av medel skulle räcka. Enligt utredningen skulle det dock betyda att färre biträdande rektorer ges möjlighet att delta. Regeringen bedömer därför att antalet platser kan behöva utökas, dels för att säkra att rektorer för förskoleenheter ges tillträde, dels för att ge utrymme även för biträdande rektorer. Regeringen bedömer att de kostnader som tillkommer för att säkra tillgången på utbildning blir 4 miljoner 2017/18:194 8.3.5 Målsättningen med förslagen är att varje barn ska garanteras samma förutsättningar och samma kvalitet i den pedagogiska verksamhet där de deltar. Rektorer för förskoleenheter som genomgår en längre befattningsutbildning kommer sannolikt att utvecklas i sin roll som ledare så att verksamhetens kvalitet kan säkerställas. Barnen i förskolan kommer därigenom att få tillgång till en mer likvärdig och rättssäker utbildning. Ett tydligt och tillgängligt ledarskap är en viktig förutsättning för en förskola med hög kvalitet. Förskolan kan då få positiva såväl långsom kortsiktiga effekter, speciellt för barn från missgynnade förhållanden och för barn i behov av särskilt stöd. En förskola av hög kvalitet kan också bidra med en kompenserande utvecklings- och lärandemiljö för barn som lever i psykiskt krävande och omsorgsmässigt otillräckliga miljöer. När förskolechefer omfattas av en obligatorisk befattningsutbildning bedömer regeringen att det generellt kommer att inverka positivt på förskolans kvalitet och därmed även gynnsamt för barnens fortsatta skolgång. 8.3.6Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män var av alla förskolechefer kvinnor. Detta kan jämföras med att av rektorerna i var kvinnor. Förslaget om att benämna förskolechef rektor och att införa krav på en obligatorisk befattningsutbildning bedöms öka attraktiviteten i yrket och påverkar därmed ett i hög grad kvinnodominerat yrke positivt. Med detta kan jämställdheten också påverkas positivt. 8.3.7Konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Ett starkt utbildningssystem möjliggör livslångt lärande för alla barn, oavsett bakgrund. Förslagen syftar till att stärka kvaliteten och likvärdigheten i förskolan. Som tidigare nämnts kan förskolor av hög kvalitet ha en mycket betydelsefull roll som kompletterande och kompenserande utvecklings- och lärandemiljö. Sådana förskolor har också långsiktigt positiva effekter på barns utveckling och lärande. För att utveckla och säkerställa hög kvalitet i förskolan krävs tydligt ledarskap och välutbildade rektorer. Regeringen anser att en obligatorisk befattningsutbildning är en förutsättning för ett sådant ledarskap. Regeringen bedömer därför att förslagen kommer att påverka det integrationspolitiska målet om lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund i positiv riktning. 8.3.8Förslagen berör inte medlemskap i unionen Förslaget berör inte frågor som är reglerade i 9.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 9 § Det pedagogiska arbetet vid en förskole- eller skolenhet ska ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ska särskilt verka för att utbildningen utvecklas. Rektorn ska benämnas på detta sätt. Benämningen ska förbehållas den som har en anställning som rektor. En ställföreträdare får utses för en rektor. Paragrafen innehåller bestämmelser om vem som har ansvaret för att leda och samordna det pedagogiska arbetet vid en förskole- eller skolenhet. Ändringarna i första, andra och tredje styckena innebär att titeln förskolechef ändras till rektor. Den som leder och samordnar det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska alltså benämnas rektor och därigenom kommer alla skolledare i de olika skolformerna inom skolväsendet att ha samma titel. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3. 10 § Rektorn beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Rektorn fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i denna lag eller andra författningar. Rektorn får uppdra åt en anställd eller en uppdragstagare vid förskole- eller skolenheten som har tillräcklig kompetens och erfarenhet att fullgöra enskilda ledningsuppgifter och besluta i frågor som avses i första stycket, om inte annat anges. Paragrafen innehåller bestämmelser om rektorns och förskolechefens beslutanderätt och ansvar samt möjlighet att delegera sin beslutanderätt. Ändringarna i första och andra styckena, som består i att ordet förskolechef tas bort, är en följd av att titeln förskolechef ändras till rektor. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3. 11 § Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt. Paragrafen innehåller bestämmelser om vem som får anställas som rektor eller förskolechef. Ändringen, som består i att ordet förskolechef tas bort, är en följd av att titeln förskolechef ändras till rektor. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3. 12 § Varje huvudman ska se till att rektorerna går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen eller, när det gäller rektorer för förskoleenheter, efter tillträdesdagen. Skyldigheten för en huvudman enligt första stycket gäller inte i fråga om rektorer som – tidigare gått befattningsutbildningen eller en äldre statlig rektorsutbildning, –genom annan utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som av en högskola som anordnar befattningsutbildning har jämställts med sådan utbildning, eller –är verksamma som rektorer eller, när det gäller rektorer för förskoleenheter, är verksamma som sådana rektorer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utbildning enligt första stycket. I paragrafen finns bestämmelser om att rektorer måste genomgå en befattningsutbildning som ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt anställningen. Rektorer ska ha genomfört befattningsutbildningen efter tillträdesdagen. Ändringen i första stycket innebär att det införs ett krav på att även rektorer för förskoleenheter ska genomföra befattningsutbildningen. Sådana rektorer ska ha genomfört befattningsutbildningen efter tillträdesdagen. I paragrafen finns också bestämmelser om när en rektor inte behöver genomgå befattningsutbildningen. Enligt ändringen i andra stycket omfattas inte rektorer för förskoleenheter av kravet på befattningsutbildning om de är verksamma som rektorer . Paragrafen behandlas i avsnitt 6.4. 17 § Lärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det bedriva 1. annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning om de har a)en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexamen, och b)kompetens att undervisa på det främmande språket, och 2. undervisning i fristående skolor och fristående fritidshem med särskild pedagogisk inriktning. Förskollärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det bedriva undervisning i fristående förskolor med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka språk som avses i första stycket 1 och vilka särskilda peda- gogiska inriktningar som avses i första stycket 2 och andra stycket. I paragrafen finns bestämmelser om att lärare i vissa fall får bedriva undervisning trots att de saknar legitimation och behörighet enligt kraven i 13 §. Paragrafens första stycke ändras genom att undantaget i punkten 2 från krav på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning i fritidshemmet tas bort och att den efterföljande punkten numreras om. Ändringen innebär att lärare som ska bedriva undervisning i fritidshemmet omfattas av kravet på legitimation och behörighet enligt huvudregeln i 13 §. I tredje stycket görs en följdändring med anledning av ändringen i första stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –tillämpningsområde (2 §), –barnens och elevernas lärande och personliga utveckling (3 §), –information om barnets och elevens utveckling (4 och 5 §§), –stöd i form av extra anpassningar (5 a §), –särskilt stöd (6–12 §§), –mottagande och undervisning av nyanlända elever (12 a–12 i §§), –överlämning av uppgifter vid övergång mellan och inom skolformer (12 j §), och –allmänna bestämmelser om betyg (13–21 §§). I paragrafen beskrivs kapitlets innehåll. Genom att nya bestämmelser om anpassad timplan, individuell studieplan och förstärkt rätt till studiehandledning på modersmålet införs ändras paragrafen då bestämmelserna om mottagande och undervisning av nyanlända elever blir fler. I paragrafen görs också en följdändring på så vis att den i propositionen En gymnasieutbildning för alla (prop. 2017/18:183) föreslagna § byter beteckning till 12 j §. 12 b § Bestämmelserna i 12 c–12 i §§ gäller, om inte annat anges, i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Paragrafen innehåller bestämmelser om i vilka skolformer som bestämmelserna i 12 c–12 i §§ är tillämpliga. Paragrafen ändras genom ett förtydligande om att bestämmelserna ska tillämpas i vissa skolformer om inte annat anges och genom att en hänvisning till de nya bestämmelserna i –12 i §§ läggs till. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3, 4.4 och 4.5. 12 d § En bedömning enligt 12 c § ska göras skyndsamt. För en nyanländ elev och för en elev som avses i 12 c § andra stycket 2 ska bedömningen göras i sådan tid att beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp kan fattas enligt 12 e §. För en elev som avses i 12 c § andra stycket 1 ska bedömningen göras senast från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av de skolformer som anges i 12 b §. Resultatet av en bedömning enligt 12 c § ska beaktas vid beslut enligt 12 e och h §§, upprättande av individuell studieplan enligt § och bedömning av behov av studiehandledning på modersmålet enligt 12 i § samt vid övrig planering av undervisningen och vid fördelning av undervisningstiden. Paragrafen innehåller bestämmelser om den bedömning som ska göras av en nyanländ elevs kunskaper enligt 12 c §. Paragrafen ändras på så sätt att resultatet av en sådan bedömning ska beaktas, förutom vid beslut enligt 12 e § och vid planering av undervisningen och vid fördelning av undervisningstiden, även vid beslut om anpassad timplan enligt 12 h §, upprättande av individuell studieplan enligt § och bedömning av behov av studiehandledning på modersmålet enligt 12 i §. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3, 4.4 och 4.5. § För en nyanländ elev som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §, ska en individuell studieplan upprättas senast från mottagandet. Studieplanen ska vara långsiktig och beskriva hur eleven ska uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program utifrån elevens mål. Den ska innehålla uppgifter om utbildningens huvudsakliga innehåll och planerade stödåtgärder. Studieplanen ska revideras löpande utifrån de bedömningar som görs av elevens ämneskunskaper. Paragrafen är ny. Den innehåller bestämmelser om att en individuell studieplan ska upprättas för vissa nyanlända elever. Det första stycket innebär att en individuell studieplan ska upprättas för en nyanländ elev som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §. Detta ska göras senast från mottagandet. En bedömning enligt 12 c § ska också göras senast från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet. En individuell studieplan ska alltså upprättas inom samma tidsram och i samband med den inledande bedömningen. Paragrafen omfattar således nyanlända elever som har påbörjat sin utbildning i i högstadiet i aktuella skolformer. I andra stycket finns bestämmelser om vad den individuella studieplanen ska innehålla.