prop · H50399 · 2018-04-16 00:00:00 — Förvärv av fastigheten 2:6 Regeringens förslag: Regeringen får förvärva fastigheten 2:6 i kommun med de ekonomiska åtaganden som följer av förvärvet. Skälen för regeringens förslag: Fastigheten 2:6 i kommun, utgör ett gruvområde som omfattar ett dagbrott, en påbörjad underjordsgruva i anslutning till dagbrottet och ett anrikningsverk. Området består av stora mängder moränmassor, gråberg och malm som innehåller sulfidmineraler som genom oxidation vittrar i kontakt med syre. Gruvområdet behöver saneras och reningsverksamheten drivs av en konkursförvaltare då ägarbolaget ansökte om konkurs. Konkursförvaltaren avvecklar sin verksamhet och fastigheten kommer därefter inte att ha någon ägare. Reningsverksamheten behöver upprätthållas till dess att fastigheten har sanerats för att inte föroreningarna ska spridas. En genomgång av olika möjligheter till övertagande av fastigheten har visat att ingen privat verksamhet är aktuell. Inte heller ett kommunalt övertagande är aktuellt eftersom , landets näst minsta kommun, inte har de resurser som behövs. Staten har inte något verksamhetsutövaransvar enligt 10 kap. , men bör inte lägga ansvaret för saneringen på kommunen. En situation där konkursförvaltaren avvecklat sin verksamhet utan att fastigheten överlåtits skulle innebära att staten oavsett ägande skulle behöva agera för att förhindra att föroreningarna sprids. Regeringen anser att staten i detta fall bör förvärva fastigheten för att säkerställa en fortsatt reningsverksamhet av fastigheten. Kostnaden för förvärvet uppgår till . i har till kommit in med en reviderad ansökan om bidrag för avhjälpandeåtgärder vid Blaikengruvan, i vilken ansöker om . Enligt ansökan beräknas det därutöver uppstå kostnader för efterföljande fleråriga vattenreningsåtgärder om sammanlagt ca . Det som anges i ansökan utgör en indikation på de kostnader som kan uppstå med anledning av förvärvet. Regeringen avser täcka kostnaderna för de åtgärder som behöver vidtas på fastigheten med befintliga medel på anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden och ingå nödvändiga ekonomiska åtaganden med stöd av det bemyndigande som finns kopplat till anslaget. Regeringen bör mot denna bakgrund få förvärva fastigheten 2:6 i kommun med de ekonomiska åtaganden som följer av förvärvet. 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2019–2025. Regeringens förslag: Anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar ökas med . Anslaget får även användas för statsbidrag till företag som klimatkompenserar och för de administrativa kostnader som detta medför för myndigheter. Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2025. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att främja att företagen klimatkompenserar sina växthusgasutsläpp. För att möjliggöra detta behöver anslagets ändamål utvidgas och ytterligare medel tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar bör ökas med och att anslaget även bör få användas för statsbidrag till företag som klimatkompenserar och för de administrativa kostnader som detta medför för myndigheter. Bemyndigandet behöver ökas med för att även omfatta tidigare gjorda åtaganden som löper och som har ingåtts med stöd av tidigare beslutat bemyndigande (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20 avsnitt 3.9.13, bet. 2014/15:MJU1, rskr. 2014/15:87). Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2025. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:16 Klimatinvesteringar ökas med . Anslaget får även användas för stöd för att stimulera överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart. Skälen för regeringens förslag: Anslaget får bl.a. användas för klimatinvesteringar på lokal och regional nivå samt för stöd till installation av laddinfrastruktur för elfordon. Anslaget får även användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. I enlighet med förslag i budgetpropositionen tillfördes anslaget 1:1 för att finansiera införandet av ett tillfälligt eco-bonus- system för att ytterligare stimulera till överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 avsnitt 3.10.1, bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115). Regeringen anser att eco-bonus-systemet i stället bör finansieras från detta anslag och att medlen bör överföras från anslaget 1:1 . För att möjliggöra detta behöver anslagets ändamål ändras. Regeringen anser därför att anslaget 1:16 Klimatinvesteringar bör ökas med och att anslaget även bör få användas för stöd för att stimulera överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart. Finansiering sker genom att anslaget 1:1 minskas med motsvarande belopp. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:19 Elcykelpremie ökas med . ändrar namn till Elfordonspremie och får användas för utgifter för elfordonspremien och för de administrativa utgifter som elfordonspremien medför för myndigheter. Skälen för regeringens förslag: Anslaget får användas för utgifter för elcykelpremien och för de administrativa utgifter som premien medför för myndigheter. Elcykelpremien används för bidrag till inköp av eldrivna cyklar, eldrivna mopeder och eldrivna motorcyklar enligt förordningen (2017:1317) om bidrag till privatpersoner för inköp av eldrivna cyklar, mopeder eller motorcyklar. Regeringen bedömer att försäljningen av sådana eldrivna fordon kommer att öka ytterligare i förhållande till den bedömning som låg till grund för beräkningen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 avsnitt 3.10.19). Regeringen har vidare för avsikt att utöka premien till att omfatta även eldrivna utombordsmotorer. Sammantaget medför detta behov av ytterligare medel och en ändring av anslagets ändamål. Anslaget bör också ändra namn för att bättre spegla premiens användningsområde. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:19 Elcykelpremie bör ökas med . Anslaget bör ändra namn till Elfordonspremie och få användas för utgifter för elfordonspremien och för de administrativa utgifter som elfordonspremien medför för myndigheter. 1:20 Industriklivet (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2025. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:20 Industriklivet ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2019–2025. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter kopplade till åtgärder som bidrar till att minska industrins processrelaterade utsläpp, såsom forskning, förstudier och investeringar. Ansökningar om flera större projekt som medför utgifter under kommande budgetår väntas . Regeringen har av denna anledning gjort en ny bedömning av behovet av att ingå ekonomiska åtaganden. Det innebär att bemyndigandet behöver ökas med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:20 Industriklivet ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2019–2025. 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökningen av anslaget 1:1 minskas anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: direktiv (EU) 2016/1148 av om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen, det s.k. NIS-direktivet, i svensk rätt har regeringen beslutat propositionen Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster (prop. 2017/18:205). Regeringen avser att utse till tillsynsmyndighet för energisektorn. Regeringen anser därför att anslaget 1:1 bör ökas med . 1:2 Insatser för energieffektivisering (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. Skälen för regeringens förslag: Vid framtagandet av förslaget till det bemyndigande som finns har inte de medel som tillfördes anslaget i enlighet med förslag i budgetpropositionen beaktats (prop. 2017/18:1 utg.omr. 21 avsnitt 2.7.2, bet. 2017/18:NU3, rskr. 2017/18:97). Bemyndigandet behöver därför ökas med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:7 Energiteknik Skälen för regeringens förslag: I samband med budgetpropositionen ökades anslaget med 2018 och beräknades öka med 2019 och 2020, för att fortsatt stimulera utbyggnaden av solceller (prop. 2017/18:1 utg.omr. 21 avsnitt 2.7.7, bet. 2017/18:NU3, rskr. 2017/18:97). Regeringen bedömer att ytterligare medel behöver tillföras anslaget, bl.a. för att ge länsstyrelserna möjlighet att omhänderta och besluta om ansökningar för solcellsstöd. Regeringen anser därför att anslaget 1:7 Energiteknik bör ökas med . 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 25 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 106 2019–2050. Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med . Anslaget får även användas för utgifter avseende investeringar i viss infrastruktur för flygtrafiktjänst. Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 121 2019–2050. Skälen för regeringens förslag: I syfte att ytterligare förstärka kontinuiteten och tillgängligheten inom flygtrafiktjänstområdet och skapa ytterligare robusthet och redundans bör tillföras medel för åtgärder och investeringar i viss infrastruktur för flygtrafiktjänst. Åtgärderna är motiverade av krav på beredskap och civilt försvar inom transportområdet. Regeringen bedömer att det tillkommande behovet för sådana åtgärder uppgår till . Det finns också behov av att utvidga anslagets ändamål så att anslaget även får användas för sådana investeringar. Regeringen anser därför att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur bör ökas med och att anslaget även bör få användas för utgifter avseende investeringar i viss infrastruktur för flygtrafiktjänst. Sverigeförhandlingen har tecknat överenskommelser med kommuner och landsting i , och län om satsningar på kollektivtrafik och cykelåtgärder med statlig medfinansiering samt åtaganden om bostadsbyggande. För att regeringen ska kunna godkänna dessa avtal, de s.k. storstadsavtalen, behöver bemyndigandet ökas med 14 . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 121 2019–2050. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om medlemskap i och att 2018–2028 för anslaget 1:3 besluta om medlemsavgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: (EULYNX) är ett europeiskt initiativ med tolv infrastrukturförvaltare som syftar till att standardisera gränssnittet för signalsystemen på järnväg. EULYNX arbetar med att ta fram standardiserade gränssnitt för att konkurrensutsätta styrningen mellan ställverk och ytteranläggning. För att kunna använda standarden och få möjlighet att påverka den krävs att staten är medlem i EULYNX. Varje deltagande part är skyldig att betala en årlig medlemsavgift. Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att besluta om medlemskap i och att 2018–2028 för anslaget 1:3 besluta om medlemsavgifter på högst . 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser får även användas till ökat driftstöd till följd av flygskatten till icke statliga flygplatser i . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för att finansiera delar av driftunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten. En skatt på flygresor infördes för att bidra till att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. För att säkerställa att flygskatten inte innebär ökade driftunderskott vid icke statliga flygplatser i tillfördes anslaget ytterligare medel genom budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22 avsnitt 3.7.6, bet. 2017/18:TU1, rskr. 2017/18:104). För att tydliggöra att anslaget också får användas för ändamålet för vilket medel tillsköts efter förslag i budgetpropositionen behöver anslagets ändamål ändras. Regeringen anser därför att anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser även bör få användas till ökat driftstöd till följd av flygskatten till icke statliga flygplatser i . 1:11 Trängselskatt i (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 29 2019–2057. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 37 2019–2057. Skälen för regeringens förslag: Sverigeförhandlingen har tecknat överenskommelser med kommuner och landsting i , och län om satsningar på kollektivtrafik och cykelåtgärder med statlig medfinansiering samt åtaganden om bostadsbyggande. För att regeringen ska kunna godkänna dessa avtal, de s.k. storstadsavtalen, behöver bemyndigandet ökas med 7 . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 37 2019–2057. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:12 Transportstyrelsen ökas med . Skälen för regeringens förslag: direktiv (EU) 2016/1148 av om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen, det s.k. NIS-direktivet, i svensk rätt har regeringen beslutat propositionen Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster (prop. 2017/18:205). Regeringen avser att utse Transportstyrelsen till tillsynsmyndighet för transportsektorn. Regeringen anser därför att anslaget 1:12 Transportstyrelsen bör ökas med . I statens budget innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: direktiv (EU) 2016/1148 av om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen, det s.k. NIS-direktivet, i svensk rätt har regeringen beslutat propositionen Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster (prop. 2017/18:205). Regeringen avser att utse till tillsynsmyndighet för digital infrastruktur och digitala tjänster. Anslaget bör därför ökas med . Europeiska unionens råd förväntas godkänna ståndpunkt från att anta förslaget till förordning om gränsöverskridande paketleveranstjänster. Förordningen syftar till att skapa ökad transparens och förbättrad tillsyn vad gäller priser på marknaden för gränsöverskridande paketleveranstjänster. Regeringen avser att utse till nationell tillsynsmyndighet för de bestämmelser i förordningen som avser pakettjänstleverantörer. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget 2:1 ökas med . 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2022. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2022. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för åtgärder och samordningsinsatser för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer samt utgifter för åtgärder för driftsäkra och robusta elektroniska kommunikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid och för samhällsomfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation. Till följd av att projekt har blivit försenade som nya projekt behöver startas behöver bemyndigandet ökas med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2022. 5.21Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för Statens jordbruksverks förvaltningsutgifter. Förslaget att öka anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, i syfte att utvidga metangasreduceringsstödet, innebär ökade kostnader för administration för . Regeringen anser därför att anslaget 1:8 bör ökas med . 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk ökas med . Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för nationellt stöd till åtgärder som medfinansieras av EU inom ramen för Europeiska havs- och fiskerifonden. Medel för utgifter för att finansiera det belopp som motsvarar EU:s medfinansiering av åtgärder inom Europeiska havs- och fiskerifonden finns under anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk. På grund av försenad handläggning blev de faktiska utbetalningarna av medel från det sistnämnda anslaget lägre än beräknat . Ett visst belopp måste betalas ut före utgången av 2018 för att undvika att Europeiska kommissionen återtar den del av EU-medlen som tilldelats men inte utnyttjat –2018. En omfördelning av medel inom programramen är därför en förutsättning för att inte ska riskera att gå miste om EU-medel som är avsedda för genomförandet av programmet. Som en följd av detta behöver även anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk tillföras ytterligare medel. därför att anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:13 Från EU- budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för att finansiera det belopp som motsvarar EU:s medfinansiering av åtgärder inom Europeiska havs- och fiskerifonden. På grund av försenad handläggning blev de faktiska utbetalningarna lägre än beräknat. Ett visst belopp måste betalas ut före utgången av 2018 för att undvika att Europeiska kommissionen återtar den del av EU-medlen som tilldelats men inte utnyttjat –2018. En omfördelning av medel inom programramen är därför en förutsättning för att inte ska riskera att gå miste om EU-medel som är avsedda för genomförandet av programmet. Regeringen anser därför att anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:14 ökas med . Skälen för regeringens förslag: direktiv (EU) 2016/1148 av om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen, det s.k. NIS-direktivet, i svensk rätt har regeringen beslutat propositionen Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster (prop. 2017/18:205). Regeringen avser att utse till tillsynsmyndighet för leverans och distribution av dricksvatten. 1:14 bör ökas med 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Skälen för regeringens förslag: används bl.a. för stöd till metangasreducering. Metangasreduceringsstödet omfattar stöd för rötning av stallgödsel. I syfte är att stärka konkurrenskraften i den svenska biogaskedjan och påskynda omställningen mot förnybara energikällor bör stödet utvidgas till att omfatta även andra substrat för rötning. För att möjliggöra detta behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket bör ökas med . 5.22Kompletterande ändringar i lagen om statligt stöd till politiska partier 5.22.1 Ärendet och dess beredning har beslutat om lagen (2018:90) om insyn i finansiering av partier. har vidare genom sitt beslut om statens budget för 2018 beslutat om finansiering av ökade kostnader för Kammarkollegiet med anledning av införandet av lagen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1 avsnitt 8.15.1 och 8.15.5, bet. 2017/18:KU1, rskr. 2017/18:74). Efter beslut om den nya lagen har det uppmärksammats att det finns ett behov av kompletterande ändringar av närmast rättelsekaraktär i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Synpunkter avseende förslaget har inhämtats under hand från och . De föreslagna lagändringarna är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. 5.22.2Kompletterande ändringar i lagen om statligt stöd till politiska partier Regeringens förslag: Mandatbidraget enligt lagen om statligt stöd till politiska partier ska vara fr.o.m. och fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: trädde lagen om insyn i finansiering av partier i kraft. De kostnadsökningar som den nya lagen medför för Kammarkollegiet finansieras genom en omfördelning av medel i statens budget (prop. 2017/18:55 s. 119, bet. 2017/18:KU19 s. 52). Efter förslag i budgetpropositionen ökades anslaget 1:2 Kammarkollegiet under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning med 2018 och beräknades öka med (prop.