prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — skuld har tagits bort i årsredovisningen för staten eftersom den är intern i staten som Rundradiorörelsens redovisning inte ingår i någon statlig redovisningsenhet som redovisas som motpart till . Transfereringar m.m. med koppling till skattesystemet Kommunernas mervärdesskatt nettoredovisas på statens budget. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på särskild inkomsttitel vilket minskar inkomsterna i statens budget. I den konsoliderade resultaträkningen brutto- redovisas dessa medel som lämnade bidrag och skatteintäkter, vilket bedömts ge den mest rättvisande informationen. Den kommunalekonomiska utjämningen nettoredovisas under anslag på statens budget. I den konsoliderade resultaträkningen i årsredovisningen för staten har det bedömts mest rättvisande att bruttoredovisa den kommunalekonomiska utjämningen som skatteintäkter och transfereringar till kommuner. Dessa båda skillnader innebär att både skatteintäkter och transfereringar är högre i resultaträkningen än i statens budget (se not 1 och 4). Redovisning av marknadsvärdeförändringar i resultaträkningen Orealiserade marknadsvärdeförändringar på framför allt långfristiga värdepappersinnehav redovisas i resultaträkningen som finansiella intäkter eller kostnader. I allt väsentligt motsvaras dessa av avsättningar till Kärnavfalls- fonden och Insättningsgarantifonden. En stor del av värdepapperen är statsobligationer och andra instrument utgivna av . I resultaträkningen för staten elimineras normalt inomstatliga finansiella intäkter och kostnader. I detta fall skulle detta dock leda till att saldot i resultaträkningen påverkades kraftigt mellan åren av att avsättningar till fonder påverkas av intäkter eller kostnader som elimineras. Därför behålls den orealiserade värdeförändringen i resultaträkningen, som avsättningen till fonder redovisas med det belopp som respektive myndighet rapporterat, så att saldot i princip inte påverkas. I balans- räkningen däremot, elimineras det bokförda värdet av innehavet av statspapper mot statsskuld. Mellanskillnaden påverkar nettoförmögenheten. innehav av utsläppsminskningsenheter inom ramen för Kyotoprotokollet befinner sig under Kyotoprotokollet (2013–2020). Avräkning för perioden kommer att ske efter 2020 då de totala utsläppen ska avräknas mot den tilldelade mängden utsläpp. De totala utsläppen består av utsläppen som hanteras i EU:s utsläpps- handelssystem (EU ETS) och under ansvars- fördelningsbeslutet (ESD). Inom ramen för program för internationella klimatinsatser har Energimyndig- heten haft i uppdrag att för räkning stötta klimatprojekt i utvecklingsländer genom de flexibla mekanismerna under Kyoto- protokollet. Genom dessa klimatprojekt har förvärvat utsläppsminskningsenheter som verifierats, certifierats och utfärdats av FN. Regeringen beslutade att genomföra annullering av 9,5 miljoner utsläpps- minskningsenheter som genererats under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2008– 2012, i enlighet med beslut från Budget- propositionen (prop. 2016/17:1). Regeringen begärde i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1) bemyndigande att annullera de utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod 2013–2020 och som levererats till till och med , vilket motsvarar drygt 5 miljoner utsläppsminsknings- enheter. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Statens budget redovisas enligt de principer som följer av budgetlagen och beslut om budgeten. Enligt budgetlagen omfattar statens budget alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statens inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto på inkomsttitlar och anslag, med undantag för inkomster som har beslutat ska specialdestineras till en viss verksamhet. Utgifter i statens budget redovisas mot anslag medan inkomsterna redovisas mot inkomsttitlar. Utgifter för transfereringar redovisas det år då betalning sker, medan förvaltningsutgifter redovisas det år som kostnaderna hänför sig till. Övriga utgifter redovisas det budgetår som utgifterna hänför sig till. Enligt budgetlagen redovisas inkomster av skatter och avgifter det år intäkterna hänför sig till. Övriga inkomster redovisas det budgetår som inkomsterna hänför sig till. Universitet och högskolor tillämpar en särskild modell för redovisning mot anslag. Andra avvikelser från generella principer kan förekomma enligt beslut. Till skillnad från vad som gäller för resultat- och balansräkningen, där olika redovisningsmetoder och principer för specifika poster förklaras i detta avsnitt, finns för budgetens anslag och inkomsttitlar riksdagsbeslut och motiveringar som har redovisats för i budget- propositionen eller andra propositioner. Därför redovisas inte den typen av specifik information i årsredovisningen för staten. Utöver anslagen och inkomsttitlarna innehåller statens budget en post för Riksgälds- kontorets nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost. netto- utlåning består av in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder respektive andra stater. Den kassamässiga korrigeringsposten på utgiftssidan är nödvändig för att budgetens saldo ska visa statens lånebehov. Ett negativt budgetsaldo ger ett positivt lånebehov, dvs. en ökning av statsskulden, medan ett positivt budgetsaldo ger ett negativt lånebehov, dvs. i de flesta fall en minskning av statsskulden. Statens budget och resultaträkningen skiljer sig åt såväl i avgränsning och struktur som i redovisningsprinciper. Ett exempel på skillnader i avgränsningen är affärsverken som ingår i resultaträkningen, men som till övervägande del ligger utanför statens budget. Affärsverken och andra verksamheter där avgifter och bidrag får disponeras i verksamheten, redovisas i resultat- räkningen, medan de endast påverkar budgeten till den del verksamheterna påverkar statens lånebehov. Redovisningsprinciperna i statens budget är blandade. Statens budget innehåller redovisning av in- och utbetalningar (kassamässigt), för vissa anslag eller inkomsttitlar innehåller den kostnader och intäkter och för några innehåller den utgifter och inkomster. Redovisningen i resultaträkningen sker i sin helhet enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. den består av intäkter och kostnader. I tabellen sammanfattas några av skillnaderna mellan resultaträkningen och statens budget. Statens budget har en ändamålsstruktur där anslagen är grupperade i utgiftsområden och inkomsttitlarna i inkomsttyper. Resultat- räkningen är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultaträkningen och statens budget går därför ofta inte att göra, utan dokumenten kompletterar varandra. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 3.5 Jämförelse mellan resultaträkningen och statens budget Avgift av tillfällig natur eller Erhållna bidrag som används i Löner, varor och tjänster Andel av företagsvinst/förlust Orealiserad valutavinst/förlust Resultaträkningen visar verksamhetens totala kostnader och intäkter . Balans- räkningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. tillgångar och skulder per . För vissa kapitaltransaktioner påverkas endast balansräkningen av händelser i statens budget medan resultaträkningen är oförändrad. Exempel på detta är anslag för investeringar och utlåning, eller inkomsttitlar för återbetalning av lån. En stor principiell skillnad är att i resultaträkningen elimineras alla ekonomiska mellanhavanden mellan myndigheter. I statens budget bruttoredovisas sådana transaktioner i de flesta fall som utgifter på anslag och inkomster på inkomsttitel. En annan stor skillnad är att ålderspensions- avgifterna från andra än statliga myndigheter bruttoredovisas som intäkt i resultaträkningen, som de faktiska utbetalningarna av pensioner i ålderspensionssystemet redovisas som kostnader. I statens budget däremot, nettoredovisas ålderspensionsavgifterna efter avdrag för utbetalningarna till pensionssystemet inklusive premiepensionssystemet. Utbetalning- arna av pensioner till enskilda framgår inte av statens budget. Direkta skatter på arbete Övriga direkta skatter på arbete Summa Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Övriga indirekta skatter på arbete Summa Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Övriga skatter på kapital Summa Skatt på kapital Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak Skatt på energi och miljö Inlevererat överskott från AB Övriga skatter på konsumtion och Summa Skatt på konsumtion och Restförda och övriga skatter Intäkter som förs till fonder Summa Restförda och övriga skatter Summa Totala skatteintäkter före justering Justering till belopp enligt ÅRS 2016 Avgår: Kommunala inkomstskatter Avgår: Avgifter till ålderspensionssystemet Summa Statens skatteintäkter före justering S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Justering till belopp enligt ÅRS 2016 avgränsningen i statens budget Tillkommer, avgränsningsskillnader m.m. Eliminering av statliga myndigheters Eliminering av statens arbetsgivaravgifter Eliminering av särskild löneskatt på Eliminering av myndigheters skatter m.m. Summa Total före justering Justering till belopp enligt ÅRS 2016 Skatteintäkterna såsom de avgränsas i resultat- räkningen ökade med (6,) jämfört med . Eftersom många skatter fastställs per kalenderår är det slutliga utfallet för beskattningen inte känt förrän i december året efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatteintäkter grundas därför till viss del på bedömningar. Även om det för årsredovisningen går att göra en relativt säker bedömning av intäkterna från skatt på arbete och skatt på konsumtion är osäkerheten fortfarande stor vad gäller skatt på kapital. Historiskt ligger avvikelsen mellan den bedömning som redovisas i årsredovisningen och de slutliga utfallen på i storleksordningen av de totala skatteintäkterna. Den övergripande analysen bör utgå från totala skatteintäkter i mitten av tabellen, som beräknas till och som ska jämföras med totalt enligt den nu aktuella bedömningen av skatteintäkter för . Det innebär att förändringen är en ökning med varav kommunernas del är . Med den nuvarande bedömningen av skatteintäkterna S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 avseende 2016 är ökningen av statens skatter därmed . Ökningen förklaras till stor del av den fortsatt starka konjunkturen som har lett till stark tillväxt för många av de viktigaste skattebaserna. Även höjda skatter förklarar en mindre del av ökningen, . Den resterande delen av ökningen av totalsumman nederst i tabellen på beror till stor del på att skatteintäkterna blev högre än den bedömning som gjordes i årsredovisningen . En ökad lönesumma gav högre intäkter av skatt på arbete De direkta skatterna på arbete, inkomstskatter, ökade med jämfört med . Statens del av inkomstskatterna minskade med . Det förklaras av att skattereduktioner ökade snabbare än den statliga inkomstskatten. De indirekta skatterna på arbete ökade med varav förklaras av att nedsättningen av arbetsgivar- avgifter för unga nu helt har avskaffats. Den återstående intäktsökningen på förklaras framför allt av att lönesumman ökade . Timlönen ökade medan antalet arbetade timmar ökade mellan åren. De statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats vid beräkning av skatteintäkterna. Elimineringen bruttoredo- visas i tabellen ovan. Högre intäkter av skatt på kapital Jämfört med ökade skatten på kapital med . Skatt på företagsvinster ökade med eller . Den fortsatt relativt svaga kronan och en ökad global tillväxt har gynnat exportföretagen. Dessutom har basmetallpriserna återhämtat sig från de låga nivåerna som gällde under framför allt , vilket lett till högre vinster för råvaruindustrin. Skatteintäkter av hushållens kapitalvinster ökade med . Ökade bostadsinvesteringar bidrog till mer intäkter av mervärdesskatt Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med mellan åren. Intäkterna från mervärdesskatt ökade med eller . som bidrar till att den procentuella ökningen är så stor. Även momsen avseende konsumtion ökade mer än hushållens konsumtion i löpande priser på grund av som har eliminerats. Detta är en inomstatlig transaktion som elimineras för att inte påverka det konsoliderade utfallet i statens resultaträkning. Ökade intäkter av skatt på alkohol och tobak Intäkterna av skatt på alkohol och tobak ökade med . Ökade intäkter av skatt på energi och miljö Intäkterna av skatt på energi och miljö ökade med . Energiskatterna ökade bl.a. på grund av skattehöjningar. Skatte- höjningarna finansierade bl.a. utfasningen av skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer, vilket också påverkar intäkterna från skatt på energi och miljö. Den nya kemikalieskatten påverkade intäkterna positivt med . Även intäkterna av skatt på vägtrafik ökade Intäkterna av skatt på vägtrafik ökade med och ökningen beror på ökade trängselskatts- och vägavgiftsintäkter. Minskade intäkter vid anstånd Intäkterna av restförda skatter m.m., som även innehåller omprövningar och anstånd, minskade med . Omprövningar och anstånd för företag minskade med jämfört med . För hushållen ökade de med jämfört med . Ökade intäkter av inkomstskatt Kommunernas del av skatteintäkterna, inkomstskatt och fastighetsavgift, ökade med medan ålders- pensionssystemets avgifter ökade med . Statens arbetsgivaravgifter har eliminerats sköter uppbörden av skatter och redovisar den både i statens resultaträkning och i Staten betalar ut de skatter och avgifter som tillhör kommunsektorn och ålders- pensionssystemet löpande för att sedan slut- reglera dem när beskattningen är fastställd. Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultaträkningen skiljer sig på några punkter från den som görs på inkomstsidan i statens budget. I budgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa poster för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den del av ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet läggs i resultat- räkningen till skatteintäkterna, trots att systemet ses som en del av hushållssektorn i national- räkenskaperna (se avsnitt 3.4). En annan väsentlig skillnad jämfört med statens budget är att arbetsgivaravgifter som staten betalat till sig själv elimineras i resultaträkningen. Kommunalekonomisk utjämning och kommunmoms bruttoredovisas I resultaträkningens skatteintäkter ingår den kommunalekonomiska utjämningen som nett- oredovisas på utgiftssidan i statens budget. Inkomstutjämningsavgift och kostnads- utjämningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt nettor- edovisas under anslaget för kommunal- ekonomisk utjämning. Det innebär att utgifterna för statsbidrag till kommunerna minskats med motsvarande belopp på statens budget. I resultaträkningens skatteintäkter ingår också mervärdesskatt med för kommuner och landsting som nettoredovisas på inkomstsidan i statens budget. I resultat- räkningen har den kommunalekonomiska utjämningen och kommunmomsen brutto- redovisats, vilket innebär att både inkomster och transfereringar till kommuner är högre än i statens budget . I kolumnen för jämförelsetalen redovisas för varje skatteslag de utfall som beräknats efter det att beskattningen av inkomster slutförts. Detta överensstämmer med motsvarande redovisning av utfallet på statens budget. Jämförelsetalen avviker något för varje enskilt skatteslag från de belopp som beräknades när resultaträkningen togs fram, eftersom de baseras på senare utfallsinformation. Tre justeringsbelopp har lagts till i ovanstående tabell så att överensstämmelse även uppnås med de S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 periodiserade skatter som redovisades i årsredovisningen för staten 2016. Skatteintäkterna 2016 blev högre än beräknat Skatteintäkterna 2016 blev högre jämfört med den beräkning av skatt som gjordes . Intäkterna av skatt på kapital för hushåll blev högre än beräkningen framför allt till följd av att hushållens finansiella kapitalvinster blev högre än beräknat. Skatt på företagsvinster blev högre än beräkningen på grund av att bolagens vinster underskattades. Inkomstskatter blev lägre än beräkningen . Även indirekt skatt på arbete blev lägre än beräkningen . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter och andra ersättningar minskade med . Intäkter av avgifter i offentligrättslig verksamhet ökade med och är ca en tredjedel av posten. Intäkter av avgifter för uppdrags- verksamhet minskade med och utgör drygt hälften av posten. Andra ersättningar ökade med och utgör av posten. Staten tar in avgifter för att tillhandahålla varor och tjänster, och den som betalar avgiften får därmed en motprestation. Avgifterna är antingen offentligrättsliga eller avgifter för uppdragsverksamhet. Offentligrättsliga avgifter är s.k. tvingande eller betungande avgifter som staten med stöd av författning kan ta ut av enskilda. Avgifter för uppdragsverksamhet är samtliga avgifter som inte är offentligrättsliga. Det omfattar försäljning av varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade. Hit räknas också de avgifter som myndigheter under vissa förutsättningar får ta ut enligt det generella bemyndigandet i 4 § avgiftsförordningen (1992:191). Andra ersättningar ses inte som avgifter eftersom den som betalar ersättningen i princip inte erhåller någon motprestation såsom för en avgift. De största förändringarna av de offentligrättsliga avgifterna rör Transportstyrelsen, och och Lantmäteriet där intäkterna av avgifterna ökat medan de minskat hos . Transportstyrelsens intäkter av avgifter ökade med . Det är framför allt avgift för säkerhetskontroll som har ökat, till följd av ett ökat antal avresande passagerare från flygplatser samt höjd avgiftsnivå. Transport- styrelsen tar ut avgifter inom sjöfarts-, luftfarts-, järnvägs- och vägtrafikområdet för bl.a. tillsyn, tillstånd och registerhållning. Inom luftfartsområdet finns också avgifter för säkerhetskontroll vid svenska flygplatser, flygplatsers utrustningskostnader för kommunikation, navigation och övervakning inom flygtrafikledningstjänst och undervägs- verksamheten (flygtrafiktjänst en route). avgifter har ökat med och omfattar främst farleds- och lotsavgifter. avgifter ökade med varav största delen var banavgifter som är obligatoriska för de aktörer som trafikerar järnvägen och där intäkterna går till drift och underhåll av järnvägen. avgifter omfattar även bl.a. förarprovsavgifter. Lantmäteriet redovisar avgifter inom fastig- hetsbildningsområdet och expeditionsavgifter för inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. Det är inom förrättningsverksamheten som intäkterna av avgifterna ökat, både på grund av högre timtaxor och att rekrytering av personal inneburit fler debiterbara produktionstimmar. avgifter omfattar grundavgifter i allmänna och enskilda mål och avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. intäkter av avgifter har minskat med , till största delen hänförligt till grundavgifter i enskilda mål. Övrigt om intäkter av offentligrättsliga avgifter Totalt redovisar omkring 125 myndigheter of- fentligrättsliga avgifter, i en mängd olika verk- samheter. tar ut avgifter för framför allt passhantering, nationella och till- ståndsgivning. CSN tar främst ut avgifter för administration av återbetalning av studielån och för att bevilja studiemedel. tar ut avgifter av de företag och personer som står under S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 tillsyn samt avgifter för prövning av ansökningar och anmälningar. tar ut avgifter för tillstånd och tillsyn av läkemedel, medicintekniska pro- dukter och vissa andra produkter som med hän- syn till sina egenskaper eller användningsområ- den står läkemedel nära. tar framför allt ut avgifter för att registrera företag. avgifter omfattar huvud- sakligen elberedskapsavgifter, elsäkerhetsavgifter och nätövervakningsavgifter. tar framför allt ut avgifter från kärnkraftverk men också vissa till- stånds- och tillsynsavgifter för icke kärnteknisk verksamhet och övrig tillståndsprövning. tar framför allt ut s.k. under- vägsavgifter som fastställs av Europakommiss- ionen och beräknas på en kombination av antal flygningar, luftfartygets vikt och flugen sträcka. Intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet minskade Framför allt och redovisar lägre intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet, medan EKN visar den minskade med 1 100 miljoner kronor, vilket främst beror på investerings- projekt där kommuners anläggningar byggs som . uppdragsverksamhet består i övrigt huvud- sakligen av försäljning av järnvägsmateriel till de entreprenörer som bygger och underhåller de statliga järnvägarna och el till de olika bolag som bedriver tågtrafik. tar ut avgifter från regionnätsföretag, stora elproducenter och balansansvariga. Avgifterna minskade med , främst för att energi- intäkterna var lägre på grund av att priset på förlusten i energiavgiften sänktes . EKN:s intäkter av garantiavgifter ökade med . Det beror i huvudsak på några större affärer och att garantigivningen i högre utsträckning gick till icke där riskerna och därmed också avgifterna i normalfallet är högre. Upplösning av avsättning för ej intjänade garantiavgifter och kvardröjande risker ökade också intäkterna. Behovet av att reservera för löpande affärer minskade på grund S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 av amorteringar på garanterade utestående lån . EKN har till uppgift att stödja svensk export och utveckla svenskt näringsliv genom att erbjuda exportkredit- och investeringsgarantier. Avgifterna ska täcka garantitagarnas eventuella framtida kundförluster, och avgiftens storlek beror på risken i varje affär. Övrigt om intäkter av avgifter för uppdrags- verksamhet Totalt redovisar omkring 170 myndigheter avgifter för uppdragsverksamhet. tar huvudsakligen ut vårdavgifter för ungdomsvård. tar mest ut avgifter från AP-fonderna för administration av inkomst- pensionssystemet och från premiepensions- systemet för dess administration. tar huvudsakligen ut hyror och arrenden från hyresgäster men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet. , och tar ut studie- avgifter från studieavgiftsskyldiga studenter, vissa s.k. tredjelandsmedborgare. De redovisar även intäkter i sin uppdragsverksamhet i samband med uppdragsutbildning och forskning, tidskrifter och publikationer samt rådgivning och annan liknande service. tar ut avgifter från AP-fonderna och premiepensionssystemet för arbete med uppbörd av ålderspensionsavgifter m.m. Statens jordbruksverks uppdragsverksamhet är i huvudsak deras distriktsveterinär- organisation. uppdrags- intäkter kommer mestadels från forsknings- uppdrag och djursjukvård. Lantmäteriets avgiftsbelagda verksamhet omfattar bl.a. grundläggande geografisk inform- ation och fastighetsinformation. intäkter avser i huvudsak konsulttjänster. intäkter avser bl.a. försäljning av sjökort och konsultuppdrag. Intäkter av andra ersättningar ökade och visar de största ökningarna av intäkter av andra ersättningar. Statens skolverks andra ersättningar är främst återbetalda statsbidrag. 2017 har antalet beslut om återkrav ökat, liksom det återkrävda beloppet som totalt är högre än föregående år. redovisar mer som andra ersättningar än föregående år. Nästan hela ökningen rör ett specifikt ärende, och vanligen redovisar huvudsakligen böter som andra ersättningar. Övrigt om intäkter av andra ersättningar Totalt redovisade omkring 170 myndigheter intäkter av andra ersättningar. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens andra ersättningar är finansieringsavgifter som arbetslöshetskassorna betalar. redovisar i huvudsak böter som andra ersättningar. redovisar bl.a. viten, intäkter från försäkringsbolag för skadeersättningar på väganläggningar och kvalitetsavgifter kopplat till banavgifterna som andra ersättningar. redovisar intäkter för fakturerade pensionskostnader och löne- kostnader från som andra ersättningar. Som andra ersättningar redovisar CSN återkravsintäkter från återkrav som uppstår om en studerande t.ex. avbrutit studierna utan att meddela CSN.