prop · H503251 · 2018-04-19 00:00:00 — ii)Maximala daglig produktionskapacitet. f)En beskrivning av gasens roll inom elproduktionen (t.ex. betydelse och roll som back-up för förnybara energikällor), inklusive gaseldad produktionskapacitet (totalt (MWe)) och som andel av den totala produktionska paciteten) och kraftvärme (totalt (MWe)) och som andel av den totala produktionskapaciteten). 2.Infrastrukturnormer (artikel 5) Beskriv beräkningarna av N – 1-formeln eller N – 1-formlerna på regional nivå för riskgruppen, om så har överenskommits med de behöriga myndigheterna för riskgruppen, och befintlig kapacitet för flöden i båda riktningarna enligt följande: a)N – 1-formeln i)Identifiering av den största enskilda gasinfrastrukturen av gemensamt intresse för riskgruppen. ii)Beräkning av N – 1-formeln på regional nivå. (1) Om denna uppgift har delegerats av en behörig myndighet, ange namn på det eller de organ som ansvarar för utarbetandet av den aktuella riskbedömningen på dess vägnar. (2) För den första bedömningen, ta med uppgifter från . För uppdateringar, ta med uppgifter från . (3) Inbegripet industriella kunder, elproduktion, fjärrvärme, hushåll, tjänster och övrigt (precisera vilken kundtyp som tagits med här). även skyddade kunders förbrukningsvolym. (4) Beskriv den metod som används. L 280/38 Europeiska unionens officiella tidning iii)Beskrivning av de värden som används för alla delar i N – 1-formeln, inbegripet mellanliggande värden som används vid deras beräkning (t.ex. för EPm – uppgift om kapaciteten vid alla inmatningspunkter som beaktas under denna parameter). iv) Angivande av de eventuella metoder och antaganden som används för beräkning av parametrar i N – 1-formeln (t.ex. Dmax) (använd bilagor för närmare förklaringar). b)Kapacitet för flöden i båda riktningarna i)Ange de sammanlänkningspunkter som har kapacitet för flöden i båda riktningarna och den maximala kapaciteten för flöden i båda riktningarna. ii)Ange vilka arrangemang som reglerar användningen av kapaciteten för omvända flöden (t.ex. avbrytbar kapacitet). iii)Ange sammanlänkningspunkter där ett undantag har beviljats i enlighet med artikel 5.4, undantagets varaktighet och på vilka grunder det beviljats. Beskriv den viktigaste gränsöverskridande risk för vilken gruppen skapades och de riskfaktorer som vid olika tillfällen skulle kunna leda till att den risken förverkligas samt sannolikheten för och konsekvenserna av dessa. En icke-uttömmande förteckning över riskfaktorer som endast i tillämpliga fall enligt den berörda behöriga myndigheten måste ingå i bedömningen, enligt följande: a)Politiska riskfaktorer —Avbrott i gasförsörjningen från tredjeländer av olika skäl. —Politisk instabilitet (antingen i ursprungslandet eller i transitlandet). —Krig eller inbördeskrig (antingen i ursprungslandet eller i transitlandet). b)Tekniska riskfaktorer —Explosion eller bränder. —Bränder (inom en viss anläggning). —Bristfälligt underhåll. —Funktionsstörning hos utrustning (misslyckad start, driftstörningar osv. —Brist på el (eller annan energikälla). —IKT-störning (maskinvaru- eller programvarufel, internetproblem, Scada-problem osv. —Konsekvenser av schaktarbeten (grävning, pålning), markarbeten osv. c)Kommersiella/marknadsrelaterade/finansiella riskfaktorer —Avtal med leverantörer i tredjeländer. —Handelsrättsliga tvister. —Kontroll över infrastruktur från enheter i tredjeland som är relevant för försörjningstryggheten för gas, vilket bland annat kan medföra en risk för underinvesteringar, för att diversifieringen undergrävs eller för att unionsrätten inte följs. Europeiska unionens officiella tidning L 280/39 —Plötsliga, oförutsedda efterfrågetoppar. —Andra risker som kan leda till strukturell ineffektivitet. d)Sociala riskfaktorer —Strejker (inom olika närliggande sektorer, t.ex. gas-, hamn- eller transportsektorn). e)Naturliga riskfaktorer —Översvämningar (kraftigt regn, floder). —Stormar (hav). —Extrema väderförhållanden. —Bränder (utanför anläggningen, t.ex. i närliggande skogar eller på gräsmarker). a)Beskriv de viktigaste gränsöverskridande riskerna och alla andra relevanta riskfaktorer för riskgruppen, inklusive deras sannolikhet och konsekvenser, samt riskernas växelverkan och samband mellan medlemsstaterna, när så är lämpligt. b)Redogör för de kriterier som används för att fastställa om ett system är utsatt för stora/oacceptabla risker. c)Fastställ en förteckning över relevanta riskscenarier i enlighet med riskkällorna och ange hur urvalet gjordes. d)Ange i vilken utsträckning de scenarier som utarbetats av Entso-G har beaktats. Analysera den uppsättning av relevanta riskscenarier som anges i punkt 3. Ta med befintliga åtgärder för försörjnings tryggheten för gas i simuleringen av riskscenarier, såsom. den infrastrukturstandard som beräknats med användning av N – 1-formeln som fastställs i bilaga II, punkt 2, när detta är lämpligt, och försörjningsnormerna för gas. Gör följande för varje riskscenario: a)Beskriv i detalj riskscenariot, inklusive alla antaganden och, i tillämpliga fall, de underliggande metoderna för att beräkna dem. b) Beskriv i detalj resultaten av den simulering som utförts, inbegripet en kvantifiering av konsekvenserna (t.ex. icke-levererade gasvolymer, de socioekonomiska konsekvenserna, konsekvenserna för fjärrvärme och konsekvenserna för elproduktion). Redogör för de viktigaste resultaten av den gemensamma riskbedömningen, inbegripet fastställandet av riskscenarier som kräver vidare åtgärder. L 280/40 Europeiska unionens officiella tidning Namn på den behöriga myndighet som ansvarar för utarbetandet av den aktuella riskbedömningen (1). 1.1Ge en kort samlad beskrivning av det regionala gassystemet för varje riskgrupp (2) som medlemsstaten deltar i, med följande information: a)Ange de viktigaste siffrorna om gasförbrukningen (3): årlig slutlig gasförbrukning (miljarder m3 och MWh) och uppdelning per kundtyp (4) samt efterfrågetoppar (totalt och uppdelat per kundkategori i miljoner m3/dag). b)En beskrivning av hur gassystemen i de relevanta riskgrupperna fungerar: huvudsakliga flöden (inmatning, uttag och transitering), infrastrukturkapacitet vid inmatnings- och uttagspunkter till och från riskgruppernas regioner och för varje medlemsstat, inklusive utnyttjandegrad, LNG-anläggningar (maximal dygnskapacitet, utnyttjandegrad och tillträdessystem) osv. c)Gör i den utsträckning det är möjligt en uppdelning av gasimportkällor per ursprungsland (5). d)En beskrivning av följande när det gäller betydelsen av lagringsanläggningar som är relevanta för riskgruppen, inbegripet gränsöverskridande tillträde: i)Lagringskapacitet (totalt och arbetsvolym) jämfört med efterfrågan under en uppvärmningssäsong. ii)Maximal daglig uttagskapacitet på olika fyllnadsnivåer (i idealfallet med fulla lager och nivåer i slutet av säsongen). e)En beskrivning av den inhemska produktionens roll i riskgruppen: i)Produktionsvolym i förhållande till den årliga slutliga gasförbrukningen. ii)Maximal dygnsvis produktionskapacitet och hur denna kan täcka den maximala dygnsvisa förbrukningen. f)En beskrivning av gasens roll inom elproduktionen (t.ex. betydelse och roll som back-up för förnybara energikällor), inklusive gaseldad produktionskapacitet (totalt (MWe) och som andel av den totala produktionska paciteten) och kraftvärme (totalt (MWe) och som andel av den totala produktionskapaciteten). 1.2Ge en kort beskrivning av medlemsstatens gassystem med följande information: a)Ange de viktigaste uppgifterna om gasförbrukningen: årlig slutlig gasförbrukning (miljarder m3) och uppdelning per kundtyp samt efterfrågetoppar (miljoner m3/dygn). b)En beskrivning av hur gassystemet fungerar på nationell nivå, inklusive infrastrukturen (i den mån detta inte omfattas av punkt 1.1 b). Inkludera i tillämpliga fall systemet för L-gas. c)Identifiering av viktig infrastruktur som är relevant för försörjningstryggheten för gas. d)Gör i den utsträckning det är möjligt en uppdelning på nationell nivå av gasimportkällor per ursprungsland. e)En beskrivning av lagringens betydelse och lämna uppgifter om följande: i)Lagringskapacitet (totalt och arbetsvolym) jämfört med efterfrågan under en uppvärmningssäsong. ii)Maximal dygnsvis uttagskapacitet på olika fyllnadsnivåer (i idealfallet med fulla lager och nivåer i slutet av säsongen). (1) Om denna uppgift har delegerats av den behöriga myndigheten, ange namn på det eller de organ som ansvarar för utarbetandet av den aktuella riskbedömningen på dess vägnar. (2) Presentera för enkelhetens skull informationen på en så hög riskgruppsnivå som möjligt och slå vid behov samman uppgifter. (3) För den första bedömningen, ta med uppgifter från . För uppdateringar, ta med uppgifter från . (4) Inbegripet industriella kunder, elproduktion, fjärrvärme, hushåll, tjänster och övrigt (precisera vilken kundtyp som tagits med här). även skyddade kunders förbrukningsvolym. (5) Beskriv den metod som används. Europeiska unionens officiella tidning L 280/41 f)En beskrivning av den inhemska produktionens betydelse och lämna uppgifter om följande: i)Produktionsvolym i förhållande till den årliga slutliga gasförbrukningen. ii)Maximal dygnsvis produktionskapacitet. g)En beskrivning av gasens roll inom elproduktionen (t.ex. betydelse och roll som back-up för förnybara energikällor), inklusive gaseldad produktionskapacitet (totalt (MWe)) och som andel av den totala produktionska paciteten) och kraftvärme (totalt (MWe)) och som andel av den totala produktionskapaciteten). 2.Infrastrukturnormer (artikel 5) Beskriv hur infrastrukturnormerna uppfylls, inklusive de viktigaste värden som används för N – 1-formeln och alternativa lösningar för dess efterlevnad (med medlemsstater med direkt sammanlänkning och åtgärder på efterfrågesidan) och befintlig kapacitet för flöden i båda riktningarna, enligt följande: a)N – 1-formeln i)Identifieringen av den största enskilda gasinfrastrukturen. ii)Beräkningen av N – 1-formeln på nationell nivå. iii)Beskrivningen av de värden som används för alla delar i N – 1-formeln, inbegripet mellanliggande värden som används vid beräkningen av dem (t.ex. för EPm – uppgift om kapaciteten vid alla inmatningspunkter som beaktas under denna parameter). iv)Angivande av de eventuella metoder som används för beräkning av parametrar i N – 1-formeln (t.ex. Dmax) (använd bilagorna för närmare förklaringar). v)Förklaring av resultaten av beräkningen av N – 1-formeln med beaktande av lagringsnivåerna på respektive av den maximala arbetsvolymen. vi)Redogörelse för de viktigaste resultaten av simuleringen av N – 1-formeln med hjälp av en hydraulisk modell. vii)Om medlemsstaten så beslutar, en beräkning av N – 1-formeln med hjälp av åtgärder på efterfrågesidan enligt följande: —Beräkning av N – 1-formeln i enlighet med punkt 2 i bilaga II. —Beskrivning av de värden som används för alla delar i N – 1-formeln, inbegripet mellanliggande värden som används vid deras beräkning (om de avviker från de värden som beskrivs i punkt 2 a iii). —Angivande av de eventuella metoder som används för beräkning av parametrar i N – 1-formeln (t.ex. Dmax) (använd bilagorna för närmare förklaringar). —Redogörelse för de marknadsbaserade åtgärder på efterfrågesidan som vidtagits eller som ska vidtas för att kompensera för ett avbrott i gasförsörjningen och dess förväntade effekter (Deff). viii)Om så har överenskommits med de behöriga myndigheterna för de relevanta riskgrupperna eller med de direkt sammanlänkade medlemsstaterna, gemensam beräkning av N – 1-formeln enligt följande: —Beräkning av N – 1-formeln i enlighet med punkt 5 i bilaga II. —Beskrivning av de värden som används för alla delar i N – 1-formeln, inbegripet mellanliggande värden som används vid deras beräkning (om de avviker från de värden som beskrivs i punkt 2 a iii). — Angivande av de eventuella metoder och antaganden som används för beräkning av parametrar i N – 1-formeln (t.ex. Dmax) (använd bilagor för närmare förklaringar). —Redogörelse för de överenskomna arrangemangen för att säkerställa att N – 1-formeln följs. b)Kapacitet för flöden i båda riktningarna i)Ange de sammanlänkningspunkter som har kapacitet för flöden i båda riktningarna och den maximala kapaciteten för flöden i båda riktningarna. L 280/42 Europeiska unionens officiella tidning ii)Ange vilka arrangemang som reglerar användningen av kapaciteten för omvända flöden (t.ex. avbrytbar kapacitet). iii)Ange sammanlänkningspunkter där ett undantag har beviljats i enlighet med artikel 5.4, undantagets varaktighet och på vilka grunder det beviljats. Beskriv de riskfaktorer som kan ha negativ inverkan på försörjningstryggheten för gas i medlemsstaten samt sannolikheten för och konsekvenserna av dessa. En icke-uttömmande förteckning över riskfaktorer som endast i tillämpliga fall enligt den berörda behöriga myndigheten måste ingå i bedömningen enligt följande: a)Politiska riskfaktorer —Avbrott i gasförsörjningen från tredjeländer av olika skäl. —Politisk instabilitet (antingen i ursprungslandet eller i transitlandet). —Krig eller inbördeskrig (antingen i ursprungslandet eller i transitlandet). b)Tekniska riskfaktorer —Explosion eller bränder. —Bränder (inom en viss anläggning). —Bristfälligt underhåll. —Funktionsstörning hos utrustning (misslyckad start, driftstörningar osv. —Brist på el (eller annan energikälla). —IKT-störning (maskinvaru- eller programvarufel, internetproblem, Scada-problem osv. —Konsekvenser av schaktarbeten (grävning, pålning), markarbeten osv. c)Kommersiella/marknadsrelaterade/finansiella riskfaktorer —Avtal med leverantörer i tredjeländer. —Kommersiella tvister. —Kontroll över infrastruktur av enheter i tredjeland som är relevant för försörjningstryggheten för gas, vilket bland annat kan medföra en risk för underinvesteringar, för att diversifieringen undergrävs eller för att unionsrätten inte följs. —Plötsliga, oförutsedda efterfrågetoppar. —Andra risker som kan leda till strukturell ineffektivitet. d)Sociala riskfaktorer —Strejker (inom olika närliggande sektorer, t.ex. gas-, hamn- eller transportsektorn). Europeiska unionens officiella tidning L 280/43 e)Naturliga riskfaktorer —Översvämningar (kraftigt regn, floder). —Stormar (hav). —Extrema väderförhållanden. —Bränder (utanför anläggningen, t.ex. i närliggande skogar eller på gräsmarker). a)Ange de relevanta riskfaktorerna för medlemsstaten samt deras sannolikhet och konsekvenser. b)Redogör för de kriterier som används för att fastställa om ett system är utsatt för stora/oacceptabla risker. c)Fastställ en förteckning över relevanta riskscenarier i enlighet med riskfaktorerna och deras sannolikhet och ange hur urvalet gjordes. Analysera den uppsättning av relevanta riskscenarier som anges i punkt 3. Ta med befintliga åtgärder för försörjningstryggheten för gas i simuleringen av riskscenarier, t.ex. infrastrukturstandarden beräknad med hjälp av N – 1-formeln i punkt 2 i bilaga II och försörjningsnormerna för gas. Gör följande för varje riskscenario: a)Beskriv i detalj riskscenariot, inklusive alla antaganden och, i tillämpliga fall, de underliggande metoderna för att beräkna dem. b) Beskriv i detalj resultaten av de simuleringar som utförts, inbegripet en kvantifiering av konsekvenserna (t.ex. icke-levererade gasvolymer, de socioekonomiska konsekvenserna, konsekvenserna för fjärrvärme och konsekvenserna för elproduktion). Redogör för de viktigaste resultaten av den gemensamma riskbedömning som medlemsstaterna har medverkat till, inbegripet fastställandet av riskscenarier som kräver vidare åtgärder. L 280/44 Europeiska unionens officiella tidning för den förebyggande åtgärdsplanen —Medlemsstaterna i riskgruppen. —Namn på den behöriga myndighet som ansvarar för utarbetandet av denna plan (1). 1.1Ge en kort samlad beskrivning av det regionala gassystemet för varje riskgrupp (2) som medlemsstaten deltar i, med följande information: a)Ange de viktigaste uppgifterna om gasförbrukningen (3): årlig slutlig gasförbrukning (miljarder m3) och uppdelning per kundtyp (4) samt efterfrågetoppar (totalt och uppdelat per kundkategori i miljoner m3/dygn). b)En beskrivning av hur riskgruppernas gassystem fungerar: huvudsakliga flöden (inmatning, uttag och transitering), infrastrukturkapacitet vid inmatnings- och uttagspunkter till och från riskgruppernas regioner och per medlemsstat, inklusive utnyttjandegrad, LNG-anläggningar (maximal dygnskapacitet, utnyttjandegrad och tillträdessystem) osv. c)Gör i den utsträckning det är möjligt en uppdelning av gasimportkällor per ursprungsland (5). d)En beskrivning av betydelsen av lagringsanläggningar som är relevanta för regionen, inbegripet gränsöver skridande tillträde: i)Lagringskapacitet (totalt och arbetsvolym) jämfört med efterfrågan under en uppvärmningssäsong. ii)Maximal dygnsuttagskapacitet på olika fyllnadsnivåer (i idealfallet med fulla lager och nivåer i slutet av säsongen). e)En beskrivning av den inhemska produktionens betydelse i regionen: i)Produktionsvolym i förhållande till den årliga slutliga gasförbrukningen. ii)Maximal dygnsproduktionskapacitet. f)En beskrivning av gasens betydelse inom elproduktionen (t.ex. betydelse och roll som back-up för förnybara energikällor), inklusive gaseldad produktionskapacitet (totalt (MWe)) och som andel av den totala produktions kapaciteten) och kraftvärme (totalt (MWe)) och som andel av den totala produktionskapaciteten). g)En beskrivning av energieffektivitetsåtgärders betydelse samt deras effekt på den årliga slutliga gasförbrukningen. 1.2Ge en kort beskrivning av gassystemet för varje medlemsstat med följande information: a)Angivande av de viktigaste uppgifterna om gasförbrukningen: årlig slutlig gasförbrukning (miljarder m3) och uppdelning per kundtyp samt efterfrågetoppar (miljoner m3/dygn). b)En beskrivning av hur gassystemet fungerar på nationell nivå, inklusive infrastrukturen (i den mån detta inte omfattas av punkt 1.1 b). c)Identifiering av viktig infrastruktur som är relevant för försörjningstryggheten. (1) Om denna uppgift har delegerats av en behörig myndighet, ange namn på det eller de organ som ansvarar för utarbetandet av denna plan på dess vägnar. (2) Presentera för enkelhetens skull informationen på en så hög riskgruppsnivå som möjligt och slå vid behov samman uppgifter. (3) För den första planen, ta med uppgifter från . För uppdateringar, ta med uppgifter från . (4) Inbegripet industriella kunder, elproduktion, fjärrvärme, hushåll, tjänster och övrigt (precisera vilken kundtyp som tagits med här). (5) Beskriv den metod som används. Europeiska unionens officiella tidning L 280/45 d)Gör i den utsträckning det är möjligt en uppdelning på nationell nivå av gasimportkällor per ursprungsland. e)En beskrivning av den roll som lagringen har i medlemsstaten och framläggande av uppgifter om följande: i)Lagringskapacitet (totalt och i drift) jämfört med efterfrågan under en uppvärmningssäsong. ii)Maximal dygnsvis uttagskapacitet på olika fyllnadsnivåer (i idealfallet med fulla lager och nivåer i slutet av säsongen). f)En beskrivning av den inhemska produktionens betydelse och framläggande av uppgifter om följande: i)Produktionsvolym med avseende på den årliga slutliga gasförbrukningen. ii)Maximal dygnsproduktionskapacitet. g)En beskrivning av gasens roll inom elproduktionen (t.ex. betydelse och roll som back-up för förnybara energikällor), inklusive gaseldad produktionskapacitet (totalt (MWe) och som andel av den totala produktionska paciteten) och kraftvärme (totalt (MWe) och som andel av den totala produktionskapaciteten). h)En beskrivning av energieffektivitetsåtgärders betydelse samt deras effekt på den årliga slutliga gasförbrukningen. Beskriv i korthet resultaten av den relevanta gemensamma och nationella riskbedömning som utförts i enlighet med artikel 7 med a)en förteckning över de scenarier som bedömts och en kort beskrivning av de antaganden som använts för respektive scenario samt de risker eller brister som konstaterats, b)de viktigaste slutsatserna av riskbedömningen. 3.Infrastrukturnormer (artikel 5) Beskriv hur infrastrukturnormerna uppfylls, inklusive de viktigaste värden som används för N – 1-formeln och alternativa lösningar för dess efterlevnad (med angränsande medlemsstater och åtgärder på efterfrågesidan) och befintlig kapacitet för flöden i båda riktningarna, enligt följande: i)Identifiering av den största enskilda gasinfrastrukturen av gemensamt intresse för regionen. ii)Beräkning av N – 1-formeln på regional nivå. iii)Beskrivning av de värden som används för alla delar i N – 1-formeln, inbegripet mellanliggande värden som används vid beräkningen (t.ex. för EPm – uppgift om kapaciteten vid alla inmatningspunkter som beaktas under denna parameter). iv) Angivande av de eventuella metoder och antaganden som används för beräkning av parametrar i N – 1-formeln (t.ex. Dmax) (använd bilagor för närmare förklaringar). a)N – 1-formeln i)Identifiering av den största enskilda gasinfrastrukturen. ii)Beräkning av N – 1-formeln på nationell nivå. iii)Beskrivning av de värden som används för alla delar i N – 1-formeln, inbegripet mellanliggande värden som används vid beräkningen av dem (t.ex. för EPm – uppgift om kapaciteten vid alla inmatningspunkter som beaktas under denna parameter). iv)Angivande av de eventuella metoder som används för beräkning av parametrar i N – 1-formeln (t.ex. Dmax) (använd bilagorna för närmare förklaringar). L 280/46 Europeiska unionens officiella tidning v)Om medlemsstaten så beslutar, beräkna N – 1-formeln med hjälp av åtgärder på efterfrågesidan enligt följande: —Beräkning av N – 1-formeln i enlighet med punkt 2 i bilaga II. —Beskrivning av de värden som används för alla delar i N – 1-formeln, inbegripet mellanliggande värden som används vid beräkningen (om de avviker från de värden som beskrivs i punkt 3 a iii i denna bilaga). —Angivande av de eventuella metoder som används för beräkning av parametrar i N – 1-formeln (t.ex. Dmax) (använd bilagorna för närmare förklaringar). —Redogörelse för de marknadsbaserade åtgärder på efterfrågesidan som vidtagits eller som ska vidtas för att kompensera för ett avbrott i gasförsörjningen och dess förväntade effekter (Deff). vi)Om så har överenskommits med de behöriga myndigheterna för de relevanta riskgrupperna eller med de direkt sammanlänkade medlemsstaterna, gör en gemensam beräkning av N – 1-formeln enligt följande: —Beräkning av N – 1-formeln i enlighet med punkt 5 i bilaga II. —Beskrivning av de värden som används för alla delar i N – 1-formeln, inbegripet mellanliggande värden som används vid beräkningen (om de avviker från de värden som beskrivs i punkt 3 a iii i denna bilaga). — Angivande av de eventuella metoder och antaganden som används för beräkning av parametrar i N – 1-formeln (t.ex. Dmax) (använd bilagor för närmare förklaringar). — Redogörelse för de överenskomna arrangemangen för att säkerställa att N – 1-formeln fullgörs. b)Kapacitet för flöden i båda riktningarna i)Ange de sammanlänkningspunkter som har kapacitet för flöden i båda riktningarna och den maximala kapaciteten för flöden i båda riktningarna. ii)Ange vilka arrangemang som reglerar användningen av kapaciteten för omvända flöden (t.ex. avbrytbar kapacitet). iii)Ange sammanlänkningspunkter där ett undantag har beviljats i enlighet med artikel 5.4, undantagets varaktighet och på vilka grunder det beviljats. 4.Uppfyllande av försörjningsnormerna (artikel 6) Beskriv följande när det gäller de åtgärder som vidtagits för att uppfylla försörjningsnormerna samt eventuella utökade försörjningsnormer eller ytterligare skyldigheter som införts av gasförsörjningstrygghetsskäl: a)Vilken definition av skyddade kunder som tillämpats, inklusive kundkategorier som omfattas och deras årliga gasförbrukning (per kategori, nettovärde och procentandel av den nationella årliga slutliga gasförbrukningen). b)Vilka gasvolymer som krävs för att uppfylla försörjningsnormerna i enlighet med de scenarier som beskrivs i artikel 6.1 första stycket.