prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — En återkommande för- klaringspost är värdeförändringar av statligt ägda företags egna kapital som inte är hänförbara till periodens resultat. uppgick dessa effekter till nära . Vid eliminering av myndigheters innehav av inom- statliga värdepapper värderade till marknads- värde mot motsvarande skuld förs mellanskillnaden till netto- förmögenheten. uppgick förändringen av mellanskillnaden till . Försvarsmakten har invärderat beredskapsvaror anskaffade till ett värde av som påverkar nettoförmögenheten. Övriga förändringar i balansräkningen Under ökade de totala tillgångarna med till . Nya vägar och järnvägar De materiella anläggningstillgångarna ökade med nära . Värdet av väg- anläggningar som blev klara var . Bland färdigställda projekt ingår t.ex. E4 –södra, Stingtorpet–, E6 Trafikplats Spillpengen och –. Värdet av järnvägsanläggningar som blev klara var . I objekt som färdigställts ingår bl. a. , hamnbana och , dubbelspår på sträckan –Samnan och på sträckan –. investeringar uppgick till . Här ingår många mycket stora väg- och järnvägsprojekt som t.ex. E4 Förbifart , Västsvenska vägpaket, ökad kapacitet järnväg – samt nytt dubbelspår –. Svenska kraftnäts investeringar uppgick till och avser främst Ström, SydVästlänken och lednings- projektet –Midskog. Totalt minskade pågående investeringar med eftersom flera stora projekt blev färdigställda , t.ex. , hamnbana och E4 –södra. Maskiner, inventarier, installationer ökade Maskiner, inventarier, installationer m.m. ökade med . Av årets totala investeringar på står för . Det förklaras främst av en ökad satsning på material för terrorbekämpning och förstärkningsvapen. Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgick till och av- och nedskrivningar uppgick till . Anskaffningen avser bl.a. strids- flygplan JAS 39E, ubåt, brobandvagn, , hemvärnsfordon, livstidsförlängning av fartyget och ledningsmateriel. Beredskapslagrets värde ökade med . Ökningen beror främst på att Försvarsmakten invärderat beredskapsvaror som anskaffats och korrigerat lager- värdena. Finansiella anläggningstillgångar ökade i värde De finansiella anläggningstillgångarna ökade med . andelsvärde ökade med , vilket främst förklaras av årets vinst på och poster redovisade direkt mot eget kapital på . Akademiska hus ökade med , vilket beror på en ökning av årets resultat på och en minskning med i utdelning. andelsvärde ökade med , vilket främst beror på årets vinst på samt direkta ökningar av eget kapital med . Totalt ökade andelar i hel- och delägda företag med . Andra långfristiga värdepappersinnehav minskade med . Det är främst Kärnavfallsfondens bostadsobligationer och EKN:s obligationer i dollar som har minskat. Statens lån till minskade redovisar eller av statens utlånings- fordringar. De består främst av fordran på för utlåning i dollar och euro. Kronan förstärktes mot dollar vilket medförde att utlåning till minskade med netto. CSN:s utlåningsfordran ökade med och uppgick till , inklusive reserveringen för osäkra fordringar. Ökningen av lånefordran beror på att ny- utlåningen var större än amorteringarna. Affärsdagsredovisning förklarar ökade kortfristiga fordringar Övriga kortfristiga fordringar ökade med jämfört med föregående år. Effekten av affärsdags- redovisning ökade fordran med . Kortfristiga fordringar på skattekontot ökade fordringar på skattekontot ökade med . I princip alla debiteringar av skatter och avgifter som gör ingår i skattekontosystemet. Av ökningen rör ca fordringar S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 som avser rut- och rotavdrag. Fordran på kommuner och landsting för slutavräkning av kommunalskatt uppgick vid slutet av 2017 till . gör slut- avräkning andra året efter inkomståret. Posten varierar mellan åren och vid utgången av 2016 hade i stället en skuld till kommuner och landsting. fordringar på EU ökade redovisar huvudsakligen ford- ringar på EU för bidrag som myndigheten betalar ut inom jordbruksfonderna. Fordran på EU ökade med jämfört med föregående år. Ökningen beror på att ut- betalningar till lantbrukarna har effektiviserats. Förutbetalda kostnader minskade med netto. Minskningen beror till största delen på den periodiserade mervärdes- skattebaserade EU-avgiften på för åren 2014–2016 som återbetalades . Periodiserade skatter ökade upplupna intäkter Periodisering av skatter är mellanskillnaden mellan de debiterade skatterna och de skatte- intäkter som beräknas i samband med upp- rättande av årsredovisningen för staten. När en ökning av upplupna intäkter redovisas innebär det att de periodiserade intäkterna är högre än de debiterade skatter som redovisat. Upplupna skatteintäkter ökade med . Värdepapper och andelar ökade Värdepapper och andelar ökade med och ökningen avser repor i egna statspapper. Placeringar i repor är en del av statsskuldsförvaltningen och kan variera kraftigt mellan åren. Storleken på placeringarna beror på placeringsbehovet vid boksluts- tidpunkten. Fonder ökade med jämfört med . Resolutionsreserven ökade med , Kärnavfallsfonden ökade med och Insättnings- garantifonden med . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Avsättningar för pensioner och liknande för- pliktelser ökade med nästan , varav avsättningar för statens tjänstepensioner ökade med . Ökningen är ett netto av bl.a. utbetalda pensioner, nyintjänande och förändrade antaganden. garantier har minskat med , vilket främst beror på att risker som kan finansieras med garantiavgifter och oreglerade Statsskulden minskade med och uppgick till . Lån i svenska kronor ökade med och lån i utländsk valuta minskade med . Statens budgetsaldo var positivt med . Skattekontot och affärsdagsredovisning förklarar ökade kortfristiga skulder Övriga kortfristiga skulder ökade med jämfört med föregående år. visning ökade de kortfristiga skulderna kommer på tillgångssidan i samband med försäljning av värdepapper. Andra stora poster som påverkar kortfristiga skulder är kontoöverskott på skattekonto på samt EU-avgiften som minskade med . redovisar en minskning av upplupna kostnader med . Minskningen består i huvudsak av upplupna kostnader för placering av barn med och skolkostnader och organiserad verksamhet med . Övriga förutbetalda intäkter minskade med . Minskningen gäller över- kurser som uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. är överkurs och bokförs som förutbetald intäkt som periodiseras över lånets löptid. Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Finansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive avsnitts påverkan på statens nettoupplåning . Statens nettoupplåning definieras som för- ändringen av statsskulden justerad för orealiser- ade valutakursförändringar. Uppgifterna i finansieringsanalysen har hämtats från resultat- och balansräkningarna samt från den information som myndigheterna rapporterat in till statsredovisningssystemet eller från myndigheternas årsredovisningar med eventuella kompletteringar. Avgifter och andra ersättningar -1 050 385 -1 013 177 -1 285 606 -1 247 319 Finansiellt netto för statens Statens verksamhet gav positivt kassaflöde Kassaflödet i den del som avser statens verksam- het, dvs. intäkter, transfereringar och statens egen verksamhet enligt resultaträkningen, var positivt med , vilket netto är lägre än föregående år. Förändringarna av fordringar och skulder som redovisas under posten justeringar till S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 betalningar har netto påverkat kassaflödet negativt med , vilket är mer än föregående år. Den största förändringen mot föregående år rör kortfristiga placeringar som har ökat med . Utbetalningarna av transfereringar ökade med medan kassaflödet från intäkter var högre. Lägre investeringar och mer försäljning Investeringsverksamheten gav ett negativt kassaflöde med vilket är lägre än föregående år. Årets investeringar uppgick till . Det är en minskning med , hänförlig till framför allt att Kärnavfallsfonden och EKN har investerat mindre utanför staten. Positiva kassaflöden från försäljning av anlägg- ningstillgångar uppgick till vilket är mer än föregående år och främst rör värdepapper. Statens nyutlåning minskade och amorteringarna ökade Statens utlåning uppgick till , vilket är lägre än föregående år. Beloppet påverkas framför allt av valuta- förändringar i samband med omsättning av statens utlåning till . Amorteringarna uppgick till vilket är mer än föregående år, huvud- sakligen på grund av att betalade tillbaka sitt lån. Kassaflödet från finansiella aktiviteter försämrades Nettobetalningar från finansiella aktiviteter gav ett negativt kassaflöde med , vilket är en försämring med . Till stor del beror det på att förutbetalda överkurser hänförbara till statens upplåning har minskat. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Statens nettoupplåning visar förändringen av statens upplåning justerad för orealiserade valutakursförändringar. Statens nettoupplåning har ökat med , vilket innebär att staten gjort en nettoökning av sina lån. Stats- skulden minskade med , men vid beräkning av nettoupplåningen justeras detta för orealiserade valutakursförändringar i upplåningsverksamheten. De har minskat stats- skulden med utan att medföra några betalningar. Samband mellan resultaträkningen och utfallet på statens budget I tabell 3.4 framgår sambandet mellan resultat- räkningen och saldot i statens budget. Tabellen visar de huvuddelar som skiljer resultaträkningen från statens budget, nämligen poster som finns med i resultaträkningen men inte medför betalningar, förändringar av fordringar och skulder samt övriga transaktioner som medfört betalningar. Posterna finns med i finansierings- analysen, men i en annan struktur. Genom dessa tre delar är det möjligt att gå från resultat- räkningens saldo till finansieringsanalysens saldo. Därefter framgår justeringsposter hänförbara till statsskulden som utgör skillnaden mellan finansieringsanalysens saldo och saldot i statens budget. Tabell 3.4 Samband mellan resultaträkningen och statens budgetsaldo 2017 Justeringar för poster som ej medför betalningar Justeringar för förändringar av fordringar och skulder Övriga transaktioner som påverkar betalningar Justeringar hänförbara till statsskulden varav förändring av kortfristiga varav förändring av inomstatliga innehav av värdepapper, skuldkorrigeringar samt övriga poster Transaktionerna som ingår i resultaträkningen men inte medför betalningar uppgår till . I detta ingår avskrivningar och nedskrivningar som läggs till med och avsättningar och fondering med . Resultat- andelar i statens hel- och delägda företag som påverkat resultaträkningen positivt utan något kassaflöde avgår med nära , medan negativa marknadsvärdesförändringar på värdepapper läggs till med . Andra mindre poster som ingår är valuta- förändringar och reavinster och reaförluster. Förändringarna av fordringar och skulder har medfört betalningar, men inte påverkat resultaträkningen. Nettofordringarna för skatter har ökat med beroende på att nettot av betalda skatter är lägre än skatte- intäkterna enligt resultaträkningen. Hos har förändringarna av fordringar och skulder i statsskuldsförvaltningen påverkat kassaflödet negativt med . Nettoförändringen av övriga fordringar och skulder ger en negativ påverkan på likvida medel med som till stor del beror på ökning av kort- fristiga placeringar. Den sammanlagda netto- effekten av förändringar av fordringar och skulder gav därmed ett negativt kassaflöde i förhållande till resultaträkningen med . Övriga transaktioner som påverkar betalningar är främst investeringar som netto med hänsyn till sålda anläggningstillgångar gav ett utflöde av likvida medel på . Statens utlåning, netto, påverkade kassaflödet negativt med medan utdelningar från statliga bolag och kapitaljusteringar gav ett inflöde på . Justeringar som är hänförliga till statsskulden Finansieringsanalysens saldo visar sammantaget ett negativt kassaflöde på , vilket är mindre än saldot i statens budget som var positivt med . Skillnaden mellan statens nettoupplåning och saldot på statens budget beror på att det finns transaktioner som påverkar statsskulden men som inte påverkar budgetens saldo. Det finns transaktioner som påverkar budgetens saldo, men som påverkar statsskulden först i efterföljande perioder, t.ex. förändring av kortfristiga placeringar. har ökat sina kortfristiga placeringar i nominellt belopp med . Skillnaden i övrigt beror bl.a. på poster som har påverkat lånebehovet men inte stats- skulden. Det gäller bl.a. effekterna av affärsdagsredovisning, för- ändringar av myndigheters innehav av stats- papper, över- och underkurser på kortfristiga placeringar samt skuldskötselåtgärder, vilket sammantaget påverkat statsskulden med . Årsredovisningen för staten upprättas enligt bestämmelserna i 10 kap. budgetlagen (2011:203) och grundas på de statliga myndigheternas årsredovisningar. Dessa upprättas enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Redovisningsprinciper, resultat- och balansräkning Räkenskapsåret är kalenderåret. Kostnader och intäkter redovisas enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. oberoende av när betalning sker. De konsoliderade resultat- och balans- räkningarna och finansieringsanalysen är upp- ställda enligt reglerna i 10 kap. 9 och 10 §§ budgetlagen och de mer detaljerade reglerna i 13–15 §§ förordningen (2011:231) om underlag för årsredovisning för staten. Budgetlagen och förordningen om års- redovisning och budgetunderlag reglerar grund- läggande redovisningsprinciper. Dessa utgör, tillsammans med den praxis som utvecklats i årsredovisningen för staten och de praktiska ställningstaganden som varit nödvändiga vid upprättandet, de tillämpade redovisnings- principerna. Denna praxis består av lösningar som anges nedan under rubrikerna Omklassificeringar av poster och Kommentarer till särskilda poster, om lösningarna inte bedömts vara oväsentliga. redovisas nya företeelser i års- redovisningen för staten, för vilka inomstatlig reglering eller praxis ännu inte utvecklats. Då hämtas vägledning från principer som framgår av S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 internationella redovisningsstandarder för offentlig sektor respektive principer som til- lämpas i den privata eller kommunala sektorn. Flera företeelser är dock specifika för statlig verksamhet i eller så saknas vägledning i internationella standarder och ställning måste därför tas i enskilda fall. Årsredovisningen för staten upprättas med de statliga myndigheternas årsredovisningar som grund och med information som rapporterats särskilt till statsredovisningen. Principerna för att värdera och klassificera intäkter och kostnader samt tillgångar och skulder utgår därför från bestämmelserna i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Undantag kan emellertid finnas om en myndighet har medgetts undantag från dessa regler och för sådana fall där särskilda principer tillämpas på den konsoliderade nivån. Transfereringar redovisas enligt bokförings- mässiga grunder, dvs. det år som kostnaden hänför sig till. I de flesta fall anses kostnaden sammanfalla med utbetalningen. Kostnaden periodiseras endast när den tydligt går att hänföra till ett visst år. Skatteinkomsterna redovisas fullt periodiserade, dvs. det år intäkterna hänför sig till. Eftersom många skatter för ett kalenderår beslutas först i efterhand, är det slutliga utfallet från be- skattningen inte känt förrän efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten grundas därför till viss del på bedömningar av förväntat be- skattningsutfall och förväntade inbetalningar. Metoden för att beräkna periodiserade skatter bygger på modeller för olika skatteslag och på totalsammanställningar som Finansdepartement- et och byggt upp och utvecklat . Denna beräknings- metod ger bättre information om skatterna för året än löpande skatteinbetalningar, eftersom den beaktar den makroekonomiska utvecklingen och förändringar i skattereglerna och inte först när betalning görs. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 och andra berörda myndigheter redovisar löpande debiterade och betalda skatter. Skatterna kan delas in i två huvudkategorier. Den första huvudkategorin är skatter som hänförs till rätt månad eller kvartal i nära anslutning till inbetalningen eller deklarationen, vilket gäller för mervärdesskatt, socialavgifter och de flesta punktskatter. Den andra huvudkategorin är skatter som beslutas vid den årliga inkomstbeskattningen och där den löpande inbetalningen endast är preliminär. Det gäller t.ex. hushållens och företagens inkomstskatter, fastighetsskatt samt skatte- reduktioner. När uppgifterna för årsredovisningen för staten för ett visst år tas fram, finns ett i det närmaste korrekt slutligt utfall för många av de skatter som redovisas månads- eller kvartalsvis. För framför allt hushållens och företagens inkomstskatter som beslutas årsvis bygger det redovisade utfallet däremot på en bedömning som grundas på kontrolluppgifter, redovisade preliminärskatter, den ekonomiska utvecklingen, utvecklingen på aktie- och fastighetsmarknaden och annan information. Utifrån informationen prognostiseras de intäkter som slutligt kommer att betalas in för året. Prognosen ligger till grund för att beräkna den redovisade intäkten. Även för övriga skatter tas hänsyn till förväntade tilläggsdebiteringar, omprövningar m.m. som gäller skatter för den aktuella redovisningsperioden. Resultaträkningens skatteintäkter skiljer sig från de periodiserade skatterna i statens budget för det aktuella året på några punkter. Skillnaden mellan fjolårets beräknade periodiserade skatt och det utfall som finns tillgängligt hänförs i resultaträkningen till , medan det periodiserade utfallet revideras i budgetens utfall. För varje skatteslag redovisas dock den senaste beräkningen i not till resultaträkningen. En annan skillnad är att avgifterna till ålders- pensionssystemet och premiepensionssystemet läggs till, eftersom dessa avgifter ingår i skatterna såsom de avgränsas i resultaträkningen. Kommunala utjämnings- och inkomstut- jämningsavgifter tillförs som följd av principen att bruttoredovisa dessa i årsredovisningen för staten. Slutligen avgår de elimineringar av skatt från myndigheter som görs i årsredovisningen för staten. Resultat- och balansräkningen samt finansieringsanalysen omfattar statens samtliga intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som påverkar statens nettoupplåning. ses i detta sammanhang som en tillgång hos staten. Intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som redovisas av samt Första–Fjärde, Sjätte och Sjunde AP- fonden omfattas inte av resultat- och balansräkningen eller finansieringsanalysen. Inte heller ingår premiepensionssystemets tillgångar och skulder eller dess avkastning. Budgetlagens bestämmelser avseende detta har preciserats i förordningen om underlag för årsredovisning för staten. För premiepensionsmedlen gäller det särskilda egendomsskyddet enligt 2 kap. 15 § regeringsformen och de är därmed inte statens medel. Att ta in dem i statens balansräkning skulle medföra att redovisningen inte gav en rättvisande bild. anses vara ett eget rättssubjekt med egna tillgångar och skulder och ska därför inte omfattas av statens resultat- och balansräkning. AP-fonderna, utöver den del som tillhör premiepensionssystemet, undantas dels eftersom ålderspensionssystemet bör hanteras på ett enhetligt sätt, dels eftersom de följer ett annat regelverk för redovisningen än övriga myndigheter, vilket skulle göra det alltför omständligt att konsolidera dem. Redovisningen är en konsolidering av årsredovisningarna hos myndigheterna under och regeringen, med angivna undantag. Det innebär att balans- och resultaträkningarna slås samman efter det att interna mellanhavanden i form av fordringar, skulder, intäkter och kostnader mellan myndigheterna eliminerats. Finansierings- analysen upprättas därefter med den konsoliderade resultat- och balansräkningen som underlag. En förteckning över vilka organisationer som ingår i den konsoliderade resultat- och balansräkningen och finansieringsanalysen finns i bilaga 6. gäller som gemensam brytdag för myndigheternas räkenskaper. Det är den dag då den löpande bokföringen av händelser som berör räkenskapsperioden avslutas. Den gemensamma brytdagen är i första hand till för att det ska vara möjligt att stämma av mellanhavanden mellan myndigheter, men den påverkar även externa kundfordringar, leverantörsskulder och period- avgränsningsposter. Myndigheterna tillämpar normalt generella värderingsprinciper i enlighet med förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Det finns myndigheter som på grund av verksamhetens särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker från de generella värderingsprinciperna. Sådana avvikelser förekommer dock i mycket liten omfattning och bedöms därför inte ha någon väsentlig påverkan på årsredovisningen för staten. Omsättningstillgångar värderas enligt lägsta värdets princip. Detta innebär att de tas upp till anskaffningsvärdet eller till nettoförsäljnings- värdet om detta är lägre än anskaffningsvärdet. Om en omsättningstillgång inte innehas för att ge ekonomiska fördelar används åter- anskaffningsvärdet i stället för netto- försäljningsvärdet. Anläggningstillgångar (med undantag för vissa finansiella instrument, se nedan) värderas till anskaffningsvärde, med avdrag för av- och nedskrivningar. För materiella och immateriella anläggningstillgångar gäller i de flesta fall att endast tillgångar med en förväntad ekonomisk livslängd på lägst , tas upp som anläggningstillgångar. Avskrivningstiderna varierar mellan olika myndigheter eftersom de anpassas till den förväntade nyttjandeperioden för respektive tillgång. Om skillnaden i förbrukning av betydande komponenter hos en anläggnings- tillgång är väsentlig delas tillgången upp på dessa och avskrivning görs för varje komponent för sig. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Myndigheterna tillämpar vanligen 3–avskrivningstid. För byggnader och större anläggningar tillämpas längre avskrivningstid eller komponentavskrivning med hänsyn till myndighetens verksamhet. Även för tillgångss- lagen väganläggningar, järnvägsanläggningar och beredskapstillgångar, tillämpas längre avskrivningstider eller komponentavskrivning. För statliga väganläggningar tillämpas differentierade avskrivningstider på mellan 10 till . För statliga järnvägsanläggningar tillämpas differentierade avskrivningstider på mellan 25 till . För beredskapstillgångar hos Försvarsmakten, tillämpas 15–för stridsfordon, fartyg, flygplan och helikoptrar, för modifiering av materiel samt 3–för övriga beredskaps- inventarier. För övriga beredskapsvaror – beredskapslager – som är av de redovisade beredskapstillgångarna, sker ingen planenlig avskrivning. Beredskapsvaror omsätts normalt i den löpande verksamheten eller skrivs ned när de inte längre har någon användning i verksamheten. Lånefordringar redovisas till upplupet anskaffningsvärde med tillämpning av effektivräntemetoden, vilket är en metod för att fördela ränteintäkter och räntekostnader över den relevanta tidsperioden. Lånefordringar och andra fordringar som har en kredittid överstigande och där staten inte tar ut en ränta som motsvarar statens kostnader, värderas till nuvärdet av framtida betalningar. Aktier och andelar i hel- och delägda företag värderas enligt kapitalandelsmetoden. Metoden innebär att statens andel av företagens egna kapital tas upp som en tillgång i balansräkningen. Årets andel av företagens resultat redovisas sedan i resultaträkningen. Även affärsverkens hel- och delägda företag redovisas enligt kapital- andelsmetoden. Finansiella instrument som primärt innehas för att generera avkastning eller värdestegringar värderas till verkligt värde. Ett finansiellt instrument är varje form av avtal som ger upphov till en finansiell tillgång hos en part och en finansiell skuld eller eget kapitalinstrument hos en annan part.