prop · H6039 · 2018-10-23 00:00:00 — högvärdekonto: ett befintligt konto som innehas av en eller flera fysiska personer och vars sammanräknade saldo eller värde uppgår till mer än eller vid utgången av ett senare kalenderår, livränteavtal: ett avtal 1.enligt vilket utfärdaren förbinder sig att göra utbetalningar som helt eller delvis bestäms med hänsyn till den förväntade livslängden för en eller flera personer, eller 2.som betraktas som livränteavtal i enlighet med den stats eller jurisdiktions lagstiftning, föreskrifter eller praxis där avtalet slöts och i enlighet med vilken utfärdaren förbinder sig att göra utbetalningar under ett visst antal år, lågvärdekonto: ett befintligt konto som innehas av en eller flera fysiska personer och vars sammanräknade saldo eller värde inte uppgår till mer än , nytt konto: ett finansiellt konto som öppnats eller senare, odokumenterat konto: ett konto som ska anses vara ett odokumenterat konto enligt 4 kap. 3 eller 11 §, skatteregistreringsnummer: ett identifikationsnummer för skattebetalare eller en funktionell motsvarighet till det om ett sådant nummer saknas. Följande enheter är, även om de är finansiella institut, undantagna från rapporteringsskyldighet: 3.internationella organisationer i , 3Senaste lydelse 2017:190. lagen (1967:531) lagen (1967:531) av pensionsutfästelse m.m., a) är obegränsat skattskyldig i b) inte är en investeringsenhet eller en passiv icke-finansiell 7. vinstandelsstiftelser. Enheter som avses i första stycket 1–3 ska dock inte vara undantagna från rapporteringsskyldighet i den del deras verksamhet är sådan kommersiell verksamhet som normalt bedrivs av sådana finansiella institut som anges i 2 kap. 7, 8 eller 10 §. Följande konton är undantagna från rapporteringsplikt: 1. pensionsförsäkring som upp- 1. pensionsförsäkring som upp- fyller kraven i inkomstskattelagen fyller kraven i inkomstskattelagen (1999:1229) och som tecknas och (1999:1229) och som tecknas och förvaltas i , om betalas av en arbetsgivare till förmån för en anställd som utför 2. pensionssparkonto som upp- fyller kraven i inkomstskatte- 3. viss temporär dödsfalls- 2. viss temporär dödsfalls- 4. konto som innehas av 3. konto som innehas av 5. spärrat konto, 4. spärrat konto, 6. kvalificerat kreditkortskonto, 5. kvalificerat kreditkortskonto, 7. vilande konto. 6. vilande konto. Undantaget i första stycket 3 gäller endast till och med det kalenderår då dödsfallet in- enligt 7 kap. avseende sådana konton ska, i stället för 4 Senaste lydelse 2017:190. 2018/19:9 Bilaga 4 kalenderåret efter det kalenderår då dödsfallet inträffade. Med bred pensionsfond avses en fond som etablerats i för att tillhandahålla ålderspension eller ersättning vid nedsatt arbetsförmåga eller dödsfall till förmånstagare som är eller har varit anställda, eller till förmånstagare som angetts av sådana anställda, hos en eller flera arbetsgivare på grundval av utförda tjänster, om fonden 1.inte har någon enskild förmånstagare som har rätt till av fondens tillgångar, 2.regleras av offentlig myndighet och rapporterar in uppgifter om sina förmånstagare till , och 3.uppfyller minst ett av följande krav: a)Den är generellt undantagen från beskattning i av inve- steringsinkomst, eller dess investeringsinkomst är avdragsgill eller beskattas med en lägre skattesats, enligt svensk lagstiftning på grund av fondens status som pensionsordning eller ordning för andra pensionsför- måner. b) av avsätt- b) av avsätt- ningarna till fonden, bortsett från ningarna till fonden, bortsett från eller från sådana pensionsförsäk- eller från sådana pensionsförsäk- ringar som avses i 2 § 1, kommer c) Utbetalningar eller uttag från c) Utbetalningar eller uttag från fonden som inte är förenade med fonden som inte är förenade med kostnader, bortsett från över- kostnader, bortsett från över- föringar av tillgångar till andra föringar av tillgångar till andra som avses i 2 § 1, medges endast som avses i 2 § första stycket 1, medges endast vid specificerade samband med pensionering, ned- satt arbetsförmåga eller dödsfall. förmåga eller dödsfall. d)Avsättningar, med undantag för tillåtna kompensationsinbetalningar, som arbetstagare gör till fonden begränsas med hänsyn till arbetstagarens intjänade inkomst eller får inte överstiga . 1.kontots saldo eller värde vid utgången av kalenderåret inte överstiger , 5Senaste lydelse 2017:190. 2.kontohavaren inte har initierat några transaktioner på kontot eller på något annat av sina konton hos det rapporteringsskyldiga finansi- ella institutet , och 3.kontohavaren inte har kommunicerat med det rappor- teringsskyldiga finansiella institu- tet angående kontot eller något annat av sina konton hos det institutet . 2. kontohavaren inte har initierat några transaktioner på kontot eller på något annat av sina konton hos ella institutet under de senaste tre kommunicerat med det rappor- annat av sina konton hos det institutet , och 4.i fråga om försäkringsavtal med kontantvärde, det rapporte- ringsskyldiga finansiella institutet inte har kommunicerat med konto- havaren angående kontot eller något annat av kontohavarens konton hos det institutet . Oavsett vad som sägs i 5–7 §§ Oavsett vad som sägs i 5–8 §§ innehas av en fysisk person, om innehas av en fysisk person, om annat inte anges i 2 kap. det finns en tjänsteman som har det finns en tjänsteman som har har hemvist i en annan stat eller har hemvist i en annan stat eller sskyldigt finansiellt institut ska ha processer och rutiner så att en ändras på ett sådant sätt att 5–8 §§ paragraf samt att den ändrade 5–8 §§. Exempel på en sådan ändrad tjänstemannen underrättas om att 2018/19:9 Bilaga 4 postadress i en annan stat eller jurisdiktion. I samband med att en fysisk Innan en fysisk person öppnar person öppnar ett nytt konto hos ett nytt konto hos ett rappor- inhämta ett intygande från den fysiska personen där han eller hon personen där han eller hon uppger uppger vilken eller vilka stater vilken eller vilka stater och och jurisdiktioner han eller hon jurisdiktioner han eller hon har har hemvist i. Om det av det intygandet Om det av det intygandet framgår att den fysiska personen framgår att den fysiska personen har hemvist i en annan stat eller har hemvist i en annan stat eller jurisdiktion, ska det rappor- jurisdiktion, ska det rapporte- från den fysiska personen som inhämta ett intygande från den fysiska personen som innehåller registreringsnummer i den staten anges redan i det intygande som inhämtats enligt första stycket. anges redan i det intygande som inhämtats enligt första stycket. För att utreda om en enhet har hemvist i en annan stat eller jurisdiktion, ska det rapporteringsskyldiga finansiella institutet granska den informa- tion som inhämtats för att kunna upprätthålla kontakterna med konto- havaren eller på grund av bestämmelser i lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism eller i annan författning. Om det finns skäl att anta att kontohavaren har hemvist i en annan stat eller jurisdiktion, ska kontohavaren anses ha hemvist i den staten eller jurisdiktionen om det rapporteringsskyldiga finansiella institutet inte 1.inhämtar ett intygande från kontohavaren om att kontohavaren inte har hemvist i denna stat eller jurisdiktion, eller 2.utifrån den övriga information som det rapporteringsskyldiga finansiella institutet har tillgång till eller information som är allmänt tillgänglig kan fastställa att kontohavaren inte har hemvist i denna stat eller jurisdiktion. Det finns skäl att anta att konto- havaren har hemvist i en annan 6Senaste lydelse 2017:662. stat eller jurisdiktion enligt första stycket om det finns 1. uppgift om att kontohavaren bildats i en annan stat eller juris- diktion eller i enlighet med lag- stiftningen där, 2. uppgift om att kontohavaren har en adress i en annan stat eller jurisdiktion, eller 3. annan uppgift som talar för att kontohavaren har hemvist i en annan stat eller jurisdiktion. Om något annat inte anges i 2 kap. 20 § är ett nytt konto ett rappor- teringspliktigt konto 1.om det innehas av en eller flera enheter som har hemvist i en annan stat eller jurisdiktion, 2. om det innehas av en eller 2. om det innehas av en eller flera enheter som är passiva icke- flera enheter som är passiva icke- finansiella enheter och över vilka finansiella enheter och över vilka en eller flera fysiska personer som en eller flera fysiska personer som har hemvist i en annan stat eller har hemvist i en annan stat eller jurisdiktion har bestämmande in- jurisdiktion har bestämmande in- 3. om ett sådant intygande från med bestämmande inflytande som 3 eller 4 § inte För att fastställa om en enhet har För att fastställa om en enhet har hemvist i en annan stat eller juris- hemvist i en annan stat eller juris- diktion, ska det rapporterings- diktion, ska det rapportering- skyldiga finansiella institutet i skyldiga finansiella institutet innan samband med att ett konto öppnas ett konto öppnas inhämta ett inhämta ett intygande från konto- intygande från kontohavaren. Ett intygande som avses i första stycket behöver dock inte inhämtas om det av den information som det rapporteringsskyldiga finansiella institutet har tillgång till eller information som är allmänt tillgänglig kan antas att kontohavaren inte har hemvist i en annan stat eller jurisdiktion. För att fastställa om en enhet är För att fastställa om en enhet är en passiv icke-finansiell enhet, en passiv icke-finansiell enhet, 7Senaste lydelse 2017:190. 2018/19:9 Bilaga 4 2018/19:9 Bilaga 4 finansiella institutet innan kontot öppnas inhämta ett intygande om inhämtas, om det utifrån den inte inhämtas, om det utifrån den information som det rappor- information som det rapporte- tet har tillgång till eller informa- har tillgång till eller information tion som är allmänt tillgänglig som är allmänt tillgänglig kan kan antas att kontohavaren är antas att kontohavaren är 1.en aktiv icke-finansiell enhet, eller 2.ett annat finansiellt institut än en sådan investeringsenhet som avses i 2 kap. 9 § första stycket 2 i en stat eller jurisdiktion som inte är en del- tagande jurisdiktion. Vid tillämpning av första stycket 2 ska ett finansiellt instituts fasta driftställe i en annan stat eller jurisdiktion anses vara ett finansiellt institut i den staten eller jurisdiktionen. För att fastställa vilka personer som är personer med bestämmande inflytande över en enhet, får det rapporteringsskyldiga finansiella institutet förlita sig på den information som inhämtats på grund av bestämmelser i lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av För att fastställa om en person För att fastställa om en person med bestämmande inflytande har med bestämmande inflytande har hemvist i en annan stat eller hemvist i en annan stat eller jurisdiktion, ska det rapporte- jurisdiktion, ska det rapporte- i samband med att ett konto innan ett konto öppnas inhämta öppnas inhämta ett intygande från Om det av intygandet framgår Om det av intygandet framgår att en eller flera personer med att en eller flera personer med hemvist i en annan stat eller hemvist i en annan stat eller institutet innan kontot öppnas även inhämta ett intygande från inflytande som innehåller dennes som innehåller dennes eller deras inte anges redan i det intygande 8Senaste lydelse 2017:662. som inhämtats enligt andra intygande som inhämtats enligt Om inte något annat anges, ska ett kontos saldo eller värde vid tillämpningen av 4–8 kap. fast- ställas per den av ett kalenderår eller en annan lämplig rapporteringsperiod. När ett kontos saldo eller värde vid utgången av ett kalenderår har betydelse för granskningen enligt 4–8 kap., ska ett rapporterings- skyldigt finansiellt institut räkna med kontots saldo eller värde per den för den rapporteringsperiod som löper ut med kalenderåret eller under kalenderåret. Om inte något annat anges, ska ett kontos saldo eller värde vid tillämpningen av 3–8 kap. fast- ställas per den av ett kalenderår eller en annan lämplig rapporteringsperiod. När ett kontos saldo eller värde vid utgången av ett kalenderår har betydelse för granskningen enligt 3–8 kap., ska ett rapporteringsskyldigt finansiellt institut räkna med kontots saldo eller värde per den för den rapporteringsperiod som löper ut med kalenderåret eller under kalender- året. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 5 kap. 1 § och 7 kap. 1–4 §§ i den nya lydelsen och bestämmelsen i det nya 3 kap. 2 § andra stycket tillämpas i fråga om konton som öppnas efter . 3.Bestämmelserna i 3 kap. 2 § första stycket och 3 kap. 5 § i den nya lydelsen tillämpas första gången i fråga om uppgifter som avser . Granskningen enligt 4–8 kap. av pensionsförsäkringar som inte är undantagna från rapporteringsplikt och pensionssparkonton ska ha genomförts . Om kontot öppnats efter gäller vid granskningen att sådana intyganden som det rapporteringsskyldiga finansiella institutet ska inhämta enligt bestämmel- serna i 5 kap. ska inhämtas . 4.Bestämmelserna i 3 kap. 1 § i den nya lydelsen tillämpas första gången i fråga om uppgifter som avser . För vinst- andelsstiftelser och pensionsstiftelser som är rapporteringsskyldiga finansiella institut gäller, i stället för det som anges i 2 kap. 22 §, att nya konton är konton som öppnas efter och att befintliga konton är konton som öppnats före . Vinstandelsstiftelser och pensionsstiftelser som är rapporteringsskyldiga finansiella institut ska ha genomfört granskningen av befintliga konton enligt 4, 6 och 8 kap. . 5.Ett finansiellt institut, som enligt 3 kap. 1 § i den nya lydelsen blir rapporteringsskyldigt, ska göra en anmälan till enligt 8 kap. 2 § om att det uppfyller kriterierna för att vara ett rapporteringsskyldigt finansiellt institut enligt 2 kap. 21 §. 2018/19:9 Bilaga 4 6.Bestämmelserna i 2 kap. 15 och 16 §§ och 3 kap. 11 § i den nya lydelsen tillämpas första gången i fråga om uppgifter som avser . Ytterligare ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton – Lagrådets yttrande 2018/19:9 Bilaga 5 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet samt justitieråden och Ytterligare ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 2.lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), 3.lag om ändring i lagen (2015:62) om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av , 4.lag om ändring i lagen (2015:911) om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: I 7 kap. 2 § regeringsformen föreskrivs vissa krav på beredningen av regeringsärenden. Behövliga upplysningar och yttranden ska inhämtas från berörda myndigheter. Upplysningar och yttranden ska också inhämtas från kommuner i den omfattning som behövs. Även sammanslutningar och enskilda ska ges möjlighet att yttra sig i den omfattning som behövs. Beredningskravets faktiska innehåll bestäms av det aktuella regeringsärendets natur. I fråga om lagstiftningsärenden är det normala att ett förslag till lag med tillhörande motiv skickas på remiss till berörda myndigheter och organisationer. Remisstiden måste be-stämmas så att remissinstanserna får tillräcklig tid för att sätta sig in i förslaget, bilda sig en uppfattning om det och avfatta ett remissvar. I detta avseende noterar Lagrådet följande beträffande beredningen av de lagförslag som underställs Lagrådets granskning. 2018/19:9 Bilaga 5 Remissen bygger på den i framtagna promemorian Ytterligare ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton (Fi 2018/00923/83). Promemorian remitterades med en sista svarstid . Remissinstanserna fick på sig att yttra sig och inföll påskhelgen. Någon remissinstans har anfört att remisstiden har varit anmärkningsvärt kort. I lagrådsremissen anges att lagstiftningsärendet är förenat med en viss tidspress som föranleds av att enats om att det ska följas upp att varje land gör de rekommenderade ändringarna från det att utvärderingen fastställs. Vidare anförs att det inte är fråga om att införa ett nytt regelverk utan om att göra vissa ändringar i ett befintligt regelverk samt att förslagen till stora delar innebär endast mindre, lagtekniska justeringar. Mot denna bakgrund anser regeringen att remisstiden får anses vara godtagbar. Den aktuella utvärderingen fastställdes . Beträffande den åberopade tidspressen har det upplysts vid föredragningen att ikraftträdandet utgör den bortre tidsgränsen men att ju längre ett land har kommit i lagstiftningsprocessen desto mindre är risken att arbetsgruppen finner skäl att kritisera landet för att inte ha åtgärdat påpekade brister. Även om promemorian till viss del innehåller mindre, lagtekniska justeringar så innehåller den även bl.a. förslag till ett helt nytt 49 b kap. i skatteförfarandelagen om en ny särskild avgift (dokumentationsavgift), låt vara med ett begränsat antal bestämmelser. Förslagen i promemorian är långt ifrån okomplicerade. Med beaktande av vad som anförts får det anses tveksamt om det i 7 kap. 2 § regeringsformen föreskrivna beredningskravet är uppfyllt. Lagrådet finner dock att det inte föreligger tillräcklig grund för att avstyrka förslaget. I remissen föreslås ändringar i den reglering som infördes när hade anslutit sig till det multinationella avtal som innebär att standard för automatiskt utbyte av upplysningar mellan myndigheter om finansiella konton ska gälla i de anslutna staterna och jurisdiktionerna. Ändringarna grundas på en systematisk utvärdering av sätt att genomföra den globala standarden i nationell lagstiftning. Utvärderingen har skett i det globala forumet för transparens och informationsutbyte i fråga om skatter, . För Lagrådet är det oklart vilken rättslig status detta forum har. Enligt remissen är fler än 100 länder representerade i arbetsgrupp för automatiskt informationsutbyte. Europeiska kommissionen deltar i arbetet. Under föredragningen har det inte kommit fram någonting som ger vid handen att skulle vara folkrättsligt förpliktat att följa forumets beslut. I remissen anförs praktiska och politiska skäl för att ska åtgärda brister som forumet påtalar. Om så inte sker, blir det svårt för att bidra till att sätta press på andra stater och jurisdiktioner att åtgärda brister i deras lagstiftning. Det finns enligt remissen även en risk att andra länder säger upp avtalet gentemot med motiveringen att inte lever upp till den ingångna överenskommelsen, eller att Europeiska kommissionen inleder ett överträdelseärende mot . Flertalet av rekommendationer framstår som Andra är mer diskutabla, t.ex. sådana som innebär att anser att uttalanden i författningskommentaren i stället ska tas in i lagtexten. Det kan ifrågasättas att bör tillåtas att underkänna svensk lagstiftningsteknik. Om regeringen på angivna skäl vill föreslå lagstiftning i enlighet med rekommendationer, har Lagrådet dock inte skäl att motsätta sig det, så länge ändringarna är förenliga med det avtal som är folkrättsligt förpliktat att följa. Förslaget till lag om ändring i lagen om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av 2 kap. 9 § I förslaget till andra stycke anges att första stycket ska tolkas i enlighet med en viss av arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) antagen En motsvarande formulering återfinns redan nu i kapitlets 18 §. Utformningen är olycklig eftersom den inte ger något besked om vilken arbetsgrupp det är fråga om. Vid föredragningen har upplysts att FATF är en arbetsgrupp som verkar inom , vars sekretariat är anställt av men där arbetsgruppen har en egen budget vid sidan av . Arbetsgruppen är ingen egen juridisk person och dess standarder är inte folkrättsligt bindande, även om de för svenskt vidkommande kan få direkt rättslig verkan genom att de införlivas i . Lagrådet anser att förslaget inte är godtagbart utifrån de krav som bör ställas på svensk författningstext. Det måste åtminstone tydliggöras vad det är för arbetsgrupp som det är fråga om. Motsvarande bestämmelse finns också i 2 kap. 9 § i förslaget till lag om ändring i lagen om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. justering bör till både där och i detta kapitels 18 §. 2 kap. 16 § Förslaget innebär dels att det undantag som gäller avseende advokater som förvaltar ett finansiellt konto till förmån för en klient upphävs, dels att det införs en skyldighet för bl.a. advokater att på begäran lämna uppgift om en sådan klients identitet. Uppgifterna rör sådana klienter som kan antas ha sin hemvist i ett annat land än . De ska lämnas till det 2018/19:9 Bilaga 5 rapporteringsskyldiga finansiella institut som handhar kontot, vilket i sin tur ska lämna uppgifterna till för vidare utbyte med berörda länder. och uppgiftsmottagaren i ett annat land får normalt sett inte vetskap om att det är fråga om en advokats klientmedelskonto och inte heller om vilken advokat som har uppdrag från klienten i fråga. Sekretess för uppgifterna gäller såväl hos som hos den mottagande myndigheten. I lagrådsremissen anförs att förslaget är ett proportionerligt ingrepp i advokaters tystnadsplikt visavi sina klienter. De huvudsakliga skälen är starka intresse av att motverka skattefusk och skatteundandragande, att det rör sig om en begränsad kategori av uppgifter och risken för att inte uppfyller sina folkrättsliga förpliktelser om skyldigheten inte införs (s. 74). Frågan om regleringens proportionalitet är svårbedömd. Det handlar om ett mycket omfattande utbyte av uppgifter, där ingen misstanke om brott eller olagligt skatteundandragande måste vara för handen i det enskilda fallet. Utbytet ska fortgå rutinartat . I t.ex. förhållande till reglerna om bl.a. advokaters skyldighet att lämna information om penningtvätt m.m. i 4 kap. 3 § lagen (2017:630) om åtgärder mot penning- tvätt och finansiering av terrorism framstår rapporteringsskyldigheten som betydligt mer omfattande kvantitativt och avseende uppgifter av närmast alldaglig karaktär. Å andra sidan kan noteras att uppgiften om en kontohavares identitet vanligen inte heller är särskilt integritetskänslig. I lagrådsremissen behandlas avgörande i målet Sommer mot (s. 71) gällande inhämtande av uppgifter från en advokat och förfarandets förenlighet med artikel 8 i . Slutsatsen i remissen är att förhållandena i målet inte är jämförbara med de situationer där det nu föreslås en rapporteringsskyldighet. framhåller dock i domen (§ 56) att skyldigheter för advokater att bryta mot sin professionella tystnadsplikt godtagits om de sker under strikt kontroll och i fall när det finns skäl att anta att advokaten är inblandad i brottslig verksamhet. En omfattande och kontinuerlig kartläggning av uppgifter kan uppfattas som ett allvarligare intrång i integriteten än mer riktade insatser för konkret brottsbekämpning (se t.ex. avgörandena från /12 Digital Rigths och C- 203/15 samt avgörande Watch [nr 58170/13, dom ] gällande mer generell övervakning av elektronisk kommunikation). Även rapportering av förhållandevis harmlösa uppgifter kan i sådana fall alltså utgöra ett alltför långtgående ingrepp i integritetsskyddet. I domen framhålls dessutom (§ 62) frånvaron av processuella rättssäkerhetsgarantier för advokater som vill bestrida uppgiftsskyldigheten. Avgörandet måste också läsas mot bakgrund av dom i målet Michaud mot (12323/11, dom ). Där var fråga om rapporteringsskyldighet till följd av regler om penningtvätt m.m. och domstolen fann (§ 127-129) att de franska reglerna om rapporteringsskyldighet var godtagbara eftersom de var snävt avgränsade och rapporteringen skedde via det franska som granskade rapporteringens förenlighet med god advokatsed. Det kan mot bakgrund av det anförda sägas vara osäkert om förslaget lever upp till kraven på proportionalitet.