prop · H503280 · 2018-06-27 00:00:00 — Men för att kunna ta tillvara de möjligheter som digitaliseringen erbjuder behöver vi se helheten och arbeta i ett större perspektiv. Strategier för trygg och säker digitalisering Regeringen har fattat beslut om flera strategier på området: Med medborgaren i centrum (dnr N2012/6402/ITP) För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi (dnr N2017/03643/D) och helt uppkopplat 2025 – en bredbandsstrategi (dnr N2016/0808/D). I strategin Med medborgaren i centrum framhålls det att det ska vara enkelt att ta vara på sina rättigheter och uppfylla sina skyldigheter som medborgare i . Det ska vara enkelt både för kvinnor och för män, oavsett ålder och oavsett om man har en funktionsnedsättning. För ett hållbart – en digitaliseringsstrategi handlar bl.a. om att den digitala kompetensen i landet ska öka, fler ska vara förtrogna med digitala tjänster och verktyg och kunna vara med och delta i den digitala utvecklingen utifrån sina förutsättningar. Människor ska vara trygga och känna tillit i användningen av digitala tjänster, och de ska vara enkla att använda. Digitaliseringsstrategin lyfter även fram de möjligheter det finns att effektivisera verksamheter att utveckla och höja kvaliteten med hjälp av digitala verktyg. Det är viktigt att framhålla att digitaliseringen inte får innebära att frånvaro av mänsklig kontakt, utan att digital teknik ska vara Skr. 2017/18:280 ett komplement som ska möjliggöra bättre kontakt människor emellan. helt uppkopplat 2025 – en bredbandsstrategi innehåller regeringens vision om ett helt uppkopplat . Det innebär att bredbandsinfrastrukturen ska motsvara användarnas behov av uppkoppling. Varken fast eller trådlöst bredband ska i praktiken utgöra en begränsning för användning, tillhandahållande eller utveckling av digitala tjänster. Användaren ska vara trygg i att uppkopplingen fungerar för de bredbandstjänster som den används för. Det bidrar till ett demokratiskt, jämlikt och jämställt samhälle rustat för framtiden. Det behövs för att digitaliseringens fulla potential ska kunna tillvaratas. Den omvälvande process som digitaliseringen innebär ställer stora krav på att man arbetar tillsammans. Regeringen har därför etablerat två råd: och Rådet för digitalisering av det offentliga , med syfte att öka samverkan mellan berörda aktörer. Även inom ramen för Vision e-hälsa finns två råd, dels det Nationella rådet, dels Forum för standardiseringar. Även de här råden syftar till ökad samverkan och till att komma fram till gemensamma överenskommelser om hur arbetet ska drivas framåt. På statlig nivå innebär det att man både inom och andra myndigheter behöver arbeta tillsammans för att uppnå bästa resultat på respektive ansvarsområden. Det finns stora utmaningar i de arbetsprocesserna, men det är också där de största möjligheterna uppenbarar sig. För att kunna utnyttja välfärdstekniska lösningar behövs ett tryggt bredband, det behövs digital kompetens på alla nivåer och det behövs innovationskraft men också kunskap om verksamheterna och användarnas behov. Så bygger vi en modern välfärd. 4.1Behovet av personal ökar starkt Inom området hälso- och sjukvård och social omsorg väntar stora utmaningar för att täcka det framtida personalbehovet. Efterfrågan inom hälso- och sjukvården bedöms öka kraftigt , både som en följd av att befolkningen växer och av att de äldre blir allt fler. beräknas befolkning uppgå till 11,6 miljoner personer, jämfört med 9,8 miljoner år 2015. En tydlig förändring av befolkningsstrukturen är en ökning av andelen äldre. väntas det finnas nästan 2,6 miljoner personer som är , en ökning med 600 000 . Antalet personer i befolkningen i den mest arbetsaktiva åldern väntas öka från 5,7 miljoner år 2015 till 6,3 miljoner år 2035. Det är de utrikes födda som beräknas stå för hela 2017/18:280 ökningen av personer i yrkesaktiv ålder (SCB, Trender och prognoser, 2017). Efterfrågan på personal med vård- och omsorgsutbildning beräknas öka med . Den ökade efterfrågan kommer att vara särskilt stor inom äldreomsorgen. Det innebär en betydande risk för stor brist på personal med gymnasial vård- och omsorgsutbildning. Om inga förändringar görs i sättet att organisera, arbeta och bemanna kommer de demografiska förändringarna leda till att antalet anställda i välfärdstjänsterna behöver öka med nästan 200 000 personer , enligt SKL:s beräkningar. Av dem är ca 136 000 i behov av undersköterskor och vårdbiträden, enligt SKL:s prognos (SKL, viktigaste jobb finns i välfärden, rekryteringsrapport ). 4.2 Tillgången till personal Tillgången till personal med vård- och omsorgsutbildning på gymnasie- nivå beräknas ligga kvar på ungefär dagens nivå . förutsätter att intresset för utbildningen och genomströmningen på gymnasiet ligger kvar på nuvarande nivå. Då beräknas i snitt nära 3 600 examineras till utbildningsgruppen . Med en utbildningsvolym på dagens nivå blir tillskottet från komvux 5 100 personer med likartad utbildning. av de i arbetskraften är eller äldre och pensionsavgången väntas bli stor . hade 217 000 förvärvsarbetande en vård- och omsorgs- utbildning på gymnasial nivå. Av dessa var kvinnor och 12 av dem arbetar inom äldreomsorgen. 2017/18:280 Vanligast är att arbeta som undersköterska. Andra vanliga yrken är skötare, vårdare, personlig assistent och vårdbiträde. Enligt arbetsgivarnas bedömning är det viss brist på nyutexaminerade kvinnor och män med vård- och omsorgsutbildning (Trender och prognoser. Befolkningen, utbildning, arbetsmarknaden med sikte , SCB 2017). 4.3Hur kan vi möta rekryteringsutmaningen? Både tillgång till och efterfrågan på personal påverkas av många olika faktorer. Förändring av befolkningens behov av äldreomsorg är det som framför allt påverkar behovet av personal. Men personalbehovet påverkas också av effektivisering genom ändrade arbetssätt, organisation och användning av teknik. Tillgången på personal påverkas bl.a. av hur många som utbildar sig inom vård och omsorg och i vilken omfattning de vill och orkar arbeta inom äldreomsorgen. För att vi ska klara rekryteringsutmaningen har regeringen vidtagit åtgärder inom flera områden. 4.3.1En hållbar och attraktiv arbetsmiljö Personal- och kompetensförsörjningsarbetet kan inte uteslutande ta sikte på att attrahera och rekrytera nya arbetare. Det måste även handla om att ta tillvara den fulla potentialen hos dem som redan är anställda, till exempel genom att minska sjukfrånvaron (SKL 2017, Sjukfrånvaro i kommuner och landsting, vad är problemet). Äldreomsorgen är en bransch med mycket höga sjukskrivningstal jämfört med övriga arbetsmarknaden. Arbetsbelastningen har ökat inom . Studien ska arbeta i framtidens äldreomsorg? (Szebehely, Stranz & Strandell 2017) visar på en påtaglig ökning av antalet personer som omsorgspersonalen hjälper under en arbetsdag – framför allt inom . Känsla av otillräcklighet och att underbemanning hotar hjälptagarnas säkerhet är en starkt bidragande anledning till att vilja lämna sitt arbete. Stress och hög arbetsbelastning är problem i arbetsmiljön som är betydligt vanligare i den kvinnodominerade äldreomsorgen än i mansdominerade tekniska förvaltningar i kommunerna. Det framgår av en tillsynsrapport från (rapport 2015:5). Enligt sjukskrivningsstatistik kan man utläsa att antalet personer som är sjukskrivna längre än är nästan dubbelt så stort inom omsorgen som arbetsmarknaden i stort. Av 1 000 personer som arbetar inom vård och omsorg i särskilda boendeformer för äldre och för personer med funktionsnedsättning startas 183 sjukskrivningar jämfört med 97 sjukskrivningsstarter på hela arbetsmarknaden. Personer inom omsorgen är också sjukrivna , än personer som är sjukskrivna på arbetsmarknaden i stort. Vidare framkommer att fler kvinnor än män inom vård och omsorg är sjukskrivna längre än , och de är dessutom sjukskrivna än männen. Av 1 000 kvinnor startar ca 194 sjukskrivning och de är sjukskrivna i genomsnitt (inklusive de arbetsgivaren betalar sjuklön). 2017/18:280 för män inom vård och omsorg är 91 startade sjukskrivningar som varar . Eftersom av alla undersköterskor som arbetar inom äldreomsorg och hemsjukvård är kvinnor är arbetsmiljön inom vård och omsorg en viktig fråga för ekonomisk jämställdhet. Deltidsarbete har länge varit vanligare inom äldreomsorgen än inom andra delar av arbetsmarknaden. framkom att arbetade av all personal i äldreomsorgen heltid jämfört av samtliga anställda i . Det är av denna som vill arbeta heltid men som inte får den möjligheten. En del arbetar deltid frivilligt eller för att de inte orkar med ett heltidsarbete (2016). Möjlighet till heltid är viktigt för kvinnors ekonomi. Både inkomst och pension påverkas negativt av deltidsarbete. Upplevelsen av att ha ett meningsfullt arbete är det som gör att många trivs med sitt arbete inom äldreomsorgen. En hög grad av detaljstyrning och låg personalkontinuitet, dvs. att både personal och äldre träffar många olika personer, gör att arbetet känns mindre meningsfullt. En utveckling av ledarskap, styrning och organisation av äldreomsorgen kan bidra till att göra yrket mer attraktivt. Även teknik kan användas som stöd och avlastning för medarbetare och ge stöd och ökad självständighet för äldre kvinnor och män. Tekniken kan bidra till att personalen får mer tid till det värdeskapande inom sitt uppdrag. Digitala tjänster kan användas för färre transporter och mindre behov av fysiska besök. Både äldre, anhöriga och personal är positivt inställda i de kommuner som kommit längst med det här arbetet (SKL, viktigaste jobb finns i välfärden, 2018). 4.3.2 Större andel män och utlandsfödda i rekryteringsbasen är 9 av 10 av personalen i äldreomsorgen kvinnor. kvinnodominansen syns även i vilka som examineras från vård- och omsorgsutbildning på gymnasienivå. Andelen män hade ökat till 2015 och beräknas vara 17 procent 2035 (Trender och prognoser 2017, SCB). Fler kan bidra till vår gemensamma välfärd. Det finns potential i att bredda rekryteringsbasen genom att minska den kraftiga obalansen i könsfördelningen i äldreomsorgen. Var tredje ung man och varannan kvinna kan tänka sig att arbeta som undersköterska, sjuksköterska eller läkare, visar en undersökning gjord av Ungdomsbarometern. Det finns även möjligheter att minska risken för ett ökande gap mellan utbud och efterfrågan på personal genom att ta tillvara den kompetens som finns hos kvinnor och män som kommer från andra länder. anlända kvinnor och män snabbare kommer in i utbildning, skulle de framtida personalresurserna i äldreomsorgen kunna vara större. fem av dem som arbetar som vård- och omsorgspersonal är född utom- Utan utlandsfödda kvinnor och män skulle äldreomsorgen få stora problem att klara sitt uppdrag. För att arbetskraften ska räcka till behöver betydligt fler från gruppen födda i andra länder komma i arbete. har i högre utsträckning än männen en vård- och omsorgsutbildning oav- sett om man är född i eller inte, men det är dubbelt så vanligt att undersköterskor som är födda utomlands är män än att undersköterskor . 2017/18:280 som är födda i är det. Om antalet examinerade från komvux skulle fördubblas från och med /19 skulle antalet vård- och omsorgsutbildade öka , enligt SCB. Gapet mellan tillgång på och behov av utbildad personal skulle då inte bli fullt lika stort. Regeringen har gjort en utbildningssatsning för tidsbegränsat anställda inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården för att stärka möjligheten för personer som är visstidsanställda i äldreomsorgen och hälso- och sjukvården att vidareutbilda sig. motsvarade satsningen , dvs. 1000 årsstudieplatser i enlighet med förordningen (2015:504) om statsbidrag för utbildning som kombineras med traineejobb eller annat arbete. Regeringen har även ökat satsningarna på ett stadigvarande kunskapslyft med fler permanenta utbildningsplatser inom yrkesutbildning för vuxna (yrkesvux). Genom dessa satsningar kommer fler att kunna få en yrkesutbildning, bl.a. för arbete inom äldreomsorgen. Undersköterskan tillhör största yrkesgrupp. De har avgörande betydelse för den vård och omsorg som äldre får. För att tydliggöra undersköterskornas viktiga yrkesroll och för att långsiktigt trygga kompetensen i välfärdens verksamheter har regeringen tillsatt en utredning (dir. 2017:103). Utredningen ska lämna förslag till hur yrket undersköterska kan tydliggöras och regleras. Bedömningen är att detta kan bidra till att göra yrket mer attraktivt och höja dess status. Uppdraget ska redovisas . 5Insatser inom prioriterade områden Den demografiska utvecklingen och de möjligheter som den tekniska utvecklingen innebär gör att äldreomsorgen står inför behov av strukturella förändringar. Regeringen har påbörjat detta arbete. Omfattningen och inriktningen av den demografiska utvecklingen har motiverat ett flertal utredningar varav vissa har hunnit presentera sina slutsatser medan andra fortfarande pågår. Äldreomsorgens främsta resurs är dess personal. Rätt bemanning skapar trygghet och kvalitet för den enskilde inom äldreomsorgen. Det ger även utrymme för personalen att tillbringa med den enskilde och ökar möjligheterna att gemensamt kunna utveckla verksamheten. Kvalitetsegenskaper som är relaterade till personalen och personalens för- hållningssätt värderas högst av äldre kvinnor och män som får hemtjänst 2017/18:280 såväl som av dem som bor i särskilda boenden. I betänkandet Läs mig! framhålls att det är viktigt att personalen är ärlig, pålitlig och bemöter de äldre med respekt. Personalens kunskap och kompetens bedöms också som viktig liksom personalens tid för att utföra uppgifter samt hur tillgängliga de är. 5.1.1En utvecklad, tillitsbaserad styrning En viktig fråga för att göra omsorgsyrkena mer attraktiva och för att odla äldreomsorgens yrkesprofessioner handlar om att utveckla verksamhetsstyrningen. Det förnyelsearbete som pågick inom kommuner och landsting, och som går under den samlade engelska benämningen , har haft stor inverkan på äldreomsorgen. Även om syftena och intentionerna bakom dessa reformer ofta var goda kan det konstateras att de också fick negativa effekter. Det professionella, erfarenhetsbaserade arbetet har kommit att underbetonas till förmån för det som är lätt att mäta och därmed redovisa och följa upp. Regeringen tillsatte Tillitsdelegationen i syfte att lång- siktigt bidra till förbättrade förutsättningar för kommuner och landsting att vidareutveckla en rättssäker och effektiv förvaltning (dir. 2016:51). Tillitsdelegationen undersöker vad som skapar värde i mötet mellan med- borgare och medarbetare inom vård, skola och omsorg, och vilka hinder som finns för att mötet blir så bra som möjligt. utgångspunkt är att en mer tillitsbaserad styrning och ledning kan för- Inom ramen för delegationens arbete fokuserar de på den outnyttjade potential som kan finnas hos medarbetarna i välfärds- sektorn och hur den bäst kan tas tillvara, till nytta för brukare, patienter, elever och andra intressenter. Tillitsdelegationen har bedrivit tolv för- söksverksamheter som på olika sätt belyser tillitsbaserad styrning och Vad gäller äldreomsorg har man bland annat analyserat det framgångsrika exemplet /Skönsmon. Genom att ge medarbetare större handlingsutrymme att forma verksamheten har man kunnat upp- visa goda resultat när det gäller arbetsmiljö och brukarinflytande. delegationens arbete visar på vikten av att visa förtroende för omsorgs- personalens kompetens, ge omsorgspersonalen mandat att förverkliga verksamhetens uppdrag, att ledningen ska vara aktiv i förändringsarbetet och att man bör involvera alla nivåer och funktioner i organisationen. I övrigt lägger Tillitsdelegationen vikt vid kollegialt lärande och att utveckla tydliga stödstrukturer i form av ett närvarande ledarskap och medledarskap, att skapa arenor för kollegialt handlingsutrymme och att kollegor ska kunna stödja varandra att fatta svåra beslut. utveckling, helhetssyn och brukarperspektiv är de mest relevanta centrala Delegationen diskuterar även behovet av kontinuitet och förtroende mellan patienter och anhöriga visavi vård och omsorgsgivare inom omsorgen och hur fragmenterad vård och omsorg motverkar tillit i äldre- Detta har stor betydelse för vård och omsorg för kvinnor och män som har demenssjukdom. Tillitsdelegationen har lämnat sitt huvudbetänkande, Med tillit växer Skr. 2017/18:280 handlingsutrymmet – tillitsbaserad styrning och ledning av välfärds- sektorn (SOU 2018:47), . lämnade regeringen propositionen Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet (prop. 2016/17:31) till . Syftet var att anställda och uppdragstagare i sådana verksamheter ska ha motsvarande rätt som offentligt anställda att lämna uppgifter om verksamheten för publicering i medierna. Propositionen har arbetats fram med anledning av att allt mer av den verksamhet som tidigare drivits av kommunerna sköts av privata aktörer och att allmänhetens möjlighet att få insyn i verksamheterna och kunna kontrollera hur skattepengarna används därigenom har minskat. Den som bedriver verksamheten förbjuds att efterforska vem som har utnyttjat sin meddelarfrihet eller medverkat till en grundlagsskyddad framställning och får inte heller utsätta denne för negativa åtgärder på grund av detta. Meddelarskyddet begränsas av de regler om tystnadsplikt som finns på respektive område och medför ingen rätt att lämna ut handlingar. En ny lag föreslogs därför, som innehåller bestämmelser om straff för den som ingriper eller efterforskar i strid med lagen. biföll regeringens förslag i nu aktuella delar, och lagen (2017:151) om meddelarskydd i vissa enskilda verksamheter började gälla . 5.1.2Satsning på bemanning för trygghet och kvalitet Bemanningssatsningen 2015–2018 Regeringen avsatte 2015 och 2 miljarder 2016– 2018 för en satsning på stärkt bemanning inom äldreomsorgen, i syfte att förbättra äldreomsorgens förutsättningar. Målet var ökad trygghet och kvalitet för den enskilde. I många avseenden är god kvalitet kopplad till att de anställda, som ska vara kvalificerade och kompetenta, är tillräckligt många. En stärkt bemanning kan enligt regeringens bedömning bidra till bättre äldreomsorg, eftersom det kan skapa utrymme för personalen att tillbringa med den enskilde, men också större möjlighet för personalen att gemensamt utveckla verksamheten. Det kan t.ex. bidra till att man kan förebygga psykisk ohälsa, bryta isolering och öka kvaliteten på måltiderna. För att långsiktigt säkra tillgången till personal måste attraktiviteten i yrket vara hög. Att stärka bemanningen kan även förväntas förbättra arbetsmiljön och därigenom öka attraktionskraften för yrken inom omsorgen. De allra flesta av kommunerna har valt att delta i satsningen. rekvirerade 274 kommuner sammanlagt . Medlen får användas för personal som utför stöd och omvårdnad och som tillhör en personalkategori som arbetar nära de äldre, t.ex. undersköterskor, sjuksköterskor, fysioterapeuter och arbetsterapeuter. Personalen förväntades ha adekvat utbildning eller erbjudas introduktion, handledning och utbildning. Det är även en jämställdhetssatsning då 2017/18:280 avsatta resurser används till att förbättra arbetsmiljön i en kvinnodominerad bransch. Enligt redovisning avseende 2015 har medlen finansierat ca 5 000 årsarbetare, hos både kommunala och enskilda utförare av äldreomsorg. Av dessa är ca 9 av 10 kvinnor. Det motsvarar fördelningen mellan kvinnor och män bland personal inom äldreomsorgen totalt. Enligt kommunernas redovisningar har stimulansmedlen bidragit till större möjligheter för omsorgspersonalen att medverka till en meningsfull tillvaro för äldre personer med omsorgsinsatser. Medlen har gjort det möjligt för personalgrupper med högre utbildning att ge stöd och handledning och sprida kunskaper till övrig personal. Medlen har även använts till förstärkning av natt- och helgbemanning och till att sätta in extra personal efter hemkomst från slutenvård eller korttidsboende. Stimulansmedlen har använts för att uppnå kontinuitet i bemanningen. Ett återkommande tema i kommunernas redovisning av resultaten har varit att satsningen på olika sätt har varit stimulerande för personalen. Det har bl.a. funnits möjlighet att arbeta under mindre stress. uppföljning indikerar att bemanningssatsningen har bidragit till en förbättring av personalens arbetsmiljö. Sammantaget gör bedömningen att medlen har använts i riktning mot en mer kunskapsbaserad, säker, individanpassad, jämlik och tillgänglig äldreomsorg (Stimulansmedel för ökad bemanning inom äldreomsorgen, Uppföljning av medel, 2016). Statskontoret har på regeringens uppdrag följt upp styrning, utformning och arbetssätt avseende bemanningssatsningen. Statskontoret bedömer att satsningens utformning är ändamålsenlig. De aktiviteter som kommunerna har genomfört stödjer satsningens mål om ökad kvalitet och trygghet för de äldre. Kommunerna har i hög grad involverat utförare som bedriver äldreomsorg i enskild regi i satsningen. Statskontoret ser dock en risk för att satsningen inte leder till långsiktiga effekter (Ökad bemanning inom äldreomsorgen, delrapport, , 2016). Eftersom många verksamheter i kommuner och landsting är ansträngda, har regeringen genomfört en historisk satsning på välfärden genom en permanent höjning av de generella statsbidragen till kommuner och landsting med . De generella statsbidragen ger stor frihet för kommuner och landsting att själva utforma sin verksamhet utifrån lokala förutsättningar. För att säkerställa en hög kvalitet måste kommunsektorn kontinuerligt förnya och effektivisera sin verksamhet. I budgetpropositionen redovisar regeringen i sin prognos över kommunsektorns utgifter att utgifterna kommer att öka i linje med de demografiskt drivna behoven –2020. Av den anledningen gör regeringen i propositionen bedömningen att de generella statsbidragen till kommunerna bör höjas med 2019 och ytterligare 5 miljarder . Regeringen bedömer att en sådan höjning ger kommunerna förutsättningar att fortsatt stärka den generella välfärden och erbjuda en effektiv verksamhet av god kvalitet. Viktigt med god arbetsmiljö Investeringar i välfärden har stor betydelse för arbetsmiljön, inte minst i många kvinnodominerade branscher som kännetecknas av större problem med ohälsa än andra branscher. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra en nationell tillsyn av äldreomsorgen med start . bidra till en minskning av den höga sjukfrånvaron, antalet arbetssjuk- domar och belastningsskador som är utmärkande för denna bransch. Med syfte att säkra kompetensförsörjningen inom landstingens hälso- och sjukvård har även regeringen genomfört satsningen professions- miljarden i samarbete med Kommuner och Landsting. mandatperioden har fördelats i landstingen för att stödja kompetensförsörjning. Reglering för tillräcklig nattbemanning För att säkerställa att äldre kvinnor och män får en värdig, säker och individanpassad omsorg har regeringen beslutat att införa en ny bestämmelse i socialtjänstförordningen (2001:937) om bemanning i särskilda boenden för äldre. Bestämmelsen trädde i kraft Omsorgen på särskilda boenden ska vara värdig, säker och Tillgång på personal och användning av teknik ska anpassas efter den enskildes aktuella behov. De äldre kvinnor och män som får plats på äldreboende är samhällets äldsta och sköraste. Inspektionen för vård och omsorg hade tidigare visat att det förekom att kvinnor och män med demenssjukdom var inlåsta . äldre upplevde också att omsorgen inte är anpassad efter deras behov. Den nya bestämmelsen tydliggör att det utifrån den enskildes aktuella behov ska finnas tillgång till personal dygnet runt som utan dröjsmål kan uppmärksamma om en boende behöver stöd och hjälp. ges det stöd och den hjälp som behövs till skydd för liv, personlig säkerhet och hälsa. Kravet på tillgång till personal villkoras med andra ord utifrån den enskildes förutsättningar samt behov av stöd och hjälp. kan t.ex. fortsatt bevilja äldre kvinnor och män s.k. servicelägenheter och trygghetslarm för att avhjälpa den enskildes behov.