prop · H503158 · 2018-03-20 00:00:00 — Att fondera medel för att täcka tillfälliga underskott synes vara tillåtet och rekom- menderat enligt förslaget i föreliggande lagrådsremiss, men däremot knappast möjligt enligt de tillkommande begränsningarna i lagråds- remissen om tillstånd att ta emot offentlig finansiering. Enligt förslaget till ändringar i 13 § ska regeringen kunna meddela föreskrifter om de villkor för tillstånd som ska gälla enligt 23 a §. Även med beaktande av detta behöver, enligt Lagrådets mening, innebörden av kravet på ekonomiska förutsättningar utvecklas och förklaras i det kommande lagstiftningsarbetet. Inte minst är det nödvändigt att göra en samlad bedömning av detta krav ställt i relation till vinstbegränsnings- kraven i den andra lagrådsremissen. Enligt denna paragraf ska Inspektionen för vård och omsorg, om den finner att kraven i bl.a. 23 a § inte är uppfyllda i en verksamhet som beviljats tillstånd, förelägga tillståndshavaren att avhjälpa bristen. Föreläggandet ska innehålla uppgift om de åtgärder som inspektionen anser nödvändiga för att det påtalade missförhållandet eller bristen ska kunna anhjälpas. Ett beslut om föreläggande får förenas med vite. Det förefaller oklart vilka förelägganden som kan meddelas om inspektionen vid tillsyn bedömer att verksamheten går med underskott. Några exempel lämnas inte i remissen. Att det skulle vara möjligt att (vid vite) förelägga verksamhetsutövaren t.ex. att ordna med bankgaranti, eller att tillskjuta aktiekapital, kan svårligen tänkas. I det fortsatta lagstiftnings- arbetet bör bestämmelsens utformning och användning analyseras. Enligt övergångsbestämmelserna kan den verksamhetsutövare som vid ikraftträdandet påbörjat sin verksamhet fortsätta i avvaktan på tillstånd enligt de nya reglerna; dock måste tillstånd sökas . I övrigt kommer det att bli en period under vilken inga nya verksamhets- utövare kan påbörja sin verksamhet, eftersom det för dessa inte öppnas någon möjlighet att erhålla tillstånd i förväg. Hur nya verk- samhetsutövare behöver vänta kan bero på handläggningstiderna hos Inspektionen för vård och omsorg. Enligt Lagrådets mening är det lämpligt att denna aspekt belyses i konsekvensavsnittet. Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen 7 kap. 1 § I paragrafen anges att ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ inte utan tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg får yrkesmässigt bedriva hemtjänst. I lagrådsremissen anges följande beträffande begreppet hemtjänst. Begreppet finns i socialtjänstlagen, men definieras inte där. Lagen vilar på utgångspunkten att det är den enskildes behov som utgör utgångspunkten för vilken insats som ska beviljas. Hemtjänst syftar till att göra det möjligt för den enskilde att bo kvar i det egna hemmet eller Vilka insatser som anses utgöra hemtjänst beror alltså på syftet I förarbetena till socialtjänstlagen anges att traditionella innehåll allmänt sett kan indelas i uppgifter av servicekaraktär och uppgifter som mer inriktas mot personlig omvårdnad. anges att med serviceuppgifter kan t.ex. avses praktisk hjälp med hemmets skötsel – städning och tvätt – och hjälp med inköp, ärenden på post och bank och med tillredning av måltider eller distribution av färdiglagad mat. Därutöver anges att med personlig omvårdnad avses de insatser som därutöver behövs för att tillgodose fysiska, psykiska och sociala behov. Det kan handla om hjälp för att kunna äta och dricka, klä sig och förflytta sig, sköta personlig hygien och i övrigt insatser för att bryta isolering och för att känna trygghet och säkerhet i det egna hemmet. Som det mycket riktigt påpekas i lagrådsremissen förekommer begreppet hemtjänst i socialtjänstlagen utan att där definieras. I 3 kap. 6 § anges att socialnämnden bör genom hemtjänst underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. Av 8 kap. 2 § framgår att kommunen får ta ut skäliga avgifter för bl.a. hemtjänst enligt grunder som Vid prövningen av en begäran om bistånd saknar det i princip betydelse om en viss insats räknas till hemtjänst eller inte (RÅ 2008 ref. 38). Behovet av en tydlig definition av begreppet hemtjänst i socialtjänstlagen är således inte framträdande. Enligt förslaget ska emellertid hemtjänst vara en tillståndspliktig verk- Redan på grund av detta ökar behovet av tydlighet om vad som avses med begreppet hemtjänst. Den föreslagna bestämmelsen ska träda i kraft . därpå ska förslagen i lagrådsremissen Tillstånd att ta emot offentlig finans- iering inom , assistansersättningen och skolreglerad verk- samhet träda i kraft. Förslagen i den remissen innebär att lagrummet ändras på det sättet att endast juridiska personer får efter tillstånd yrkesmässigt Övriga förslag i den remissen leder bl.a. till att tillstånd att ta emot offentlig finansiering i princip förutsätter att endast hemtjänst bedrivs i den juridiska personen (jfr förslaget till 7 a kap. 2 § socialtjänst- lagen i samma remiss, som i och för sig tillåter att även verksamhet enligt lagen [1993:387] om stöd och service till vissa funktionshindrade eller skollagen [2010:800] får bedrivas i den juridiska personen). Mot denna bakgrund blir det än mer angeläget att redan i detta ärende, i vilket hemtjänst föreslås bli en tillståndspliktig verksamhet, definiera be- greppet hemtjänst och att avgränsa denna verksamhet gentemot annan verksamhet. Enligt remissen ska tillståndsplikten även omfatta den som i egenskap av underleverantör utför delar av de beslutade hemtjänstinsatserna, exempel- vis städtjänster. Företag som anlitas för att inom ramen för ett hemtjänst- beslut utföra t.ex. städning, fönsterputsning eller andra tekniska tjänster i hemmet måste alltså vara godkända enligt de nu föreslagna bestämmelser- na, och verksamheten måste enligt förslagen i den andra lagrådsremissen drivas i en separat juridisk person. Konsekvenserna av dessa krav har inte närmare analyserats. När det gäller förhållandet till hälso- och sjukvård kan särskilda problem förutses. Enligt 12 kap. 2 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) får kommunen erbjuda den som vistas i kommunen hälso- och sjukvård i hemmet (hemsjukvård) i ordinärt boende och enligt 14 kap. 1 § får lands- tinget till en kommun inom överlåta skyldigheten att erbjuda hälso- och sjukvård i hemmet i ordinärt boende, om och kommunen är överens om det. Sådana överenskommelser har träffats i alla landsting utom ett. Antalet personer inom den kommunala hälso- och sjukvården som fick sammanhängande hemsjukvård i sitt ord- inära boende uppgick till ca 280 000, varav också fick socialtjänstinsatser (, Vård och omsorg om äldre, läges- rapport , s. 37). Av 6 kap. 3 § patientsäkerhetslagen (2010:659) framgår att den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen får delegera en arbetsuppgift till någon annan endast när det är förenligt med kravet på en god och säker vård. Sådan delegering förekommer till hemtjänstpersonal och detta i betydande utsträckning. I föreskrifter (SOSFS 1997:14) Delegering av arbetsuppgifter inom hälso- och sjukvård och tandvård regleras förut- sättningarna för detta närmare. I sammanhanget finns det anledning att nämna före- skrifter (SOSFS 2009:6) om bedömningen av om en hälso- och sjukvårds- åtgärd kan utföras som egenvård. Enligt en i 2 kap. 1 § intagen definition anges att egenvård inte är hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårds- lagen. Med egenvård avses enligt föreskriften hälso- och sjukvårdsåtgärd som legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal bedömt att en patient själv kan utföra. Föreskriften ger således intryck av att för att vård ska bedömas som egenvård, och därmed inte utgöra hälso- och sjukvård, krävs att patienten själv kan utföra den. I 4 kap. 5 § andra stycket anges dock att i förekommande fall ska en utredning göras för att avgöra om patienten själv eller med hjälp av någon annan på ett säkert sätt kan utföra en hälso- och sjukvårdsåtgärd som egenvård. Enligt den föreskriften tycks det således vara egenvård om patienten alltjämt utför åtgärden men med hjälp av I 4 kap. 6 § anges vidare att om patienten behöver praktisk hjälp för att utföra egenvården, ska den behandlande legitimerade yrkes- utövaren samråda med bl.a. ansvarig nämnd inom . 7 § framgår att en hälso- och sjukvårdsåtgärd inte får bedömas som egenvård, om det föreligger en risk att patienten skadas. 4 kap. 1 § den behandlande legitimerade yrkesutövaren inom hälso- och sjukvården som inom sitt ansvarsområde ska göra en bedömning av om en hälso- och sjukvårdsåtgärd kan utföras som egenvård. Enligt Lagrådets mening förefaller gränsdragningen mellan vad som kan utgöra egenvård, och därmed kan omfattas av begreppet hemtjänst, och vad som utgör hälso- och sjukvård inte vara helt självklar. märkas att behovet av att göra en sådan gränsdragning inte var lika stort för eftersom dess förslag om tillstånd att ta emot offentlig finansiering omfattade hälso- och sjukvård. En juridisk person som bedriver hemtjänst kan som nämnts inte dessutom bedriva hälso- och sjukvård med bibehållen rätt till offentlig finansiering. Inte heller kan anställda inom en sådan person bedriva hälso- och sjukvård Skulle detta ske kan den juridiska personen drabbas av en sanktionsavgift och i allvarliga fall förlora tillståndet att ta emot offentlig finansiering (jfr förslaget till 13 kap. 12 § socialtjänstlagen i den andra Det är således på ett helt annat sätt än vad som är förhållandet angeläget att klargöra vad som omfattas av begreppet Detta är också något som har efterlysts av Inspektionen för vård och omsorg, som är den tilltänkta tillstånds- och tillsynsmyndigheten. Inom äldreomsorgen fick av de personer (och äldre) som var beviljade hemtjänst hjälpen från en privat Dessa personer kan således inom ramen för den privata utförarens verksamhet inte längre erbjudas hälso- och sjukvård, inte ens efter delegation. Mot denna bakgrund bör en definition av begreppet hemtjänst tas in i Vidare bör vad som närmare avses med begreppet utvecklas och nu nämnda avgränsningsfrågor behandlas. Vissa – om än begränsade – skrivningar finns som nämnts i lagråds- Vad som det dock finns särskild anledning att påtala är att regeringen i lagrådsremissen Förenklat beslutsfattande om hemtjänst för äldre, som beslutades så sent som , har tagit in ytter- ligare skrivningar om vad som avses med begreppet. förevarande lagrådsremiss anges i den lagrådsremissen t.ex. att trygghets- larm och avlösning av anhörigvårdare i hemmet utgör insatser som om- fattas av begreppet. Det är angeläget att i fortsatt beredningsarbete tillse att kommande förarbeten får ett likalydande innehåll. 7 kap. 2 § Angående utformningen av andra stycket, jfr vad Lagrådet anfört under 23 § förslaget till lag om ändring i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Se beträffande det föreslagna fjärde stycket vad Lagrådet anfört om 23 a § förslaget till lag om ändring i lagen och stöd och service till vissa funktionshindrade. 13 kap. 8 § Se vad Lagrådet anfört om 26 f § förslaget till ändring i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Förslaget till ändring i offentlighets- och sekretesslagen En ändring som svarar mot den föreslagna i 26 kap. 4 § erfordras även i 10 § samma kapitel. Förslaget till lag om ändring i skollagen 2 kap. 5 § Vad gäller föreslagna andra stycket 2, se vad Lagrådet anför under 23 a § förslaget till lag om ändring i lagen om stöd och service till vissa funk- tionshindrade. 2 kap. 5 a § Se vad Lagrådet anför under 23 § förslaget till lag om ändring i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, dock att ordet ”sammantaget” bör infogas före ordet ”avse”. Lagförslag i lagrådsremissen särskilda regler för upphandling av välfärdstjänster Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1145) om offentlig upphandling Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (2016:1145) om offentlig upphandling dels att 1 kap. 1 och 4 §§, 2 kap. 2 §, 19 kap. 1, 3 och 33 §§, 20 kap. 1, 2 och 13 §§, 21 kap. 1 §, bilaga 2 och rubriken till 19 kap. ska ha följande lydelse, dels att det ska införas sju nya paragrafer, 19 kap. 6 a, 6 b och 35–39 §§, en ny bilaga, bilaga 2 a, och närmast före 19 kap. 6 a, 35, 37 och 38 §§ nya rubriker av följande lydelse. Innehållet i denna lag är uppdelat enligt följande: 1 kap. – Lagens innehåll, tillämpningsområde och definitioner 2 kap. – Blandad upphandling 3 kap. – Undantag från lagens tillämpningsområde 4 kap. – Allmänna bestämmelser 5 kap. – Tröskelvärden 6 kap. – Upphandlingsförfaranden 7 kap. – Ramavtal, inköpscentraler och annan samordnad upphandling 8 kap. – Elektroniska metoder för upphandling 9 kap. – Tekniska krav 10 kap. – Annonsering av upphandling och inbjudan till anbudssökande 11 kap. – Tidsfrister för anbudsansökningar och anbud 12 kap. – Kommunikation, information till leverantörer och dokumen- 13 kap. – Uteslutning av leverantörer 14 kap. – Kvalificering 15 kap. – Egen försäkran och utredning om leverantörer 16 kap. – Utvärdering av anbud och tilldelning av kontrakt 17 kap. – Fullgörande av kontrakt 18 kap. – Projekttävlingar 19kap.–Upphandling under tröskel- 19kap.–Upphandling under tröskel- värdena och upphandling av tjänster värdena samt upphandling av tjän- ster enligt bilaga 2 och bilaga 2 a 1 Jfr och rådets direktiv /24/EU av om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv /18/EG, i lydelse enligt kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2365 av om ändring av och rådets direktiv /24/EU vad gäller de tröskelvärden som ska tillämpas vid upphandlingsförfaranden. 20 kap. – Avtalsspärr, överprövning och skadestånd 21 kap. – Upphandlingsskadeavgift 22 kap. – Tillsyn Till lagen hör följande bilagor: – Förteckning över byggentreprenadkontrakt Bilaga 2 – Förteckning sociala tjänster och andra särskilda sociala tjänster och andra särskilda tjänster, utom välfärdstjänster enligt bilaga 2 a Bilaga 2 a – Förteckning – Definitioner av vissa tekniska specifikationer Om det beräknade värdet av en upphandling eller en projekttävling uppgår till minst det tröskelvärde som gäller enligt 5 kap. 1 § och upphandlingen eller projekttävling- en inte avser en tjänst av sådant slag som anges i bilaga 2, ska den genomföras med tillämpning av denna lag utom 19 kap. Om det beräknade värdet av en upphandling eller en projekttävling understiger tröskelvärdet eller om upphandlingen eller projekttävling- en avser en tjänst av sådant slag som anges i bilaga 2, ska den genomföras med tillämpning av 19 kap. Om det beräknade värdet av en upphandling eller en projekttävling uppgår till minst det tröskelvärde som gäller enligt 5 kap. 1 § och upphandlingen eller projekttävling- en inte avser en tjänst av sådant slag bilaga 2 a, ska med tillämpning av denna lag utom 19 kap. Om det beräknade värdet av en upphandling eller en projekttävling understiger tröskelvärdet eller om upphandlingen eller projekttävling- en avser en tjänst av sådant slag bilaga 2 a, ska med tillämpning av 19 kap. Om ett blandat kontrakt avser flera olika slag av upphandling som alla regleras i denna lag ska upphandlingen genomföras i enlighet med bestämmelserna för det slag av upphandling som är huvudföremålet för kontraktet. För ett blandat kontrakt som avser både varor och tjänster ska huvud- föremålet bestämmas utifrån det högsta av de uppskattade värdena för varorna eller tjänsterna. För ett blandat kontrakt som För ett blandat kontrakt som avser både tjänster som anges i avser vissa kombinationer av bilaga 2 och andra tjänster ska bestämmas utifrån det högsta av de det högsta av de uppskattade uppskattade värdena för tjänsterna. värdena för tjänsterna. Detta gäller kontrakt som avser 3 §Vid upphandling enligt detta kapitel tillämpas även bestämmelserna om konkurrenspräglad dialog i 4 kap. 6 och 7 §§, 6 kap. 1 § 5 och 20–29 §§, 10 kap. 9 och 10 §§ och 11 kap. 3 §.Vid upphandling av tjänster av Vid upphandling av tjänster av sådant slag som anges i bilaga 2 sådant slag som anges i bilaga 2 vars värde uppgår till minst det eller bilaga 2 a, vars värde uppgår tröskelvärde som avses i 5 kap. 1 §, till minst det tröskelvärde som tillämpas även bestämmelserna om avses i 5 kap. 1 §, tillämpas även tekniska specifikationer i 9 kap. 1– bestämmelserna om tekniska 5 och 7–11 §§, om annonsering i specifikationer i 9 kap. 1–5 och 10 kap. 1, 2 och 4 §§ och om indi- 7–11 §§, om annonsering i 10 kap. viduella rapporter i 12 kap. 15 och 1, 2 och 4 §§ och om individuella 16 §§. rapporter i 12 kap. 15 och 16 §§.Reserverad upphandling för vissa välfärdstjänster enligt bilaga 2 a.6 a §En upphandlande myndighet får reservera deltagandet i en upp- handling av tjänster som anges i bilaga 2 a och som omfattas av CPV-koderna 79622000-0, 79624000-4, 79625000-1, 85000000-9 till 85323000-9, 98133000-4, 75121000-0, 75122000-7, 1. tjänster som anges i bilaga 2 och andra tjänster, eller 2. tjänster som anges i bilaga 2 a och andra tjänster. 19 kap. Upphandling under tröskel- värdena och upphandling av tjän- ster enligt bilaga 2 19 kap. Upphandling under tröskel- värdena samt upphandling av tjänster enligt bilaga 2 och bilaga 2 a Detta kapitel gäller för 1.upphandling eller projekt- tävling vars värde beräknas under- stiga det tröskelvärde som avses i 5 kap. 1 eller 2 §, och 2.upphandling av tjänster av sådant slag som anges i bilaga 2. Detta kapitel gäller för 1.upphandling eller projekt- tävling vars värde beräknas under- stiga det tröskelvärde som avses i 5 kap. 1 eller 2 §, och 2.upphandling av tjänster av sådant slag som anges i bilaga 2 och bilaga 2 a. För upphandling av tjänster av sådant slag som anges i bilaga 2 a vars värde beräknas understiga det tröskelvärde som avses i 5 kap. 1 § ska dock endast 35–39 §§ tilläm- pas. 80110000-8, 80300000-7, 80420000-4, 80430000-7, 80511000-9, 80520000-5 och 80590000-6, för sådana organisationer som 1. har som syfte att fullgöra ett offentligt uppdrag som är kopplat till att tillhandahålla sådana tjänster, 2. återinvesterar eventuell vinst för att uppnå syftet enligt 1, och 3. har en lednings- och ägar- struktur som grundar sig på personalens ägande eller delta- gande eller som kräver aktivt del- tagande av personal, användare eller berörda parter. Löptiden för ett kontrakt som tilldelas med stöd av första stycket får inte överstiga . Om en upphandlande myndighet med tillämpning av första stycket har tilldelat en organisation ett kontrakt för en viss tjänst , får myndigheten inte med stöd av samma stycke tilldela den organisationen ett kontrakt för den berörda tjänsten. En upphandlande myndighet som avser att reservera deltagandet i en 6 a § ska i annonsen om upphandling lämna uppgift om detta. En upphandlande myndighet ska En upphandlande myndighet ska på begäran av en berörd leverantör på begäran av en berörd leverantör lämna ut en kopia eller en utskrift lämna ut en kopia eller en utskrift av ett kontrakt som avser tjänster av av ett kontrakt som avser tjänster av sådant slag som anges i bilaga 2 sådant slag som anges i bilaga 2 och som bevaras enligt 31 § tredje eller bilaga 2 a, och som bevaras stycket, om kontraktet ingåtts till ett värde av . kontraktet ingåtts till ett värde av I fråga om utlämnande av ett kontrakt tillämpas 12 kap. 20–24 §§. Upphandling av välfärdstjänster enligt bilaga 2 a vars värde beräknas understiga tröskelvärdet Vid upphandling av sådana tjänster som avses i bilaga 2 a vars värde beräknas understiga det tröskelvärde som gäller enligt 5 kap. 1 § tillämpas –1 kap. (lagens innehåll, tillämp- ningsområde och definitioner), –2 kap. (blandad upphandling), –3 kap. (undantag från lagens tillämpningsområde), –5 kap. (tröskelvärden), –20 kap. (avtalsspärr, överprövning och skadestånd), –21 kap. (upphandlingsskade- avgift), och – 22 kap. (tillsyn). Om upphandlingen har ett bestämt gränsöverskridande in- tresse, ska även 4 kap. 1 § till- lämpas. En upphandlande myndighet som avser att upphandla en sådan tjänst som anges i bilaga 2 a vars värde beräknas understiga tröskelvärdet, ska informera om upphandlingen genom att publicera en annons i en elektronisk databas som är allmänt tillgänglig. Första stycket gäller dock inte om 1.värdet av upphandlingen be- räknas understiga av det tröskelvärde som avses i 5 kap. 1 § och som gäller för sådana tjänster som anges i bilaga 2 a, 2.förutsättningarna för upp- handling utan föregående annon- sering enligt 6 kap. 12–19 §§ är uppfyllda, eller 3.det finns synnerliga skäl. Uppskattning av värdet av en upphandling Värdet av en upphandling ska uppskattas till det totala belopp som ska betalas i upphandlingen. En upphandling får inte delas upp i avsikt att kringgå bestämmelserna i denna lag. Vid beräkningen ska options- och förlängningsklausuler beaktas som om de utnyttjats. Vid uppskattningen av en upp- handlings värde ska den upp- handlande myndigheten beakta upphandlingar enligt 36 § andra stycket av samma slag gjorda av myndigheten under räkenskaps- året. Information till leverantörer och dokumentation Vid en upphandling som annon- serats enligt 36 § första stycket ska den upphandlande myndigheten möjligt skriftligen under- rätta anbudssökandena och an- budsgivarna om de beslut som avses i 12 kap. 12 § och lämna sådana upplysningar som avses i 12 kap. 13 §. Om upphandlingen har skett utan annonsering enligt 36 § andra stycket ska den upphandlande myndigheten, när beslut om leverantör och anbud fattats, sna- rast möjligt underrätta anbuds- givarna om beslutet. En upphandlande myndighet ska dokumentera genomförandet av en upphandling. Detta gäller dock inte om upphandlingens värde under- stiger . I fråga om bevarande av hand- lingar tillämpas 12 kap. 17 §. Om en upphandlande myndighet Om en upphandlande myndighet är skyldig att skicka en under- är skyldig att skicka en under- rättelse om tilldelningsbeslut enligt rättelse om tilldelningsbeslut enligt 12 kap. 12 § första stycket eller 12 kap. 12 § första stycket, 19 kap. 19 kap. 29 § och underrättelsen har 29 eller 38 § och underrättelsen har skickats med ett elektroniskt medel, skickats med ett elektroniskt medel, får den upphandlande myndigheten får den upphandlande myndigheten inte ingå avtal (avtalsspärr) förrän inte ingå avtal (avtalsspärr) förrän har gått från det att har gått från det att Om underrättelsen har skickats på annat sätt än med ett elektroniskt medel till någon anbudssökande eller anbudsgivare, får avtal inte ingås förrän har gått från utskickandet. Om en upphandlande myndighet i underrättelsen har angett en längre avtalsspärr än den föreskrivna minimifristen, får avtal inte ingås förrän efter utgången av den angivna perioden. 1.vid tilldelning av kontrakt efter upphandling utan föregående annonsering med stöd av 6 kap. 12–19 §§, 2.vid tilldelning av kontrakt med förnyad konkurrensutsättning inom ett ramavtal enligt 7 kap. 7 och 8 §§, 3.vid tilldelning av kontrakt enligt ett dynamiskt inköpssystem, eller 4. vid direktupphandling enligt 4. vid direktupphandling enligt 19 kap. 7 § tredje stycket. 19 kap. 7 § tredje stycket eller upp- handling enligt 36 § andra stycket. Rätten ska besluta att ett avtal som har slutits mellan en upphandlande myndighet och en leverantör är ogiltigt, om avtalet har slutits 1. utan föregående annonsering 1. utan föregående annonsering enligt 10 kap. 1, 2 eller 3 §, 18 kap. enligt 10 kap. 1, 2 eller 3 §, 18 kap. 2 § eller 19 kap. 9 § när det inte har 2 §, 19 kap. 9 § eller 36 § första varit tillåtet att använda direktupp- stycket när det inte har varit tillåtet handling enligt 19 kap., att använda direktupphandling en- ligt 19 kap. eller att upphandla enligt 19 kap. 36 § andra stycket, 2.efter en förnyad konkurrensutsättning inom ett ramavtal enligt 7 kap. 7 eller 8 § samt 9 § utan att de villkor har följts som framgår av de paragraferna eller av det ramavtal som ligger till grund för konkurrensutsättningen och detta har medfört att leverantören har lidit eller kan komma att lida skada, eller