prop · H503282 · 2018-07-03 00:00:00 — Bedömningarna innebär dock en ökad tydlighet och riktning för den offentliga verksamheten på området. Konsekvenser för möjligheten att nå det minoritetspolitiska målet Det helhetsgrepp som regeringen tar om minoritetspolitiken i och med denna skrivelse och propositionen En stärkt minoritetspolitik (prop. 2017/18:199) bedöms bidra till de långsiktiga förutsättningarna för att öka måluppfyllelsen inom minoritetspolitikens alla tre delområden. De förbättringar som är avsedda att genomföras i fråga om styrningsfrågor bedöms leda till mer effektiv verksamhet inom hela den berörda offentliga sektorn, något som är avgörande för måluppfyllelsen för det sektorsövergripande politikområdet. Vidare bedöms förbättringarna medföra såväl ökad systematik och stärkt långsiktighet i det allmännas minoritetspolitiska verksamhet. Den inriktning som regeringen framställer i fråga om språk och kultur bedöms ge långsiktiga förutsättningar för att vända den pågående språkbytesprocessen och för att stärka de nationella minoriteternas egen kulturutövning. Ett förhållningssätt med åtgärder är särskilt avgörande i detta hänseende. Vad gäller hälso- och sjukvårdsfrågor, kompetensförsörjningsfrågor och behovet av ökad kunskap är det regeringens uppfattning att de bedömningar som görs i skrivelsen kommer att bidra till ökad måluppfyllelse på lång sikt. Konsekvenser för kommuner, landsting och andra statliga myndigheter Skrivelsen bedöms inte medföra några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen eller några ekonomiska konsekvenser för kommuner och landsting. Däremot bedöms förbättringarna i fråga om styrkedjan ha positiva konsekvenser för kommuner och landsting genom ökad tydlighet och utvecklad statlig verksamhet. Detta är av särskild betydelse med anledning av de skärpta krav som ändringarna i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk medför. Således är den samlade bedöm- Skr. 2017/18:282 ningen att det som följer av denna skrivelse medför såväl ökad tydlighet som bättre möjligheter till stöd och råd för kommuner och landsting. Vikten av en tydligare styrning och ökad långsiktighet ska inte Dessa omständigheter medför att den minoritetspolitiska verksamheten hos mottagarna av samordning och utveckling (statliga myndigheter, kommuner och landsting) främjas och ges förutsättningar att bli mer effektiv. Även övriga berörda statliga myndigheter kommer således att ha bättre förutsättningar att utveckla sin verksamhet inom området, bl.a. genom att kunna få stöd och råd. Regeringen bedömer att de ekonomiska och organisatoriska konsekvenser som följer direkt av bedömningarna i skrivelsen är begränsade och att dessa bör hanteras inom ram. Regeringen följer dock kontinuerligt utvecklingen. I fråga om de ekonomiska konsekvenserna till följd av bedömningarna om stöd till de nationella minoriteternas organisationer bedömer regeringen att dessa bör hanteras inom ram. Vad gäller bedömningen om inrättandet av ett stöd till samiska organisationer innebär denna att ekonomiskt stöd till sådana organisationer framöver ska fördelas genom en i förordning reglerad stödordning. Den utredning om den närmare myndighetsstrukturen för samordning, utveckling och uppföljning som aviseras i skrivelsen ska, utifrån de förslag den lämnar, utreda såväl ekonomiska som andra konsekvenser. Närmare beräkningar till följd av denna bedömning bör därför göras av utredningen. Det som följer av skrivelsen bedöms medföra positiva konsekvenser för efterlevnad av internationella åtaganden om mänskliga rättigheter samt för såväl jämställdheten som för barn och unga. Även i fråga om demokrati samt i fråga om principen om icke-diskriminering bedöms skrivelsen medföra positiva konsekvenser för måluppfyllelsen på dessa områden. Skrivelsen bedöms inte medföra några konsekvenser för den personliga integriteten. För hälso- och sjukvårdsområdet görs denna bedömning i fråga om den personliga integriteten på grundval av att all verksamhet inom offentlig sektor ska bedrivas i enlighet med gällande lagstiftning, inklusive de författningar som reglerar integritetsfrågor. Skrivelsen bedöms inte medföra några personella konsekvenser, några konsekvenser för företag eller några betydande konsekvenser i övrigt. 2017/18:282 Bilaga 1 Sammanfattning av delbetänkandet Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik (SOU 2017:60) Utredningens har haft i uppdrag att genomföra en sammanhållen analys av minoritetspolitiken, att se över minoritetslagen och att utreda ett antal särskilda frågor i anslutning till det. I betänkandet beskrivs minoritetspolitikens framväxt, minoritetslagstiftningen och dess relation till internationella åtaganden. Vidare görs bl.a. en nulägesbeskrivning av de nationella minoriteterna och de nationella minoritetsspråken. Utredningen konstaterar att minoritetspolitiken har tagit två viktiga steg framåt med den minoritetspolitiska reform som genomfördes , då bl.a. lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk, fortsättningsvis minoritetslagen, trädde i kraft. För det första ökade antalet kommuner i förvaltningsområden för finska, meänkieli och samiska från 38 till 75, och antalet landsting i förvaltningsområden utökades från 8 till 14. Ytterligare ett tiotal kommuner har beslutat ansöka om att få ingå i förvaltningsområde. Att så många nya kommuner valt att engagera sig för de ytterligare minoritetsrättigheter detta innebär, har enligt utredningen sin grund i den omfattande mobilisering som genomförts lokalt av de nationella minoriteterna. För det andra har de två samiska språkcentrum som inrättades 2010 inom med placering i och framgångsrikt utvecklat metoder för en nödvändig revitalisering av det samiska språket och dess varieteter. Detta har enligt utredningen betydande bäring också på det fortsatt viktiga arbetet för revitalisering av övriga fyra minoritetsspråk. Utredningen konstaterar dock att minoritetspolitiken misslyckats nästan helt vad gäller förverkligandet av rättigheter som ingår i det grundläggande skyddet vilket alla de fem nationella minoriteterna ska tillförsäkras i landets samtliga kommuner. efter minoritetslagens tillkomst uppfattar sig en bred majoritet av landets kommuner föga eller inte alls berörda av lagens krav på stöd till och rättigheter för de fem nationella minoriteterna. Majoritetssamhällets kunskaper om de nationella minoriteterna och minoritetsspråken liksom deras plats i och historiskt är fortfarande högst bristfälliga. Utredningen gör bedömningar gällande minoritetspolitikens övergripande inriktning. Den första bedömningen är att minoritetspolitiken behöver inriktas i större utsträckning på överföringen av språk och kultur mellan generationerna. Av minoritetspolitikens tre delmål bör därför målet språk och kulturell identitet ges en särskild tyngd. I synnerhet bör frågor som rör språkrevitalisering och ungdomars delaktighet prioriteras. Den andra övergripande bedömningen är att minoritetspolitiken behöver integreras bättre inom andra politikområden. minoritetspolitiken är sektorsöverskridande, men att den på alla Skr. 2017/18:282 samhällsnivåer riskerar att hamna i ett ”stuprör” vid sidan av andra Bilaga 1 politikområden, och att den därför i ökad utsträckning bör integreras inom Två av utredningens förslag tar särskilt sikte på detta; att regleringen av de nationella minoriteternas rättigheter inom förskolan och äldreomsorgen ska överföras från minoritetslagen till skollagen respektive socialtjänstlagen. Utvärderingen av minoritetslagstiftningen och åtgärder inom minoritetspolitiken Utredningen kommer fram till att tills vidare bör behålla och utveckla ordningen med ett utökat skydd inom förvaltningsområden och ett grundläggande skydd som gäller över hela landet. Utredningen kommer vidare fram till att det inte finns skäl att förändra den nuvarande ordningen med statsbidrag till kommuner och landsting inom förvaltningsområdena. Utredningen konstaterar att det har varit oklart om kommuner har möjlighet att utträda ur förvaltningsområde och lämnar förslag till hur en utträdesmöjlighet kan regleras i minoritetslagen. Utredningen föreslår att möjligheten att skriftligen kontakta vissa särskilt angivna myndigheter på finska och samiska ska utökas till meänkieli, samt att även Arbetsförmedlingen ska omfattas av bestämmelsen. Utredningen gör en översyn av ordningen för uppföljning och samordning av minoritetspolitiken. Utredningen kommer fram till att den nuvarande ordningen har brister och föreslår att regeringen inrättar en särskild myndighet för uppföljning, samordning och främjande av minoritetspolitiken. En central fråga för utredningen har varit minoritetslagens s.k. grundläggande skydd – vissa bestämmelser som gäller samtliga fem nationella minoriteter eller nationella minoritetsspråk. Utredningen konstaterar att skyddet har fått dåligt genomslag generellt och särskilt utanför förvaltningsområdena och föreslår därför en rad förtydliganden i lagen. Det föreslås att det ska en bestämmelse ska införas som anger att kommuner och landsting ska anta dokumenterade minoritetspolitiska mål och riktlinjer, som ska följas upp. Det föreslås även att kommunerna och landstingen ska vara skyldiga att lämna uppgift om sådana mål och riktlinjer på begäran från den myndighet som ansvarar för uppföljningen av minoritetspolitiken. Utredningen föreslår också en förtydligad reglering av skyldigheten att informera de nationella minoriteterna om deras rättigheter enligt 3 § minoritetslagen. Utredningen gör bedömningen att det inte är möjligt att stärka de nationella minoriteternas rättigheter genom att införa en överklagandemöjlighet. Inflytande, delaktighet och samråd Utredningen behandlar frågor om de nationella minoriteternas rättigheter i fråga om samråd med förvaltningsmyndigheter och annat inflytande, och konstaterar att samråd sker på det allmännas villkor och i för liten 2017/18:282 Bilaga 1 utsträckning samt att de nationella minoriteterna inte har tillräckliga förutsättningar för att vara jämbördiga parter. Innebörden av förvaltningsmyndigheters skyldighet att samråda med nationella minoriteter föreslås därför formuleras tydligare i lagen. Utredningen föreslår att vissa myndigheter ska få i uppdrag att stärka minoritetsorganisationernas förutsättningar att utöva inflytande genom utbildning och andra kunskapshöjande åtgärder. Utredningen konstaterar därtill att barn och unga kommer till tals i för liten utsträckning och föreslår därför att det ska anges i lagen att myndigheter särskilt ska beakta förutsättningarna för barn och unga som tillhör nationella minoriteter i frågor om inflytande och samråd. Utredningen bedömer att arbetsbördan för de nationella minoriteternas organisationer på riksnivå har ökat till följd av samråd med det allmänna. Utredningen föreslår att bidraget enligt förordningen (2005:765) om statsbidrag till nationella minoriteter minst ska fördubblas och att det särskilda stöd som lämnas till Sverigefinländarnas delegation och – Tornionlaaksolaiset ska höjas. Vidare föreslås att staten lämnar ett sådant stöd även till lämpliga riksorganisationer som företräder den judiska och den romska minoriteten. Utredningen lämnar flera förslag som tydliggör rätten till förskola och annan pedagogisk verksamhet inom förvaltningsområde och flera förslag som stärker de nationella minoriteternas rättigheter inom äldreomsorgen, såväl inom som utom förvaltningsområde. Utredningen konstaterar sammanfattningsvis att förskola och äldreomsorg på minoritetsspråk inte tillhandahålls i tillräcklig utsträckning. Bestämmelserna i minoritetslagen (17 och 18 §§) som reglerar rätten till förskola och äldreomsorg på minoritetsspråk ger enligt utredningen utrymme för restriktiva tolkningar. Vidare finns enligt utredningen bl.a. behov av att synliggöra efterfrågan på verksamhet på minoritetsspråket. Det föreslås att kommuner inom förvaltningsområden ska vara skyldiga att erbjuda hela eller en väsentlig del av förskoleundervisningen på finska, meänkieli respektive samiska, att de ska vara skyldiga att fråga vårdnadshavare om deras önskemål om förskola på dessa språk och att det tydliggörs att den generella tidsfristen för erbjudande om förskola även gäller erbjudande om förskola på minoritetsspråk. Utredningen föreslår även att ska få i uppdrag att ta fram stöd till huvudmän i förskolan. Detta stöd ska avse både de särskilda rättigheterna i förvaltningsområden och de metoder som kan användas generellt i förskolan för att denna ska kunna fylla en funktion i revitaliseringen av de nationella minoritetsspråken. Därtill föreslås att begreppet modersmål ska kompletteras med begreppet kulturarvsspråk för de nationella minoritetsspråken i lagstiftning som rör skola och förskola. För att stärka de nationella minoriteternas rättigheter inom äldreomsorgen föreslår utredningen en förtydligad reglering av äldreomsorg på minoritetsspråk såväl inom som utanför förvaltningsområde, att även jiddisch och chib ska ges ett visst skydd och att kommuner ska vara skyldiga att informera den som ansöker om äldreomsorg om minoritetsrättigheterna. Det föreslås också att äldres behov av att upprätthålla och kunna känna sig trygga i sin kulturella identitet särskilt ska beaktas inom äldreomsorgen. Utredningen går igenom de nationella minoriteternas behov när det gäller hälso- och sjukvård och konstaterar bl.a. att behovet av kunskaper om dessa gruppers hälsosituation är stort och att de nationella minoriteternas rättigheter behöver stärkas inom vården. Utredningen föreslår därför att det införs ett krav på kunskap om de nationella minoriteterna, deras hälsosituation och deras olika behov i vårdutbildningar på högskolenivå och att nationella minoriteter lyfts fram särskilt i patientlagen och hälso- och sjukvårdslagen. Utredningen gör även bedömningen att regeringen bör överväga att etablera ett centrum för samisk hälsa och föreslår ett tydligare uppdrag till myndigheter inom hälso- och sjukvårdsområdet. Utredningen bedömer att möjligheterna för det allmänna att leva upp till skyldigheterna i minoritetslagen begränsas av brist på språkkunnig personal och att denna situation främst gäller kommuner och landsting, Utredningen föreslår därför att regeringen ska ge uppdrag till myndigheter att utveckla uppdragsutbildningar och att det bör prövas om det är möjligt att komplettera relevanta yrkesexamina med språkkunskaper. Utredningen har utvärderat de samiska språkcentrumen och bedömer att deras arbete är ett nödvändigt och värdefullt bidrag till revitaliseringen av det samiska språket samt att dessa bör fortsätta sitt arbete. Utredningen föreslår vidare att och folkminnen ska få i uppdrag att utreda formerna för att inrätta språkcentrum även för meänkieli och finska, samt utreda förutsättningarna för att skapa motsvarande funktion för jiddisch och chib. Utredningen föreslår att ett bevarandeprogram för de nationella minoritetsspråken ska utarbetas och att och folkminnens ansvar för språkvård tydliggörs i fråga om varieteterna och dialekterna av de nationella minoritetsspråken. Kunskapshöjande och synliggörande åtgärder Utredningen konstaterar att kunskapsnivån är låg och lämnar därför förslag till kunskapshöjande åtgärder och synliggörande av nationella minoriteter och minoritetsspråk. Här lyfter utredning public service roll och bedömer att det i det kommande sändningstillståndet för public service bör tas hänsyn till både kvantitet och kvalitet i fråga om sändningar på de nationella minoritetsspråken. Utredningen bedömer vidare att jiddisch bör ges samma ställning i sändningstillståndet som övriga minoritetsspråk. När det gäller utbildningsväsendet föreslår utredningen att uppdrag ges till att genomföra en riktad efterhandsgranskning av läromedel, att utöka utbudet av utbildningsmaterial om de nationella minoriteterna och minoritetsspråken och att vidta kunskapshöjande insatser i skolan. 2017/18:282 Bilaga 1 2017/18:282 Bilaga 1 Därtill föreslås att det ska införas ett krav på kunskap om de nationella minoriteterna och deras rättigheter i examensmålen för lärare och folkhögskollärare. Vidare föreslår utredningen att , Myndigheten för kulturanalys, , och ska ges i uppdrag att beakta nationella minoriteter och minoritetsspråk i sin verksamhet. Det lämnas ett antal övriga förslag med grund i ambitionen att säkerställa efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter. Utredningen föreslår att regeringen bör överväga att införa språk som diskrimineringsgrund i diskrimineringslagen (2008:567), att det bör göras en översyn av vilka nationella minoriteter och minoritetsspråk som bör erkännas och benämningen av dessa och att jiddisch inte bör särbehandlas. Därtill bedömer utredningen att historiska övergrepp och kränkningar måste hanteras, att de nationella minoriteterna är i behov av egna institutioner och att regeringen bör föra en dialog med Kommuner och Landsting om efterlevnaden av minoritetslagen. Efter remiss har yttranden över betänkandet lämnats av: ombudsmän (), , , , , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern (), , , , , Inspektionen för vård och omsorg (), , Myndigheten för delaktighet, , , , , , i , i län, i , i , i , i , i , Statskontoret, , , Sameskolstyrelsen, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), , Myndigheten för , (), Universitets- och högskolerådet (UHR), , , , , , Kungl. , Stiftelsen , , , , Myndigheten för kulturanalys, , , och folkminnen (ISOF), , , Stiftelsen , Myndigheten för press, radio och tv, Forum för levande historia, , , , , , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, , , , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , Åre kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, 2017/18:282 Bilaga 2 2017/18:282 Bilaga 2 kommun, landsting, , , , , , läns landsting, , , , Västra , , , läns landsting, , Judiska i , , , Frantzwagner Sällskapet, Föreningen (), Internationella Romska Evangeliska Missionen, Kulturgruppen för resandefolket, i , Trajosko Drom, Sáminuorra, Sámiid Riikkasearvi – , , Álbmut, Landspartiet Svenska , Vuovdega – Skogssamerna, Sverigefinländarnas Delegation, , Finska i , , , – Tornionlaaksolaiset, , Tornedalsteatern, Civil Rights Defenders, i (LO), och Kommuner och Landsting (SKL). Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig men har avstått eller inte hörts av: , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, läns landsting, , , Federationen Wizo , Jiddische Teateramator’n, i , , É , Föreningen – resande, ung, ny och gammal, Internationella Romska och Resande kvinnors Forum, Lattjo Drom, , , , , Ájtte svenskt fjäll- och samemuseum, Boazoeaiggádiid oktavuohta – , Same Ätnam, Stiftelsen – sydsamiskt kulturcentrum, Guovssonásti, Jakt- och fiskesamerna, Min Geaidnu/MijáGäjnno/Mijjen Geajnoe, Sámiid Riikkabellodat – Samelandspartiet, Samiska folkomröstningspartiet, Samerna – Sámit, Uusi Teatteri, Kultur- och Forskningscentrum i , , , Fonden för mänskliga rättigheter, LSU – ungdomsorganisationer, (), , Svenska kommittén mot antisemitism, , akademikers centralorganisation (), antidiskrimineringsbyråer, (). Härutöver har synpunkter kommit in från: Romska rådet i , , , , i , , Sverigefinska riksförbundets och Sverigefinska pensionärers , Sverigefinska skolledare, Delegationen för sverigefinska minoriteten i , Sverigefinska pensionärer, i kommun (STR-T ), Tornedalingar i kommun (STR-T ), Arbetsgruppen för kväner i Malmfälten, , Svenska läromedel och . Därutöver har yttrande lämnats av två enskilda personer. 2017/18:282 Bilaga 2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, , , Skog, Fritzon, Regeringen beslutar skrivelse Nystart för en stärkt minoritetspolitik