prop · H503168 · 2018-03-12 00:00:00 — Att starta ett företag i form av en enskild firma var vanligt inom verksamhetsområdena andra serviceföretag och personliga tjänster samt inom området kultur, nöje och fritid. Antal nystartade aktiebolag efter bransch 2016 Handel och service motorfordon SNI 45 – 47 Finans-, försäkrings- och fastighetsverksamhet SNI 64 – 68 Juridisk- och ekonomisk konsultverksamhet SNI 69 – 70 Bygg och anläggning SNI 41 – 43 Programmering och informationstjänster SNI 62 – 63 Vård och omsorg SNI 86 – 88 Arkitekt-, teknisk konsultverksamhet och forskning SNI 71 – 72 Uthyrning, personalförmedling, turism, bevakning samt andra kontors- tjänster SNI 77 – 82 Hotell och restaurang SNI 55 – 56 Tillverkning och dylikt SNI 05 – 39 Tabell 6.3 i form av enskild firma efter bransch 2016 Handel och service motorfordon SNI 45 – 47 Andra serviceföretag och personliga tjänster SNI 94 – 99 Bygg och anläggning SNI 41 – 43 Kultur, nöje och fritid SNI 90 – 93 Juridisk- och ekonomisk konsultverksamhet SNI 69 – 70 Uthyrning, personalförmedling, turism, bevakning samt andra kontors- tjänster SNI 77 – 82 Annan specialiserad konsultverksamhet och veterinärtjänster SNI 74 – 75 Tillverkning och dylikt SNI 05 – 39 Programmering och informationstjänster SNI 62 – 63 Påverkan på företagens kostnader, tidsåtgång och verksamhet De förslag som lämnas i denna proposition blir aktuella om den försäkrade ansöker om sjukpenning eller någon annan ersättning som grundas på den försäkrades SGI. Förslagen innebär inte någon skillnad i ansökningsförfarandet jämfört med vad som gäller . Skillnaden är att även de aktiebolagsägare som inte tar ut någon lön kan få rätt till en SGI- grundad ersättning när förslagen träder i kraft. Fastställandet av SGI görs av och i vissa fall behöver utreda den försäkrades/aktiebolagsägares arbetstider m.m. En sådan utredning 2017/18:168 kan innebära ökad administration för företaget. Detta är dock fallet för de försäkrade som har en löneinkomst från aktiebolaget. Regeringen bedömer därför att förslagen inte leder till ökad administration i någon nämnvärd omfattning. Fåmansföretagens möjligheter att välja mellan lön, utdelning eller kapitalvinst Förslagen bedöms således bidra till att kvinnor och män ska vilja starta företag. De kan också ha vissa icke önskvärda effekter. Delägare i fåmansföretag har möjlighet att i viss utsträckning välja mellan att ta ut vinst ur bolaget i form av lön, utdelning eller kapitalvinst enligt de s.k. 3:12-reglerna. Det är inte uteslutet att förslagen leder till att delägare i fåmansföretag i större utsträckning tar ut utdelning eller kapitalvinst i stället för lön. En återhållande faktor är att lägre lön leder till lägre pensionsrätt och lägre framtida allmänna ålderspension. Dessutom är det frågan om nystartade företag som kan antas ha begränsade möjligheter till denna typ av planering. Vidare gäller de föreslagna förmånliga SGI- bestämmelserna endast . Fler män än kvinnor startar företag, vilket innebär att fler män än kvinnor bedöms få del av de förbättringar i ersättningsnivåer vid föräldraskap och vid egen eller ett barns sjukdom som förslagen medför. Men eftersom förslagen förväntas minska osäkerheten med att övergå från en anställning till eget företagande delar regeringen bedömning att fler personer, både kvinnor och män, kommer att vilja starta ett företag. Mot bakgrund av att kvinnor oftare än män anser att företagandet är förknippat med större osäkerhet än en anställning bedöms förslagen därför ha positiv inverkan på kvinnors vilja att starta och bedriva företag och därigenom också bidra till ekonomisk jämställdhet. I betänkandet Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn (SOU 2017:101) konstateras att företagare använder föräldraförsäkringen i lägre utsträckning än anställda och att skillnaderna är särskilt stora för män. Utredningen beskriver vidare att mycket av den problematik som företagare beskriver att de har när det gäller möjligheten att använda föräldraförsäkringen beror på reglerna för sjukpenninggrundande inkomst. Förslaget ger ökad trygghet för nya företagare där det kan vara svårt att ta ut lön och därmed riskera att få en mycket låg ersättning under exempelvis föräldraledighet. Det förbättrar på sätt möjligheterna för både kvinnor och män att förena familjeliv och företagande och ger därmed även förutsättningar för ett mer jämställt föräldraskap. 6.2.3 Konsekvenser för myndigheternas verksamhet De föreslagna ändringarna bedöms medföra ökad administration hos Den totala handläggningstiden ökar för uppbyggnads- Verksamheten behöver anpassas till de nya reglerna genom uppdatering av processer, vägledningar, utbildningar och informations- Prop. 2017/18:168 material. system se i vilka ärenden som en person är ställföreträdare i ett aktiebolag. Dessa ärenden sorteras ut automatiskt. har i sitt remissvar framfört att myndigheten inte har möjlighet att automatiskt sortera fram ärenden som gäller makar som driver näringsverksamhet i aktiebolag om endast en av makarna är registrerad som delägare. För att möjliggöra detta krävs en viss IT-utveckling. Sammantaget bedöms ändå ökningen av förvaltningsutgifterna kunna hanteras inom ramen för förvaltningsanslag. Ett antal ärenden kan bli föremål för domstolsbedömning. I första hand bör det handla om ärenden där gör en annan bedömning än den försäkrade antingen av vad som kan anses motsvara skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning eller av verksamhetens omfattning i det nystartade aktiebolaget. Mot bakgrund av att endast ett begränsat antal ärenden berörs av förslaget bedöms detta kunna rymmas inom befintliga anslagsramar. I denna proposition föreslås att tiden för när ett handelsbolag eller en enskild näringsverksamhet kan anses vara i ett uppbyggnadsskede förlängs . Av tabellen nedan framgår att utgifterna för sjukpenning och föräldraförmåner för de personer som har bedrivit enskild näringsverksamhet eller ett handelsbolag mellan uppgår till ca för år tre. Av dessa betalas ut i form av sjuk- och rehabiliteringspenning. Resterande är utgifter för föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Förlängningen av uppbyggnadsskedet beräknas leda till att dessa ersättningar höjs. För ett helår beräknas den totala utgiftsökningen till varav 10 miljoner för sjukpenning och för föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Beräkningen bygger på ett antagande om ett oförändrat beteende hos den berörda gruppen. Förslaget att införa samma principer för beräkning av SGI under uppbyggnadsskedet för personer som startar ett aktiebolag som gäller för personer med enskild näringsverksamhet beräknas leda till höjda utgifter för sjuk- och föräldrapenning om ca för ett helår. Drygt hälften av dessa gäller sjukpenning och resterande föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. I kostnadsberäkningarna har hänsyn tagits till att det är vanligare att ett nystartat bolag är aktiebolag än enskild näringsverksamhet i branscher med relativt höga lönenivåer. Exempelvis gäller detta finans-, försäkrings- och fastighetsverksamhet. Andelen företagare som utnyttjar de föreslagna reglerna antas vara densamma för aktiebolag som för enskilda firmor i beräkningarna. Enligt finns det hälften så många aktiebolag med 0–4 anställda som egenföretagare. Beräkningarna utgår från denna kvot. 2017/18:168 räknas reformkostnaden till inklusive statliga ålderspensionsavgifter när reformen är i full funktion. Förslagen föreslås träda i kraft och för det året begränsas kostnaderna till . Tabell 6.4 Kostnader för utvidgad möjlighet till uppbyggnadsskede för egenföretagare och aktiebolagsägare 2018 och 2019 Utgifter år 3 före reform Utgifter år 3 efter reform Utgifter år 3 efter reform Inklusive kostnader för statlig ålderspensionsavgift för sjukpenning, föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Källa: T SCB, och egna beräkningar Förslagen bedöms inte ha några konsekvenser eller stå i strid med de skyldigheter som följer EU-lagstiftningen eller internationella åtaganden. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen anges kapitlets innehåll. Paragrafen har ändrats på grund av att det i kapitlet har införts en ny paragraf. Paragrafen är ny. I första stycket första meningen anges att för en försäkrad som har inkomst av anställning, bedriver näringsverksamhet i aktiebolagsform och som är företagare i den mening som avses i 34–34 c §§ lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska, räknat från den månad då en anmälan för registrering enligt 7 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244) har gjorts eller borde ha gjorts, den sjukpenninggrundande inkomsten, förkortad SGI, av anställningen i företaget beräknas till minst vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. I paragrafen anges att den nämnda tidsperioden ska benämnas ”uppbyggnadsskedet”. För att omfattas av denna bestämmelse krävs för det första att den försäkrade bedriver näringsverksamheten i aktiebolagsform. För det andra måste den försäkrade räknas som en sådan företagare som avses i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Det innebär bl.a. att verksamheten ska bedrivas varaktigt, självständigt och i vinstsyfte samt att den försäkrade själv måste utföra arbete i verksamheten och ha ett väsentligt inflytande över verksamheten (se prop. 2009/10:120 s. 76 f. och 115 f.). Det är inte uteslutande enmansföretagare som omfattas av den föreslagna bestämmelsen utan det kan även röra sig om en försäkrad som är delägare i ett fåmansaktiebolag om kriterierna för att anses som företagare i lagen om arbetslöshetsförsäkring är uppfyllda. Slutligen anges i paragrafen att den försäkrade har en inkomst av anställning från aktiebolaget vilket tar sikte på att den försäkrade för att omfattas av bestämmelsen måste bedriva näringsverksamhet i aktiebolagsform och anses som anställd av bolaget. Uttrycket ”har inkomst av anställning” ska vid tillämpningen av paragrafen dock inte betyda att den försäkrade rent faktiskt måste få någon lön utan det är ett begrepp inom socialförsäkringen. I likhet med vad som gäller för näringsidkare som avses i 9 § ska tiden för uppbyggnadsskedet räknas från den månad då en anmälan för registrering enligt 7 kap. 2 § skatteförfarandelagen har gjorts eller borde ha gjorts och vidare att den SGI-grundande inkomsten under uppbyggnadsskedet ska beräknas till minst vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. I andra stycket anges att uppbyggnadsskedet, om den försäkrade har bedrivit samma verksamhet i en sådan företagsform som avses i 9 § första stycket, ska räknas från den tidpunkt som följer av den paragrafen. De företagsformer som avses i 9 § är i praktiken handels- eller kommanditbolag eller enskild näringsverksamhet och regleringen i andra stycket tar sikte på situationen att den försäkrade exempelvis först bedriver en viss verksamhet i ett handelsbolag och därefter i stället börjar bedriva samma verksamhet i ett aktiebolag. I en sådan situation beräknas uppbyggnadsskedet från den månad då en anmälan för registrering avseende den förstnämnda näringsverksamheten gjordes eller borde ha gjorts enligt 9 § första stycket första meningen eller, för det fall en sådan skyldighet inte förelåg, från den månad då det kan anses att en sådan anmälan skulle ha gjorts enligt 9 § första stycket andra meningen. Det innebär att det exempelvis inte ska vara möjligt att först bedriva verksamheten i ett handelsbolag och därefter börja bedriva samma verksamhet i ett aktiebolag och därigenom tillägna sig ett uppbyggnadsskede som överstiger 36 månader. Begreppet ”samma verksamhet” inbegriper utökning av redan befintlig verksamhet där utökningen är förenlig med den ursprungliga verksamheten. Ledning för vad som kan anses vara förenlig verksamhet kan fås genom den verksamhetsbeskrivning som angetts vid 2017/18:168 bildandet av företaget. Även Standard för svensk näringsgrensindelning (SNI) kan tjäna som vägledning för bedömningen av huruvida det rör sig om samma verksamhet. Överväganden finns i avsnitt 5.2.1. Ändringen i första stycket innebär att det generella uppbyggnadsskedet förlängs från 24 . På samma sätt som anges i 7 a § första stycket ska den i paragrafen omnämnda tidsperioden benämnas ”upp- I övrigt görs redaktionella ändringar i stycket. I det nya andra stycket anges att om den försäkrade efter det att an- mälan gjordes, borde ha gjorts eller ska anses som gjord börjar bedriva samma verksamhet i en annan sådan företagsform som avses i första stycket ska uppbyggnadsskedet räknas från det att den första närings- Med formuleringen ”ska anses som gjord” avses den situation då en skyldighet att göra en anmälan för registrering inte funnits utan uppbyggnadsskedet beräknas som om en sådan skyldig- het hade funnits enligt regleringen i första stycket andra meningen. Regleringen i andra stycket tar sikte på situationen att den försäkrade exempelvis först bedriver en viss verksamhet i enskild näringsverksam- het och därefter i stället börjar bedriva samma verksamhet i ett handels- bolag och att det då inte ska vara möjligt att därigenom tillägna sig ett uppbyggnadsskede som överstiger 36 månader. I det nya tredje stycket anges att om den försäkrade har be- drivit samma verksamhet i aktiebolagsform ska uppbyggnadsskedet räknas från den tidpunkt som följer av 7 a § första stycket. tar sikte på situationen att den försäkrade först bedriver en viss verksam- het i ett aktiebolag och därefter i stället börjar bedriva samma verksamhet i ett handels- eller kommanditbolag eller i enskild näringsverksamhet. en sådan situation beräknas uppbyggnadsskedet från den månad då en anmälan för registrering avseende aktiebolaget gjordes. det exempelvis inte ska vara möjligt att först bedriva en verksamhet i ett aktiebolag och därefter börja bedriva samma verksamhet i ett handels- bolag och därigenom tillägna sig ett uppbyggnadsskede som överstiger I fråga om innebörden av begreppet ”samma verksamhet” i andra och tredje styckena se kommentaren till 7 a §. Överväganden finns i avsnitt 5.2.2. En ny andra mening läggs till i paragrafens första stycke. att SGI-skydd även gäller under tid då den försäkrade, utan att få studie- stöd, bedriver studier på minst halvtid för vilka studiemedel får lämnas enligt studiestödslagen (1999:1395). Detta under förutsättning att studi- erna antingen bedrivs på eftergymnasial nivå eller bedrivs från och med det andra kalenderhalvåret det år den försäkrade fyller . studerar med studiestöd får sin SGI skyddad, och med tillägget kan även den som studerar utan studiestöd under vissa förutsätt- ningar få sin SGI skyddad . avses i detta sammanhang utbildning som inte bedrivs på grundläggande eller gymnasial nivå, eller motsvarande utbildning i t.ex. folkhögskola, och som berättigar till studiemedel. Den som studerar utan studiestöd på grundläggande eller gymnasial nivå kan genom tillägget skydda sin SGI från och med det andra kalenderhalvåret det år han eller hon fyller . Studiemedel kan enligt 3 kap. 2 § studiestödslagen lämnas för studier på grundläggande eller gymnasial nivå från och med det andra kalenderhalvåret det år som den studerande fyller . För tid före dess, dvs. till och med det första kalenderhalvåret det år då den försäkrade fyller kan studiehjälp lämnas för studier på grundläggande eller gymnasial nivå enligt 2 kap. 3 § studiestödslagen. Skyddet för SGI:n kopplas således till om studierna berättigar till studiemedel utan att det krävs att det faktiskt betalas ut något studiemedel. Det ställs däremot krav på studiernas omfattning; studierna måste bedrivas på minst halvtid och pågå för att ge rätt till ett SGI-skydd. Några ytterligare krav på den försäkrade vad avser exempelvis dennes ålder, inkomst eller medborgarskap motsvarande kraven för att få rätt till studiestöd enligt studiestödslagen ställs inte. Ett nytt andra stycke läggs till i paragrafen. Regleringen återfanns tidigare i paragrafen, men läggs nu i ett eget stycke och redaktionella ändringar har gjorts. Ingen materiell ändring är härmed avsedd. Överväganden finns i avsnitt 5.1.1. Paragrafen behandlar beräkning av antalet dagar med närståendepenning. Ändringen innebär en anpassning till att det fr.o.m. är möjligt att bevilja närståendepenning även på tre fjärdedels nivå. I paragrafen anges att med hel närståendepenning motsvarar och att med tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels närståendepenning motsvarar tre fjärdedelar, hälften respektive en fjärdedel av . En motsvarande reglering finns i fråga om föräldrapenning i 12 kap. 32 § och i fråga om tillfällig föräldrapenning i 13 kap. 32 §. Överväganden finns i avsnitt 5.3. Ändringen innebär att den felaktiga hänvisningen i andra stycket till 10 kap. 7 § 3 rättas till att avse 102 kap. 7 § 3. Överväganden finns i avsnitt 5.5. Enligt första punkten ska lagen träda i kraft . I andra punkten anges att den nya bestämmelsen i 25 kap. 7 a § och bestämmelsen i 25 kap. 9 § i den nya lydelsen tillämpas första gången på ersättningsperioder som påbörjas efter ikraftträdandet. Det innebär att SGI:n inte får ändras i ett ersättningsärende som pågår när den nya lagen träder i kraft. Begreppet ersättningsperiod ska tillämpas på samma sätt som begreppet i övrigt tillämpas enligt 26 kap. I tredje punkten anges att äldre bestämmelser om SGI fortfarande gäller för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Det innebär att när 2017/18:168 SGI-grundade dagersättningar betalas ut för dagar som avser tid före ikraftträdandet ska SGI:n bestämmas enligt de bestämmelser som gällde före ikraftträdandet. I fråga om den som studerar innebär det att det inte är möjligt att med stöd av förslaget skydda sin SGI för tid före ikraftträdandet, även om studier då har bedrivits vid en utbildning som varit studiemedelsberättigande. För tid före krävs således att den studerande har uppburit studiestöd för att han eller hon ska kunna skydda sin SGI genom studier. För tid efter kan den försäkrade skydda sin SGI både genom att få studiestöd eller genom att studera på minst halvtid på en sådan utbildning som enligt förslaget ger rätt till skydd för SGI:n. Den som t.ex. påbörjar studier på högskola måste få studiemedel för att skydda sin SGI genom studier, men kan fr.o.m. skydda sin SGI utan att få studiemedel genom fortsatta studier på minst halvfart. Överväganden finns i avsnitt 5.6. Sammanfattning av förslagen i promemorian Stärkt skydd av sjukpenninggrundande inkomst för studerande Förslaget som lämnas i promemorian Stärkt skydd av sjukpenninggrundande inkomst för studerande (/04463/SF) innebär att nuvarande SGI-skydd utvidgas till att även omfatta de studerande som inte uppbär studiemedel. Detta under förutsättning att studierna bedrivs på eftergymnasial nivå. Från och med det andra kalenderhalvåret det år den försäkrade fyller gäller det även för studier på grundläggande eller gymnasial nivå. Lagförslag i promemorian Stärkt skydd av sjukpenninggrundande inkomst för studerande Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 26 kap. 11 § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. SGI-skydd gäller under tid då den försäkrade bedriver studier, för vilka han eller hon uppbär studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om vilka studier som medför att skyddet är tillämpligt. SGI-skydd gäller under tid då den försäkrade bedriver studier, för vilka han eller hon uppbär studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395). SGI-skydd gäller även under tid då den försäkrade utan att uppbära studiestöd, bedriver studier på minst halvtid för vilka studiemedel får lämnas enligt studiestödslagen under förutsättning att studierna bedrivs på eftergymnasial nivå eller bedrivs från och med det andra kalenderhalvåret det år den försäkrade fyller . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om vilka studier som medför att skyddet är tillämpligt. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för tid före ikraftträdandet. Förteckning över remissinstanserna avseende promemorian Stärkt skydd av sjukpenninggrundande inkomst för studerande ombudsmän (), , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), , Statskontoret, Myndigheten för , , , Universitets- och högskolerådet, , , , , , i (LO), studentråd, , akademikers centralorganisation, , () Kommuner och Landsting (SKL), (). , , , , , universitetslärare och forskare. Lagförslag i betänkandet Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21) (transumt) lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110) Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken (2010:110) dels att 30 kap. 2, 4, 8, 9 och 11 § ska upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 29 kap., till 30 kap. och närmast före 30 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att 25 kap. 9 §, 29 kap. 1 § och 30 kap. 1, 6, 10 och 14 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 25 kap. 7 a § av följande lydelse. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – För en försäkrad som har inkomst av anställning och som är företagare i den mening som avses i 34 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska, från och med det att verksamheten startade, den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas med utgångspunkt i förhållandena närmast före det att verksamheten startade. Sjukpenninggrundande inkomst ska bestämmas enligt första stycket endast om den därigenom blir högre än om den hade beräknats med beaktande av förhållandena efter det att verksamheten startade. För en försäkrad som har in- För en försäkrad som har in- komst av annat förvärvsarbete och komst av annat förvärvsarbete och 3 Senaste lydelse 2011:1434. ska, räknat från den månad då den försäkrade har gjort eller borde ha gjort anmälan för registrering enligt 7 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244), den sjukpenninggrundande inkomsten från näringsverksamheten beräknas till minst vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. I det fall den försäkrade inte har skyldighet att anmäla sig för registrering, ska tiden räknas som om en sådan skyldighet hade gällt för honom eller henne. försäkrade har gjort eller borde ha 7 kap. 2 § lagen (2011:1244), den sjuk- minst vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. I det fall den försäkrade inte har skyldighet att anmäla sig för registrering, ska tiden räknas som om en sådan skyldighet hade gällt för honom eller henne. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Förteckning över remissinstanserna avseende betänkandet Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21) Ombudsmän (), , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , , Myndigheten för vårdanalys, Inspektionen för vård och omsorg, (), , Myndigheten för delaktighet, för hälsa, arbetsliv och välfärd (FORTE), Inspektionen för socialförsäkringen, , , läns landsting, , , , , läns landsting, landsting, läns landsting, , Västra , , läns landsting, , , , , , , , , , , , , , , , , Statens servicecenter, , Universitets- och högskolerådet, Myndigheten för , , , , (), , , Sektionen för försäkringsmedicin, , och hälsa, , , Verket för innovationssystem (), , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , Diskrimineringsombudsmannen , , , , , , , utvärdering, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Delegationen för jämställdhet i arbetslivet, kommun, kommun, kommun, , Falu kommun, kommun, , kommun, Handikappförbunden, Kommuner och Landsting, , , , , , , , Akademikers , i , LO/TCO Rättsskydd, Arbetslöshetskassornas , Försäkring, Svensk Försäkring, , Trygghetsfonden TSL, Omställningsfonden, Arbetsmiljöforum, Arbetsgivaralliansen, , , , , Ledarna, (PTK), Unionen, , Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), Prevent, företagshälsor, Prop.