prop · H503185 · 2018-03-20 00:00:00 — Eftersom det fortfarande kan finnas sådana förväxlingsbara firmor registrerade, behövs det en övergångsbestämmelse till den nya förenings- lagen som anger att de nämnda bestämmelserna i införandelagen till den hittillsvarande föreningslagen ska fortsätta att gälla. Införandelagen till den hittillsvarande föreningslagen innehåller vidare ett antal bestämmelser med avseende på ekonomiska föreningar som registrerades före ikraftträdandet av föreningslag (13–19 §§). Det gäller bl.a. frågor om firma och rätten till inträde i föreningen. Även om det kan antas att dessa övergångsbestämmelser är av mindre bety- delse , kan det inte uteslutas att det finns fall där de fortfarande fyl- ler en funktion. Motsvarande övergångsbestämmelser bör därför tas in i införandelagen till den nya föreningslagen. Övriga lagar som reglerar kooperativa företagsformer Flera lagar som reglerar kooperativa företagsformer innehåller hänvis- ningar till den hittillsvarande föreningslagen. nu till att avse den nya föreningslagen. Det bör i det sammanhanget fram- hållas att de särskilda övergångsbestämmelser som föreslås till den nya föreningslagen kan påverka tillämpningen även av de andra lagarna. Regeringens bedömning: Den nya föreningslagen bidrar till att stärka de kooperativa företagens konkurrenskraft och därmed till ökad till- Förslagen underlättar nyföretagandet och har en gynnsam effekt på jämställdheten mellan kvinnor och män. De får inte några statsfinan- Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens (se slut- betänkandet s. 681 f.). Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna delar bedömning- en eller har ingen invändning mot den. Några remissinstanser pekar på behovet av informations- och utbildningsinsatser avseende de nya Skälen för regeringens bedömning fanns det knappt 15 000 ekonomiska föreningar och ungefär 32 000 bostadsrättsföreningar i föreningsregistret. miska föreningar som förslagen berör är verksamma inom de flesta branscher och är av varierande storlek. Förslagen rör även bostadsrätts- föreningar, kooperativa hyresrättsföreningar och sambruksföreningar. Vidare berörs europakooperativ, kreditmarknadsföreningar, ömsesidiga försäkringsbolag och försäkringsföreningar. Flertalet av de sakliga ändringar som före- slog genomfördes genom lagändringar som trädde i kraft . Dessa lagändringar arbetas nu in i den nya föreningslagen utan några betydande ändringar i sak. Konsekvenserna av de lagändringarna redo- visas i prop. 2015/16:4 s. 206 f. Den nya lag om ekonomiska föreningar som föreslås i denna propo- sition överensstämmer alltså sakligt i stora delar med den gällande Det finns ändå ett stort värde för de ekonomiska föreningarna med att få ett modernt regelverk. Om den hittillsvarande föreningslagen skulle fortsätta att gälla, skulle de ekonomiska föreningarna i ökande grad begränsas av en omodern lagstiftning. skulle reglerna bli mer och mer svårtillämpade. En ny lag skapar däremot en sammanhållen struktur som ger goda förutsättningar för framtida regelutveckling. blir lättare att förstå och tillämpa. Detta är viktigt, inte minst med hänsyn till att föreningslagen i betydande omfattning tillämpas av icke-pro- Genom att lagen till stora delar är utformad med den kända och väl inarbetade aktiebolagslagen som förebild, underlättas dessutom kontakter med kreditgivare och andra externa intressenter. De ekonomiska föreningarnas förutsättningar blir mer likvärdiga andra före- tags. Den ekonomiska föreningen som associationsform stärks. Bland de sakliga ändringar som föreslås kan nämnas att antalet obliga- toriska uppgifter i föreningarnas stadgar minskar, att en förening ska kunna ha flera alternativa mandattider för revisorn och att det blir möjligt att avveckla en förening på ett förenklat sätt, utan användande av likvi- dation. Dessa och andra förslag ökar föreningarnas möjlighet att själva planera sin verksamhet och minskar den administrativa bördan. Regeringen bedömer sammantaget att förslagen i propositionen bidrar till att stärka de kooperativa företagens konkurrenskraft och därmed till ökad tillväxt. Förslagen bedöms däremot inte påverka konkurrens- förhållandena mellan små och stora ekonomiska föreningar. En ny lagstiftning är förenad med vissa engångskostnader för att sätta sig in i de nya bestämmelserna och se över interna föreskrifter och ruti- ner. Det kan antas att många föreningar behöver ändra sina stadgar på grund av förslagen. I en medelstor förening bör sådana stadgeändringar kunna genomföras . De kostnader som detta leder till övergångsvis uppvägs av att de nya reglerna, när föreningen väl har satt sig in i dessa, i fortsättningen erbjuder en enklare och mer flexibel tillämpning. Konsekvenser för kvinnor och män Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2008/09:1 UO13 s. 40). Tillgängliga uppgifter tyder på att kvinnor har en mer framskjuten position i kooperativa företag än i andra företag. I ekonomiska föreningar är en jämförelsevis större andel av styrelseledamöterna kvinnor än i aktiebolag och detsamma gäller andelen kvinnor bland de anställda. Det kan bero på att tröskeln för att starta en ekonomisk förening upplevs som lägre, bl.a. eftersom det inte finns något krav på ett visst aktiekapital. När regelverket för ekonomiska föreningar moderniseras ökar möjligheten att ta till vara den potential till nyföretagande som finns hos kvinnor. Även i övrigt kan förslagen antas underlätta för kvinnors företagande. Förslagen i propositionen bedöms mot denna bakgrund ha en gynnsam effekt på kvinnors ekonomi och möjligheter till inflytande. De bidrar därmed till en stärkt jämställdhet mellan kvinnor och män. Ett modernt och väl fun- gerande regelverk kan även underlätta företagandet för andra grupper som traditionellt har varit underrepresenterade som företagare, däribland unga. Konsekvenser för den offentliga sektorn En följd av att många föreningar behöver ändra sina stadgar är att antalet anmälningar om stadgeändringar kan antas öka hos . Ökningen bedöms dock inte vara större än att den genom registreringsavgifter kan finanserias inom befintliga ramar. Den nya lagstiftningen kommer att kräva vissa informations- och ut- bildningsinsatser från sida. att i viss begränsad utsträckning behöva anpassas till de nya reglerna. 2017/18:185 Den temporära merkostnad som detta handlar om bedöms inte medföra något behov av ökad avgiftsfinansiering. Att vissa begränsade uppgifter flyttas från och allmän domstol till påverkar inte budgeten för någon av myndigheterna eller domstolarna. Förslaget att den myndighet som utfärdar en kallelse på okända borge- närer ska underrätta förbättrar det allmännas möjligheter att bevaka och göra gällande sina fordringar. Förslaget innebär ingen ökad kostnad för , som är skyldigt att skicka ut under- rättelser vid kallelser på okända borgenärer. För Kronofogdemyndig- heten innebär förslaget en något ökad arbetsbörda. Det rör sig dock om relativt begränsat antal kallelser som ska underrättas om. Förslaget bör därför inte orsaka annat än mindre kostnader. Dessa ryms inom myndighetens befintliga anslag. Förslagen får betydelse för kommuner och landsting som är medlem- mar i en eller flera ekonomiska föreningar. Några särskilda konsekvenser för den kommunala sektorn kan dock inte förutses. Förslagen är förenliga med åtaganden mot Europeiska unionen. 19.1Förslaget till lag om ekonomiska föreningar Den nya lagen om ekonomiska föreningar (föreningslagen) har en annan struktur och ett modernare språk än den hittillsvarande föreningslagen. Det innebär bl.a. att den nya lagen har fler kapitel och paragrafer. Ett stort antal av paragraferna överensstämmer dock i sak med den hittills- varande lagen. I de fallen är författningskommentaren utformad så att det anges vilken eller vilka paragrafer i den hittillsvarande lagen som den aktuella paragrafen motsvarar. Dessutom anges hänvisningar till lagför- arbeten, dock endast undantagsvis till lagförarbeten som avser äldre för- eningslagstiftning än den hittillsvarande lagen. I fråga om vissa paragrafer anges att de delvis motsvarar en paragraf i den hittillsvarande lagen. Det kan då vara fråga om att den nya para- grafen omfattar mer, t.ex. innehåller sakliga nyheter, men också att något moment i den hittillsvarande paragrafen har fått en annan placering i den nya lagen eller har utgått. I de fall som en paragraf enbart delvis har en motsvarighet i den hittillsvarande lagen, kommenteras de sakliga skillna- derna särskilt. Motsvarande gäller om en paragraf i den nya lagen saknar motsvarighet i den hittillsvarande lagen. Därutöver kommenteras vissa paragrafer mer utförligt utan att någon skillnad finns i sak i förhållande till den hittillsvarande lagen. Det är huvudsakligen fråga om fall där en kommentar behövs på grund av en paragrafs särskilda struktur eller för att beskriva paragrafens förhållande till andra bestämmelser i den nya lagen. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om ekonomiska föreningar. –bildande av en ekonomisk förening (2 kap.), –föreningens stadgar (3 kap.), –medlemmar i föreningen (4 kap.), –medlemsförteckning (5 kap.), –föreningsstämma (6 kap.), –föreningens ledning (7 kap.), –revision (8 kap.), –särskild granskning (9 kap.), –medlemsinsatser (10 kap.), –förlagsinsatser (11 kap.), –värdeöverföring från föreningen (12 kap.), –vinstutdelning (13 kap.), –gottgörelse (14 kap.), –minskning av reservfonden (15 kap.), –fusion (16 kap.), –likvidation (17 kap.), –upplösning utan föregående likvidation (18 kap.), –registrering (19 kap.), –firma (20 kap.), –skadestånd (21 kap.), –straff och vite (22 kap.), –överklagande (23 kap.). Paragrafen innehåller en beskrivning av lagens innehåll. Beskrivningen tjänar också som innehållsförteckning till lagen. Paragrafen saknar mot- svarighet i den hittillsvarande föreningslagen. Övervägandena finns i avsnitt 4. Ord och uttryck som används i lagen 2 § Bestämmelser om betydelsen av följande ord och uttryck finns i nedan angivna paragrafer: 16 kap. 1 § 10 kap. 1 § 10 och 11 §§ i detta kapitel 10 kap. 1 § 17 kap. 1 § 6 kap. 41 § 6 kap. 42 § 16 kap. 1 § 18 kap. 1 § 11 kap. 1 § 11 kap. 12 § 11 kap. 1 § 14 kap. 1 § 16 kap. 30 § 10 kap. 3 § 8 § i detta kapitel 16 kap. 1 § 12 § i detta kapitel 12 § i detta kapitel 17 kap. 12 § 3 kap. 2 § 5 kap. 8 § 5 § i detta kapitel 10 kap. 1 § 10 § i detta kapitel 10 kap. 1 § 6 kap. 6 § 7 kap. 47 och 48 §§ 6 kap. 27 § 7 kap. 41 § 7 kap. 37 § 9 kap. 1 § tillämplig lag om årsredovisning 17 § i detta kapitel 17 kap. 11 och 16 §§ 13 kap. 1 § 12 kap. 1 § 6 kap. 9 § 10 kap. 1 § Paragrafen, som införs med anledning av Lagrådets synpunkter, innehål- ler en lista med ett antal begrepp, termer och uttryck som används i la- gen. Den saknar motsvarighet i den hittillsvarande föreningslagen. Över- vägandena finns i avsnitt 4. Listan är inte uttömmande. Grundläggande krav på en ekonomisk förening Medlemmar, stadgar, styrelse och revisor 3 § En ekonomisk förening ska ha minst tre medlemmar som inte är investerande medlemmar. Föreningen ska också ha stadgar. Av 7 kap. 1 § och 8 kap. 1 § framgår att en ekonomisk förening också ska ha en styrelse och minst en revisor. I paragrafen anges vissa villkor för att en association ska utgöra en eko- nomisk förening. Ytterligare villkor anges i de följande paragraferna. Paragrafen motsvarar delvis 2 kap. 1 § i den hittillsvarande förenings- lagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 82 och prop. 1992/93:144 s. 11). Över- vägandena finns i avsnitt 5. Enligt första stycket ska en ekonomisk förening ha minst tre medlem- mar. Kravet gäller från föreningens bildande och föreningen kan inte registreras om inte kravet är uppfyllt (2 kap. 1 och 2 §§). Medlemmarna kan vara fysiska eller juridiska personer. De kan ha sin hemvist eller sitt säte i eller utanför . Lagen hindrar inte att personer med begrän- sad rättshandlingsförmåga, t.ex. underåriga, antas som medlemmar. Medlemskapet uppkommer antingen vid föreningens bildande eller genom att medlemskap beviljas efter ansökan till föreningen (2 kap. 1 § och 4 kap. 1, 4 och 5 §§). Se också 16 kap. 1 § om medlemskap till följd av en fusion. Enligt 17 kap. 16 § ska föreningen gå i likvidation om antalet medlem- mar har varit mindre än tre. I en ekonomisk förening kan det också förekomma s.k. investerande medlemmar, som inte deltar i verksamheten på samma sätt som andra 2017/18:185 medlemmar (8 §, jämför 4 §). Investerande medlemmar ska inte räknas med vid tillämpningen av den förevarande paragrafen. I första stycket anges också att en ekonomisk förening ska ha stadgar. Av 2 kap. 1 och 2 §§ följer att föreningen måste ha bestämt stadgar för att föreningen ska kunna registreras. Ytterligare bestämmelser om stad- garna finns i bl.a. 3 kap. Andra stycket innehåller en upplysning om att det även i andra kapitel i lagen finns vissa grundläggande krav som måste vara uppfyllda. En ekonomisk förening ska ha en styrelse och minst en revisor (7 kap. 1 § och 8 kap. 1 §). Också dessa krav måste vara uppfyllda för att föreningen ska kunna registreras (2 kap. 1 och 2 §§). 4 § En förening ska anses vara en ekonomisk förening om den har till syfte att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom ekonomisk verksamhet som medlemmarna deltar i 1.som konsumenter eller andra förbrukare, 3.med egen arbetsinsats, 4.genom att använda föreningens tjänster, eller 5.på något annat liknande sätt. Om en förening har en eller flera medlemmar som är ekonomiska föreningar, ska medlemmarna i den eller de föreningarna räknas som medlemmar i den förstnämnda föreningen vid bedömningen av den för- eningens syfte enligt första stycket. Paragrafen, som är utformad i enlighet med Lagrådets förslag, innehåller bestämmelser om syftet med en ekonomisk förening. Den motsvarar 1 kap. 1 § första och andra styckena i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 78 f. och prop. 1999/2000:88 s. 29 f.). Över- vägandena finns i avsnitt 5. Av 5 § framgår att en ekonomisk förening också kan ha till syfte att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom att verka för att de deltar i ekonomisk verksamhet som en eller flera andra föreningar bedriver (s.k. medlemsfrämjande föreningar). 5 § En förening ska också anses vara en ekonomisk förening om 1.föreningen har till syfte att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom att verka för att de deltar på det sätt som anges i 4 § första stycket i ekonomisk verksamhet som en eller flera andra förening- ar bedriver, 2.föreningens tillgångar till övervägande del består av andelar i den eller de andra föreningarna, och 3.den eller de andra föreningarna är ekonomiska föreningar. Paragrafen, som är utformad i enlighet med Lagrådets förslag, möjliggör s.k. medlemsfrämjande föreningar, dvs. ekonomiska föreningar vars medlemmar inte deltar i föreningens ekonomiska verksamhet utan i ekonomisk verksamhet som drivs av en annan ekonomisk förening. Den motsvarar 1 kap. 1 § tredje stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1999/2000:88 s. 29 f.). Föreningar som inte är kooperativa 6 § En förening som har till syfte att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom någon annan verksamhet än som avses i 4 eller 5 § kan inte förvärva rättigheter eller ta på sig skyldigheter eller föra talan inför domstolar eller andra myndigheter, om inte någon annan lag medger det. Paragrafen, som är utformad i enlighet med Lagrådets förslag, innehåller en bestämmelse om föreningar som inte uppfyller kraven i 3 eller 4 §. Den motsvarar 1 kap. 2 § tredje stycket i den hittillsvarande förenings- lagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 80). 7 § En ekonomisk förenings verksamhet får bedrivas även i 1.ett dotterföretag till föreningen, 2.ett företag som föreningen är delägare i, om även övriga delägare är ekonomiska föreningar eller motsvarande utländska juridiska personer med hemvist inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller 3.ett helägt dotterföretag till ett sådant företag som avses i 2. Paragrafen reglerar vilka möjligheter som en ekonomisk förening har att förlägga sin verksamhet i andra juridiska personer. Den motsvarar 1 kap. 1 § fjärde stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1996/97:163 s. 41, prop. 2005/06:84 s. 13 f. och prop. 2015/16:4 s. 210 f.). Övervägan- dena finns i avsnitt 5. 8 § I stadgarna för en ekonomisk förening får det bestämmas att det får finnas medlemmar som inte ska delta i verksamheten enligt 4 § första stycket på det sätt som anges där utan som endast ska bidra till den verk- samheten med en medlemsinsats (investerande medlemmar). Paragrafen möjliggör medlemskap för den som endast bidrar med en investering. Den motsvarar 1 kap. 1 a § i den hittillsvarande förenings- lagen (jämför prop. 2015/16:4 s. 211). I 10 kap. 1 § finns en definition av begreppet medlemsinsats. Ansvar för en ekonomisk förenings skyldigheter 9 § För en ekonomisk förenings skyldigheter får endast föreningens tillgångar tas i anspråk. De fordringar på medlemsinsatser, förlagsin- satser och medlemsavgifter som har förfallit till betalning ska räknas in i tillgångarna. Paragrafen innehåller bestämmelser om ansvaret för föreningens skyldig- heter. Den motsvarar 1 kap. 3 § i den hittillsvarande föreningslagen (jäm- för prop. 1986/87:7 s. 80). I förhållande till den hittillsvarande föreningslagen klargörs vilka fordringar på insatser och avgifter som ska räknas in i föreningens till- gångar. I 10 kap. 1 § finns en definition av begreppet medlemsinsats. Begrep- pet förlagsinsats definieras i 11 kap. 1 §. 10 § En ekonomisk förening är en moderförening och en annan juridisk person är ett dotterföretag, om föreningen 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den juri- diska personen, 2.äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga andelar, 3.äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan, eller 4.äger andelar i den juridiska personen och har rätt att ensam utöva ett bestämmande inflytande över denna på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av en föreskrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar. Vidare är en juridisk person dotterföretag till moderföreningen, om ett annat dotterföretag till moderföreningen eller moderföreningen tillsam- mans med ett eller flera andra dotterföretag eller flera andra dotterföretag tillsammans 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den juri- diska personen, 2.äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga andelar, eller 3.äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller av- sätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan. I paragrafen anges vad som avses med en moderförening och ett dotter- företag. Den motsvarar 1 kap. 4 § första och andra styckena i den hittills- varande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 81 och prop. 1996/97:32 s. 71 f.). 11 § Om ett dotterföretag äger andelar i en juridisk person och på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av en bestämmelse i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över den juridiska personen, är även den juridiska personen dotterföretag till moderföreningen. Paragrafen innebär att även juridiska personer som ett dotterföretag ut- övar ett bestämmande inflytande över i andra fall än de som anges i 10 § är ett dotterföretag till en moderförening. Den motsvarar 1 kap. 4 § tredje stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 81 och prop. 1996/97:32 s. 71 f.). 12 § En moderförening och dess dotterföretag utgör tillsammans en kon- cern. avses i denna lag företag i samma koncern. I paragrafen anges vad som avses med en koncern och koncernföretag. Den motsvarar 1 kap. 4 § fjärde och femte styckena i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 81 och prop. 1996/97:32 s. 71 f.). 13 § I de fall som avses i 10 § första stycket 1–3 och andra stycket ska sådana rättigheter som innehas av någon som handlar i eget namn, men för en annan fysisk eller juridisk persons räkning, anses tillhöra den personen. När antalet röster i ett dotterföretag ska bestämmas ska inte de andelar i dotterföretaget som innehas av dotterföretaget självt eller av dess dotterföretag beaktas. Detsamma gäller andelar som innehas av den som handlar i eget namn men för dotterföretagets eller dess dotterföretags räkning. Paragrafen kompletterar 10 § med bestämmelser om bl.a. det fallet att någon uppträder som mellanman för en fysisk eller juridisk person. Den motsvarar 1 kap. 5 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1996/97:32 s. 72). 14 § Vid tillämpningen av 10, 11 och 13 §§ avses med andelar aktier och andra andelar i juridiska personer. Paragrafen innehåller en bestämmelse om det som avses med en andel vid tillämpningen av de föregående paragraferna. Den motsvarar 1 kap. 6 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1996/97:32 s. 72). Undertecknande med elektronisk underskrift 15 § En handling enligt denna lag som ska vara undertecknad får, om inte något annat anges, undertecknas med en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådets förord- ning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre mark- naden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen. Paragrafen innehåller en bestämmelse om undertecknande med elektro- nisk underskrift. Den motsvarar 1 kap. 7 § i den hittillsvarande förenings- lagen (jämför prop. 2007/08:45 s. 82 och prop. 2015/16:72 s. 62). I 11 kap. 12 § finns ett undantag från möjligheten att underteckna en handling med elektronisk underskrift. Ett motsvarande undantag finns också i 6 kap. 4 § bostadsrättslagen (1991:614). Information med elektroniska hjälpmedel 16 § En ekonomisk förening får använda elektroniska hjälpmedel för att skicka kallelser och annan information till en medlem eller någon annan, även när det i lagen anges att skriftlig information ska lämnas på något annat sätt, om 1.föreningsstämman har beslutat om det, 2.föreningen har tillförlitliga rutiner för att identifiera mottagaren och tillförlitlig information om hur han eller hon kan nås, och 3.mottagaren har samtyckt till ett sådant förfarande. En mottagare ska anses ha samtyckt till förfarandet om han eller hon inte har motsatt sig användningen av elektroniska hjälpmedel inom den tid som angetts i en förfrågan som skickats med post. Denna tid ska vara minst från det att förfrågan skickades. Av förfrågan ska det framgå att framtida information kan komma att lämnas med det eller de angivna slagen av elektroniska hjälpmedel, om inte mottagaren uttryck- ligen motsätter sig detta. Den som har samtyckt till att information lämnas med elektroniska hjälpmedel kan när som helst återta sitt samtycke. Paragrafen innehåller bestämmelser om information med elektroniska Den motsvarar 1 kap. 8 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 2015/16:4 s. 212 f.). Liksom enligt den hittillsvarande föreningslagen är utgångspunkten att en förening själv bestämmer på vilket sätt medlemmarna ska få del av kallelser och annan information. I vissa särskilt angivna fall krävs det dock att en kallelse eller en annan handling skickas till mottagaren med post (se t.ex. 6 kap. 21, 23 och 24 §§). Paragrafen möjliggör för en för- ening att använda elektroniska hjälpmedel även i dessa fall. I förhållande till den hittillsvarande föreningslagen tydliggörs det att en förening alltid kan skicka information med elektroniska hjälpmedel, om mottagaren aktivt samtycker till det (första stycket tredje punkten).