prop · H503237 · 2018-04-12 00:00:00 — Bestämmelser om certifiering finns även i artikel 3 i Europaparla- mentets och rådets förordning (EG) nr 714/2009 av om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel och om upp- hävande av förordning (EG) nr 1228/2003. Termer och uttryck som används i Termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse denna lag har samma betydelse som i ellagen (1997:857). som i elmarknadslagen (2018:000). Med tredje land avses länder utanför Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet (EES-området). Ett stamnätsföretag får inte be- driva överföring av el i stamled- ningar utan certifiering enligt denna lag. Ett nätföretag får inte bedriva transmission utan certifiering enligt denna lag. Certifiering får beviljas efter ansö- kan av den som avser att bedriva överföring av el i stamledningar om kraven i 3 kap. 1 a och 1 f– Certifiering får beviljas efter ansö- kan av den som avser att bedriva transmission om kraven i 4 kap. 2– 7 §§ elmarknadslagen (2018:000) 1 j §§ ellagen (1997:857) är upp- är uppfyllda. I fråga om en person från tredje land, eller ett företag som kontrolleras av eller kan antas komma att kontrolleras av en eller flera personer från tredje land, krävs vidare att en certifiering inte äventyrar en trygg energiförsörjning i någon medlemsstat i Europeiska unionen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela ytterligare föreskrifter om krav för certifiering när det gäller en så- dan person eller ett sådant företag som avses i andra stycket. Ett certifierat stamnätsföretag ska till nätmyndigheten anmäla plane- företag ska till nätmyndigheten an- rade transaktioner som har betydel- se för bedömningen av om före- har betydelse för bedömningen av taget uppfyller kraven i 3 kap. 1 a och 1 f–1 j §§ ellagen (1997:857). 4 kap. 2–7 (2018:000). 6 § ska ompröva en certifiering 1.efter en anmälan enligt 5 §, 2.efter en begäran från Europeiska kommissionen, eller 3. om det annars finns anledning 3. om det annars finns anledning att anta att ett stamnätsföretag inte att anta att ett transmissions- uppfyller kraven i 3 kap. 1 a och nätsföretag inte uppfyller kraven i 1 f–1 j §§ ellagen (1997:857). 4 kap. 2–7 (2018:000). ska återkalla en certifiering, om stamnätsföretaget inte längre uppfyller kraven i 3 kap. 1 a och 1 f–1 j §§ ellagen (1997:857). ska återkalla en certifiering, om transmissionsnäts- företaget inte längre uppfyller kra- ven i 4 kap. 2–7 §§ elmarknadsla- gen (2018:000). Europeiska kommissionen och nät- myndigheten får begära att från ett stamnätsföretag eller ett företag som bedriver produktion av eller handel med el få de upplysningar och få ta del av de handlingar som de anser behövas för att förutsätt- ningarna för certifiering ska kunna bedömas. Europeiska kommissionen och nät- myndigheten får begära att från ett transmissionsnätsföretag eller ett företag som bedriver produktion av eller handel med el få de upplys- ningar och få ta del av de hand- lingar som de anser behövas för att förutsättningarna för certifiering ska kunna bedömas. ska begära ett yttrande från Europeiska kommissionen 1. den verksamhet som certifie- 1. den verksamhet som certifie- ringen avser uppfyller kraven i 4 kap. 1 a och 1 f–1 j §§ ellagen 2–7 §§ elmarknadslagen (2018:000), (1997:857), och trygg energiförsörjning till Euro- Ett stamnätsföretag ska till nät- myndigheten anmäla omständig- heter som kan leda till att en eller flera personer från tredje land får kontroll över stamnätsföretaget eller stamnätet. Ett transmissionsnätsföretag ska till nätmyndigheten anmäla om- ständigheter som kan leda till att en eller flera personer från tredje land får kontroll över transmis- sionsnätsföretaget eller transmis- sionsnätet. utövar tillsyn över att stamnätsföretag följer denna lag. utövar tillsyn över att transmissionsnätsföretag följer denna lag. Denna lag träder i kraft . 2017/18:237 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i lagen (2013:385) om ingripande mot marknadsmissbruk vid handel med grossistenergiprodukter Härigenom föreskrivs att 12 § lagen (2013:385) om ingripande mot marknadsmissbruk vid handel med grossistenergiprodukter ska ha följan- de lydelse. het som regeringen utsett enligt het som regeringen utsett att an- 1 kap. 7 § ellagen (1997:857). svara för nätmyndighetens uppgif- ter enligt 1 kap. 4 § elmarknads- lagen (2018:000). Denna lag träder i kraft . 2017/18:237 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i elsäkerhetslagen (2016:732) Härigenom föreskrivs att 47 § elsäkerhetslagen (2016:732) ska ha följan- de lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.beskaffenhet, placering, provning, kontroll, besiktning, användning och skötsel av elektriska starkströmsanläggningar och elektrisk utrust- ning som är avsedd att anslutas till en starkströmsanläggning samt om arbete på eller i anslutning till sådana anläggningar och sådan utrustning, 2.tillståndsplikt eller anmälningsplikt för uppförande, ändring eller borttagning av starkströmsanläggningar, 3. skyldighet för innehavare av nätkoncession enligt ellagen (1997:857) eller en starkströmsan- läggning att anmäla olycksfall eller driftstörningar, 3. skyldighet för innehavare av nätkoncession enligt elmarknads- lagen (2018:000) eller en stark- strömsanläggning att anmäla olycksfall eller driftstörningar, 4.skyldigheter vid framdragande av svagströmsledning, 5.säkerhetskrav som avses i 16–18 §§, 6.skyldigheter i fråga om information som ska följa med elektrisk ut- rustning, 7.skyldigheter att i fråga om elektrisk utrustning vidta skadeföre- byggande arbete och vidta åtgärder när det finns anledning att anta att så- dan utrustning inte överensstämmer med säkerhetskraven, 8.vilken utbildning och praktisk erfarenhet som krävs för att bli aukto- riserad som elinstallatör, 9.de slag av elinstallationsarbete för vilka auktorisation kan ges enligt 20 § andra stycket och de för vilka anmälan kan göras enligt 25 §, 10.vad ett egenkontrollprogram ska innehålla, 11.avgifter för en myndighets verksamhet enligt denna lag, 12.ersättning för uttaget prov enligt 39 § och om skyldighet att ersätta kostnaderna för provningen, och 13.sådana undantag från kraven i 16–27 §§ som det finns särskilda skäl för. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanserna för promemorian , (Mark- och ), hov- rätt, (Mark- och miljödomstolen), , Kam- marrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , , Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap, Datainspektionen, Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, , , , Försva- rets radioanstalt, i , i Krono- bergs län, i län, i , i , i , i län, , , , , (Juridiska fakul- tetsnämnden), , Kungl. Tekniska högskolan, (), , Natur- vårdsverket, , , , , , , , , , , , , , kommun, kommun, kommun, Bodens kommun, kommun, , , , , kommun, , Lindes- bergs kommun, , , Malung-Sälens kom- mun, kommun, kommun, kommun, Sala kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, Region , , Energiföretagen , Energigas , Energikontoren , FAR, Fastighetsägarna , Företagarna, , Konsumenternas Energimark- nadsbyrå, , , LRF Skogsägarna, , , Närings- livets , Oberoende elhandlare, SKGS, Svensk Elbrukarföre- ning, Svensk Solenergi, , Svensk vindenergi, , Svenska elnätsupproret, , , allmännyttiga Bostadsbolag (), Sveriges Energiföreningars , kommuner och landsting, konsumenter, Teknikföretagen och Villaägarnas riks- förbund. Dessutom har , , , Eli- norr, , och Solelkommis- sionen inkommit med yttrande. Sammanfattning av rapporten för ökad efterfrågeflexibilitet i det svenska elsystemet På en framtida elmarknad med en högre andel variabel elproduktion i form av vind- och solkraft kommer det att bli viktigt att ta tillvara samt- liga flexibilitetsresurser i elsystemet, det vill säga flexibel produktion, lagring och efterfrågeflexibilitet. Efterfrågeflexibilitet handlar om att el- kunderna förändrar sin elanvändning utifrån olika signaler. Det kan till exempel handla om att kunderna minskar sin elanvändning när elnätet är hårt belastat, eller att kunderna ökar sin elanvändning när elpriset är lågt, exempelvis till följd av god tillgång till förnybar elproduktion. Med en högre andel variabel elproduktion ökar utmaningarna för el- systemet. Utmaningarna handlar om frekvenshållning, effektbristsitua- tioner, ineffektiv resursanvändning och lokala nätproblem. Efterfråge- flexibilitet kan vara en del i lösningen på dessa utmaningar och därför kommer det att bli allt viktigare att ta tillvara kundernas möjlighet att vara flexibla i sin elanvändning. Den viktigaste förutsättningen för ökad efterfrågeflexibilitet är att vär- det på efterfrågeflexibiliteten når fram till kunden så kunden kan tjäna på att använda sin flexibilitet. Dessutom behöver marknadsaktörerna såsom aggregatorer, energitjänsteföretag, elnätsföretag och elhandlare utveckla erbjudanden där kundernas flexibilitet kan tas tillvara. Potentialen för efterfrågeflexibilitet i är störst bland hushålls- kunder och industriföretag, se tabellen nedan. Bland hushållskunder är det framförallt de som bor i småhus med eluppvärmning som kan bidra, vilket gör potentialen högst säsongsberoende. Styrning av uppvärmning- en medför inte någon märkbar komfortminskning för hushållen eftersom det finns en värmetröghet i huset. Nuvarande potential (MW) för efterfrågeflexibilitet i olika kundsegment 1 700 (effekt- Källa: Referenserna för de olika potentialuppskattningarna redovisas i bilaga 3. Många industriföretag är mycket priskänsliga. När elpriset orsakar för höga rörliga kostnader i produktionen drar priskänsliga industriföretag ner på sin elanvändning från elnätet. Detta sker ofta genom att de stänger av elkrävande produktionsprocesser eller att de startar upp egen elproduktion. Flera aktörer inom den elintensiva industrin är aktiva och budar in sin flexibilitet på elmarknaden. Däremot är hushållskundernas flexibilitet en nästintill helt outnyttjad resurs. Ei har identifierat ett antal hinder för att efterfrågeflexibilitet i de olika kundsegmenten ska komma till stånd: 1.Kundernas intresse av efterfrågeflexibilitet är lågt 2.Kunderna känner inte till möjlig flexibilitetspotential och det finns heller ingen teknik installerad hos kunderna, framförallt hushållen, som gör det enkelt för dem att erbjuda sin flexibilitet 3.Idag finns ett begränsat utbud av smarta tjänster och avtal för kunder som vill vara flexibla. Det finns heller inget verktyg för att jämföra och utvärdera eventuella avtal och tjänster från olika aktörer om att använda sin efterfrågeflexibilitet 4.Det finns marknadsbarriärer och andra hinder för kunderna att sälja sin flexibilitet till marknader och/eller till nätägare Ei har tagit fram en handlingsplan som syftar till att undanröja dessa hin- der. Med utgångspunkt i handlingsplanen och hindren har Ei identifierat ett antal åtgärder för att uppnå en ökad efterfrågeflexibilitet som i för- längningen ska leda till större effektivitet på elmarknaden, se tabellen nedan. Åtgärderna består av förslag till nya eller ändrade regelverk, kun- skapshöjande insatser, uppdrag till myndigheter och samarbeten mellan myndigheter och andra aktörer för att skapa långsiktiga förutsättningar och spelregler för efterfrågeflexibilitet på elmarknaden i . Åtgär- derna fokuserar framförallt på hushållskunder då de har en stor potential för efterfrågeflexibilitet som inte tas tillvara . Föreslagna åtgärder för att uppnå handlingsplanen för ökad efterfrågeflexibilitet 2020–2022 när sub- tionskampanj och webbportal) 2025 när den sista åtgärden är på plats Kartlägg potentialen för efterfrågeflexi- bilitet och identi- fiera hjälpmedel för att praktiskt kunna förverkliga poten- tialen Timmätning och tillgång till timvärden för samtliga kunder finns på plats (senast Skapa förutsättningar i tjänstehubben för frivillig inrapportering av på plats () Regeringen bör ge i uppdrag Utreds vidare 2017– i uppdrag att: – informera om efterfrågeflexibilitet Utreds vidare 2017– inför energikartläggningen i stora – informera om efterfrågeflexibilitet Utreds vidare 2017– vid stöd till energikartläggning i små Främja efterfråge- flexibilitet genom att kunderna ges infor- mation om valmöj- ligheter Regeringen bör ge i uppdrag att ta fram ett investerings- stöd för styrutrustning av värmelaster Krav på elnätsföretag att informera sina kunder om tariffer och andra möjligheter till kostnadsbesparingar Krav på löpande information från elhandlare till kund angående efterfrågeflexibilitet Ei utvecklar Elpriskollen i syfte att främja efterfrågeflexibilitet genom att: Utreds vidare 2017– 2018 Träder i kraft – 2018 När Ei får föreskriftsrätt enligt föreslagen ändring1 i 8 kap. 17 § ellagen – redovisa timprisavtal på – inkludera även nättariffer på 2019–2020 (efter före- – skapa ett simuleringsverktyg på 2021–2022 (efter att Elpriskollen för att uppskatta kundens besparingspotential av att välja olika Främja efterfråge- flexibilitet genom att skapa incitament för kunden att erbjuda sin flexibilitet till aktörer – vidta åtgärder för att enklare kunna 2021–2022 (efter att dela data från Elpriskollen med andra aktörer som vill utveckla smarta Ei utvärderar incitamenten i elnäts- Utreds vidare 2017– regleringen som syftar till effektivt Krav på dygnsvis timavräkning för finns på plats (senast Ei utreder om ersättning för nätnytta även kan ges till andra aktörer än Bemyndigande till Ei att utforma Tillåta stegvis införande av nya tariffer och tillåta pilotprojekt Regeringen bör ge i – utreda hur förbrukningsbud kan Utreds vidare 2017– – utreda hur förutsättningar för Utreds vidare 2017– Ei verkar för att produkter som (möjliggör flytt av last) kan erbjudas Ei analyserar och utvecklar aggre- gatorrollen i linje med kommande europeisk lagstiftning och anpassad till den nordiska elmarknaden Översyn av energiskatten av el för att Ei har uppskattat samhällets kostnader och nyttor av ökad efterfrågeflexi- bilitet. Även kundens privatekonomiska incitament har analyserats. Vi har valt att estimera kostnaderna för de åtgärder som vi bedömer som särskilt kostsamma men avgörande för att få igång efterfrågeflexibili- teten. Även de åtgärder som innebär lagändring har kostnadsuppskattats. Kostnaderna för dessa åtgärder uppskattas till årli- gen samt till en engångskostnad på , se tabellen nedan. Om den årliga kostnaden slås ut per kund blir det . Den största kostnaden avser timmätning och dygnsvis timavräkning för samtliga kunder samt investeringsstöd för styrutrustning. Kostnaden för investeringsstödet bör begränsas till och upphör då markna- den för styrutrustning har mognat. Kostnaden för timmätning och timav- räkning kan förväntas minska i och med att systemen anpassas för över- gången till dygnsvis timavräkning för samtliga kunder. Totala kostnader för åtgärder i åtgärdspaketet Åtgärderna föreslås genomföras . För att uppskatta nyttorna utgår vi från förutsättningarna på elmarknaden då åtgärderna antas ha ökat efterfrågeflexibiliteten i . Nyttorna för samhället och för den enskilda kunden uppskattas för ett referensscenario som representerar en trolig utveckling av elsystemet i . har i detta scenario vindkraft vilket är i linje med energiöverenskommelsen2 och kärnkraft. Nyttan av åtgärdspaketet är svår att uppskatta och beror helt på vilken effekt åtgärderna får på efterfrågeflexibiliteten i . För att kunna beräkna nyttan av åtgärdspaketet har vi uppskattat nyttorna med en övre och undre gräns för den efterfrågeflexibilitet som åtgärderna förväntas leda till, se tabellen nedan. 2 Energiöverenskommelsen som träffades mellan , , Utifrån resultatet av analysen gör Ei bedömningen att de årliga nyttor- na av efterfrågeflexibilitet 2030 är större än de årliga kostnaderna för åtgärderna. Det gäller även om bara hälften av hushållskunderna väljer att vara flexibla i sin elanvändning för uppvärmning. Uppskattade årliga nyttor av efterfrågeflexibilitet för varje typproblem (M SEK) kunderna i småhus är flexibla i sin elanvänd- Årlig besparing (M SEK) (M SEK) Nyttorna för samhället är som störst om efterfrågeflexibiliteten bidrar till att lösa utmaningarna som handlar om ineffektiv resursanvändning och lokala nätproblem. Dessa nyttor kan realiseras genom att efterfrågeflexi- bilitet kommer in i prisbildningen före-marknaden och prissätts genom tidsdifferentierade elnätstariffer för att uppnå en effektivare re- sursanvändning och utnyttjande av elnätet. Stamnätet i förväntas förstärkas till 2030 vilket resulterar i att höga elpriser på per MWh blir ovanliga med en normalkall vinter. Detta kommer innebära att de prisnivåer som krävs för att effektreduktioner inom indu- strin ska uppstå är sällsynta. Den stora nyttan uppkommer istället genom att hushållskunders elanvändning för uppvärmning automatiseras och kan styras mot prissignaler från elnät och/eller elhandel. Kunderna kan genom att flytta sin elanvändning till en annan tidpunkt alltså bidra till effektivare resursanvändning av produktionen och effektivare utnyttjande av elnätet. Kunderna, producenterna av förnybar produktion, och elnätsföretagen är de stora vinnarna med efterfrågeflexibilitet. Även energitjänsteföretag och andra aktörer som hjälper kunden att realisera värdet av sin efter- frågeflexibilitet kommer vara vinnare i och med en större efterfrågan på smarta tjänster och avtal. Efterfrågeflexibilitet underlättar integration av förnybar elproduktion genom att kunder flyttar sin elanvändning till låg- pristimmar då vi har mycket sol- och vindkraft i systemet. Detta gör att dessa kraftslag kan utnyttjas mer . minskar således och investeringsklimatet för vind- och solkraftsproduk- tion förbättras. Pristoppar kan minskas genom att hushållskunderna flyttar sin elan- vändning till timmar med lågt pris. Våra resultat visar på att när efterfrå- geflexibilitet kommer med i prisbildningen före-marknaden kommer medelårspriset att höjas marginellt , vilket gynnar pro- ducenter med låga marginalkostnader. Scenarierna är ett elsys- tem med goda överföringsförbindelser vilket gör att antalet högpris- timmar är få jämfört med antalet lågpristimmar. Det innebär att flytten av elanvändning resulterar i att priskurvans ”dalar fylls mer än toppar kapas” och medelårspriset ökar. Elnätsföretagen kan genom tarifferna ge incitament till kunderna att vara flexibla i sin elanvändning för att åstadkomma ett effektivare ut- nyttjande av elnätet. Den största delen av besparingen för kunden uppstår på elnätssidan varför det är viktigt att elnätstarifferna är utformade för att stimulera till ett effektivt utnyttjande av elnätet. Kunderna skulle på så sätt kunna bidra till att minska nätförluster och investeringar i elnätet. Då elnätsverksamheten är ett reglerat monopol kommer kostnadsbesparingar för elnätsföretaget på innebära kostnadsbesparingar för kun- den. Det är därför viktigt att elnätsföretagen har tillräckliga incitament i elnätregleringen för att använda potentialen för efterfrågeflexibilitet istället för att göra traditionella elnätsinvesteringar om det är ett kost- nadseffektivt alternativ. Genom att kundernas förutsättningar för att vara flexibla i sin elan- vändning förbättras stärks kundernas ställning på marknaden då de i större utsträckning kan göra aktiva val och påverka sin elkostnad. Hus- hållskundernas intresse för elanvändningen är ofta mycket lågt, därför kan besparingar i elkostnaden fortfarande vara ett svagt incitament för kunden. Hushållskunder har dock olika drivkrafter. Att kunden tydligt kan bidra till samhällsnytta genom att vara flexibel i sin elanvändning är viktigt att belysa i dialogen om efterfrågeflexibilitet. Med de förväntade prisnivåerna blir investeringen i styrutrust- ning lönsam för kunden med en återbetalningstid på bara . Ei bedömer dock att ett investeringsstöd för styrning av värmelast blir vik- tigt. Dels på grund av kundernas låga intresse för sin elanvändning vilket är en tröskel för nya aktörer på elmarknaden. Men även på grund av att tjänster för efterfrågeflexibilitet är en omogen marknad där kunderna behöver informeras om vilken samhällsnytta de kan bidra till och vilken privatekonomisk nytta de kan få. Lagförslaget i rapporten för ökad efterfrågeflexibilitet i det svenska elsystemet Författningsförslag ellagen (1997:857) Lagförslag för åtgärderna ”Timmätning och tillgång till timvärden för samtliga kunder” och ”Dygnsvis timavräkning för samtliga kunder” 3 kap 10 § Den som har nätkoncession är skyldig att utföra mätning av mängden överförd el och dess för- delning över tiden. Om en elanvändare har ett säk- ringsabonnemang om högst skall nätkoncessions- havaren i stället dels preliminärt beräkna mängden överförd el och dess fördelning över tiden (preli- minär schablonberäkning), dels slutligt mäta mängden överförd el och beräkna dess fördelning över tiden (slutlig schablonberäkning). Detta gäller inte en elanvändare som begärt att mängden överförd el och dess fördelning över tiden skall mätas. Det åligger nätkoncessions- havaren att rapportera resultaten av de mätningar och beräkningar som nämns i första och andra styckena. Närmare föreskrifter om angivna skyldigheter meddelas av regering- en eller den myndighet som regeringen bestämmer. Den som har nätkoncession är skyldig att utföra mätning av mängden överförd el och dess för- delning över tiden. Det åligger nätkoncessions- havaren att rapportera resultaten av de mätningar och beräkningar som nämns i första stycket. Närmare föreskrifter om angivna skyldigheter meddelas av regering- en eller den myndighet som rege- ringen bestämmer. 3 kap 11 § En elanvändare som begär att el- förbrukningen ska mätas på annat sätt än enligt de föreskrifter som meddelats med stöd av 10 § ska av nätkoncessionshavaren debiteras merkostnaden för denna mätning och för rapporteringen av resultat- en av dessa mätningar. ningen av elanvändarens förbruk- En elanvändare som begär att el- förbrukningen ska mätas på annat sätt än enligt de föreskrifter som meddelats med stöd av 10 § ska av nätkoncessionshavaren debiteras merkostnaden för denna mätning och för rapporteringen av resultat- en av dessa mätningar. Om mät- ningen av elanvändarens förbruk- ning därvid kräver en annan mät- utrustning än vid mätning enligt de nämnda föreskrifterna ska elan- vändaren debiteras kostnaden för mätaren med tillhörande insam- lingsutrustning och för dess in- stallation i uttagspunkten. Andra kostnader för mätning än de som nämnts får inte debi- teras enskilda elanvändare. Trots det som sägs i första stycket får en elanvändare, som in- gått ett avtal om leverans av el som förutsätter att mängden över- förd el ska mätas , inte debiteras merkostnader för detta. Tvister i frågor som avses i första eller andra stycket prövas av nätmyndigheten. En tvist prövas dock inte om det visas att ansökan om prövning kommit in till nät- myndigheten senare än efter det att nätkoncessionshavaren sänt ett skriftligt ställningstagande till berörd part under dennes senaste kända adress. ning därvid kräver en annan mät- utrustning än vid mätning enligt de nämnda föreskrifterna ska elan- vändaren debiteras kostnaden för mätaren med tillhörande insam- lingsutrustning och för dess in- stallation i uttagspunkten. Andra kostnader för mätning än de som nämnts får inte debi- teras enskilda elanvändare. Tvister i frågor som avses i första eller andra stycket prövas av dock inte om det visas att ansökan om prövning kommit in till nät- myndigheten senare än efter det att nätkoncessionshavaren sänt ett skriftligt ställningstagande till berörd part under dennes senaste Lagförslag för åtgärden ”Elpriskollen bör även ha information om tillgängliga nättariffer” 3 kap 24 § En nätkoncessionshavare ska till nätmyndigheten lämna uppgift om sina nättariffer för överföring av el. Regeringen eller, efter regering- ens bemyndigande, nätmyndig- heten får meddela närmare före- skrifter om nätkoncessionshavares skyldigheter enligt första stycket. Lagförslag för åtgärden ”Tillåt stegvis införande av nya tariffer samt pilotprojekt avseende tariffer” 4 kap 1 §