prop · H503203 · 2018-04-12 00:00:00 — Regeringen konstaterar att även om den demografiska utvecklingen sannolikt bidrar till att öka de offentliga utgifterna , pekar det negativa S1- värdet på att det finns en betydande marginal till att Maastrichtskulden skulle komma i konflikt med stabilitets- och tillväxtpaktens krav på att denna inte får överstiga av BNP. 5.3 iakttagelser och slutsatser bedömer att regeringens redovisning av finanspolitikens hållbarhet i de granskade propositionerna överlag är transparent. Genom alternativscenarier blir det tydligt under vilka förutsättningar hållbarheten stärks respektive försvagas. Det är även värdefullt att regeringen har ett avsnitt som fokuserar på utvecklingen till 2030. Det är rimligt att det finns större kunskap om utvecklingen det kommande decenniet än för utvecklingen till 2100. Regeringen har också utvecklat sin redovisning med bl.a. en analys av vilken betydelse det offentliga sparandet under olika perioder har för ett eventuellt bedömt hållbarhetsproblem och hur finanspolitiken behöver anpassas för att nå det föreslagna skuldankaret. ser positivt på att regeringen utvecklat redovisningen vilket bidrar till att ge en mer heltäckande bild av finanspolitikens hållbarhet. saknar emellertid ett delsektorperspektiv i regeringens hållbarhetsbedömning. Den demografiska utvecklingen i regeringens beräkningar visar att det finns ett utgiftstryck som innebär växande utgifter för de välfärdstjänster som kommuner och landsting ansvarar för. Regeringens hållbarhetsbedömning, och redovisning av denna, utgår från den offentliga sektorn som helhet vilket motiveras av att staten har det övergripande ansvaret för den skattefinansierade välfärden. 2017/18:1, s. 221. R I K S R E V I S I O N E N T I L L Ä M P N I N G E N A V D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T anpassas därför statsbidragen rent beräkningstekniskt så att antagandet om god ekonomisk hushållning uppfylls. Den anpassning av statsbidragen som behövs om personaltätheten i välfärdstjänsterna ska vara oförändrad visar att det behövs en ökning av statsbidragen på i genomsnitt drygt 20 mdkr enligt de beräkningar som tagit del av.74 Det motsvarar en ökning av statsbidragen på drygt 200 mdkr . Det ska betonas att hållbarhetsberäkningarna är en konsekvenskalkyl givet de antaganden som görs, och inte en regelrätt prognos. Förutom en höjning av statsbidragen kan självfallet andra händelseförlopp bli aktuella som exempelvis en anpassning av välfärdsproduktionen eller högre kommunalskattesatser. Storleken på statsbidragshöjningen är också beroende av de antaganden som görs om exempelvis produktiviteten i sektorn. har i en tidigare granskning rekommenderat regeringen att presentera en bedömning av kommunsektorns finanser på lång sikt.75 I sin behandling av regeringens skrivelse konstaterar att redovisningen fortsättningsvis ska utgå från den offentliga sektorn som helhet med bl.a. hänvisning till att det är staten som har det övergripande ansvaret för finansieringen av välfärden.76 instämmer att detta är giltigt i det långa tidsperspektiv som hållbarhetsberäkningarna omfattar, men vill framhålla att statsbidragsökningarna i det kortare tidsperspektivet borde belysas. En redovisning uppdelad på statlig och sektor skulle främja en diskussion om såväl behovet av finanspolitiska prioriteringar som skattepolitikens framtida inriktning. 74E-post från , . Siffrorna avser beräkningarna ekonomiska vårproposition. 75Riksrevisionen (2012). 2012/13:Fi20. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2010/11:FiU42. 2012/13:Fi20. 2016/17:FiU20. (2013) Automatisk diskretionär finanspolitik – ADF, ESV 2013:58. (2017) Prognos Statens budget och de offentliga finanserna, . Europeiska kommissionen (2017), European Economic Forecast – Autumn , Institutional Paper 063. (2017) Utvecklad bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet, promemoria . (2017a) Hållbarhetsrapport för de offentliga finanserna, (2017b), Konjunkturläget . 2015/16:1 Budgetpropositionen . 2016/17:1 Budgetpropositionen . 2016/17:100 ekonomiska vårproposition. 2017/18:1 Budgetpropositionen . 2010/11:79 för finanspolitiken. 2016/17:101 Årsredovisning för staten 2016. SOU 2013:73 En utvecklad budgetprocess. SOU 2016:67 En översyn av överskottsmålet. Riksgälden (2016), Statsupplåning – Prognos och analys 2016:2. (2007) Sambandet mellan utgiftstaket, överskottsmålet och skattepolitiken – regeringens redovisning, RiR 2007:22. (2012) Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser, RiR 2012:25. (2016a) Granskning av Årsredovisning för staten 2015, RiR 2016:6. (2016b) Granskning av budgetpropositionen , RiR 2016:27. 2016/17:349. R I K S R E V I S I O N E N granskar återkommande regeringens tillämpning av det ﬁnanspolitiska ramverket i de ekonomiska propositionerna och årsredovisningen för staten. Nytt är att granskningen av dessa beslutsunderlag presenteras samlat i en granskningsrapport. Granskningen visar att det i budgetpropositionen saknas redovisning av hur storleken på den aktiva ﬁnanspolitiken och ﬁnanspolitikens inriktning har vägts av i förhållande till konjunkturläget. Det saknas även resonemang om hur regeringen har hanterat osäkerheter och risker i sin bedömning av budgetutrymmet. konstaterar också att det strukturella sparandet får en ökad betydelse för uppföljningen av överskottsmålet. Det ﬁnns ﬂera svårigheter med att uppskatta strukturellt sparande, exempelvis har bedömningen av konjunkturläget stor betydelse. Därför bör regeringen utveckla prognosjämförelsen i de ekonomiska propositionerna. En utveckling bör ske för att minska risken för att regeringen gör bedömningar av det strukturella sparandet som systematiskt avviker från andra prognosbedömare. En rekommendation från är att regeringen bör överväga att utveckla de långsiktiga hållbarhetsberäkningarna. redovisas oﬀentlig sektor som en helhet. Det innebär att det inte framgår att statsbidragen till kommunerna beräknas behöva öka med drygt 20 mdkr för att kunna behålla servicenivåerna i den kommunala verksamheten. En redovisning som delas upp på statlig och sektor skulle bättre belysa frågan om hur välfärdsåtagandet ska ﬁnansieras. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2017/18:203 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket