prop · H503269 · 2018-06-19 00:00:00 — Vid ett sådant ingripande har en kustbevakningstjänsteman enligt 3 § lagen om med- verkan vid polisiär övervakning samma befogenhet som en polisman har enligt 13 § polislagen att avvisa, avlägsna eller omhänderta den som genom sitt uppträdande stör ordningen eller utgör omedelbar fara för den. Det gäller dock bara vid ordningsstörningar till sjöss som utgör en ome- delbar fara och i samband med att ingriper mot vissa brott enligt lagen om medverkan vid polisiär övervak- ning. har också ordningshållande uppgifter enligt dels lagen (2006:1209) om hamnskydd, dels lagen (2004:487) om sjöfarts- skydd. För att lagen ska täcka all behandling av person- uppgifter som omfattas av brottsdatalagens tillämpningsområde bör myndighetens behandling av personuppgifter vid upprätthållande av allmän ordning och säkerhet omfattas av tillämpningsområdet. Enbart personuppgiftsbehandling i syfte att upprätthålla allmän ordning och säkerhet omfattas av brottsdatalagens tillämpningsområde. Utgångs- punkten är att det krävs fysisk närvaro på den plats där oordning före- kommer eller riskerar att uppstå för att det ska vara fråga om upprätthål- lande av allmän ordning och säkerhet (se prop. 2017/18:232 s. 97). När en kustbevakningstjänsteman ingriper eller är beredd att ingripa vid en konkret ordningsstörning, eller en potentiell sådan störning vid en specifik händelse, är det fråga om upprätthållande av allmän ordning och säkerhet. Personuppgiftsbehandling vid sådan verksamhet bör följaktli- gen omfattas av tillämpningsområdet för lagen. Detsamma bör gälla vid ingripanden och andra åtgärder för att avvärja konkreta brott. Den verksamhet som består av allmän övervakning i trygghets- skapande syfte och att genom närvaro se till att allmän ordning och säkerhet inte störs, ligger däremot utanför tillämpningsområdet. Sådan övervakning kan utföras t.ex. genom rutinmässig patrullering till sjöss eller flygövervakning eller övervakning med hjälp av kameror eller annan digital utrustning i en ledningscentral. Denna typ av övervakning Prop. 2017/18:269 görs utan att den är inriktad mot en konkret störning eller konkret risk för Allmän övervakning av sådant slag kan emellertid övergå till att ha ett ordningshållande syfte och därmed omfattas av tillämpningsområ- det. Så är fallet om ledningscentralen tar radiokontakt med ett övervakat fartyg för att ge anvisningar om t.ex. vilken kurs fartyget ska hålla för att undvika ett avlyst vattenområde. I dessa fall upprätthålls allmän ordning och säkerhet utan någon fysisk närvaro på platsen där oordning före- kommer eller riskerar att uppstå. Även vid rutinmässig patrullering till sjöss kan det upptäckas ord- ningsstörningar som kräver ingripande. Det är oftast först vid ingripan- den som det blir fråga om att behandla personuppgifter. Gränsdragningen avseende vilket regelverk som gäller i enskilda fall blir ytterst en fråga för tillämpningen. 9.3Grundläggande bestämmelser om behandling 9.3.1Rättsliga grunder och behandling för nya ändamål Regeringens förslag: ska få behandla personupp- gifter om det är nödvändigt för att myndigheten ska kunna utföra följande uppgifter: 1. förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet, 2. utreda eller lagföra brott, 3. upprätthålla allmän ordning och säkerhet, eller 4. fullgöra förpliktelser som följer av internationella åtaganden. Det ska framgå genom en hänvisning att personuppgifter som be- handlas med stöd av lagen ska få behandlas för nya ändamål enligt de förutsättningar som anges i brottsdatalagen. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens. Utredningen föreslår att regleringen i brottsdatalagen om att en arbetsuppgift ska framgå av lag, förordning eller ett särskilt beslut i vilket regeringen uppdragit åt myndigheten att utföra uppgiften ska upprepas i den nu föreslagna lagen. Remissinstanserna: Datainspektionen framför att utredningen inte, för respektive myndighet, har analyserat om brottsdatalagen, de aktuella registerförfattningarna och de regelverk som styr myndighetens verksam- het sammantaget ger en tydlig, precis och förutsägbar rättslig grund för behandlingen av personuppgifter. Övriga remissinstanser yttrar sig inte särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag En bestämmelse som ersätter brottsdatalagens bestämmelse om rättsliga Registerförfattningarna bör innehålla bestämmelser om tillåtna rättsliga grunder för behandling av personuppgifter. En reglering som motsvarar 3 kap. 2 § kustbevakningsdatalagen bör således införas, men det ska framgå att det inte är fråga om ändamålsbestämmelser i egentlig mening. 2017/18:269 Bestämmelserna är i stället på samma sätt som 2 kap. 1 § brottsdatalagen en del av den rättsliga grunden och ger rättsligt stöd för att behandla personuppgifter automatiserat för att utföra sina arbetsuppgifter. får behandla personuppgifter i den brottsbe- kämpande verksamheten om det behövs för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet, utreda eller beivra brott eller fullgöra de förpliktelser som följer av internationella åtaganden. bör även i fortsättningen få behandla personuppgifter om det är nödvän- digt för att fullgöra sådana arbetsuppgifter, men regleringen bör följa brottsdatalagens terminologi. Tillämpningsområdet för lagen ska omfatta personuppgiftsbehandling vid upprätthållande av allmän ordning och säkerhet. Detta bör därför anges vara en tillåten rättslig grund för myndighetens personuppgiftsbe- handling. brottsdatalag föreslås gälla utöver brottsdatalagen. För att det inte ska råda någon osäkerhet om hur bestämmelsen i 2 kap. 1 § första stycket brottsdatalagen förhåller sig till bestämmelsen om tillåtna rättsliga grunder i registerförfattningen bör den senare ersätta bestämmelsen i brottsdatalagen. Det behöver inte, som utredningen föreslår, föreskrivas i lagen att den uppgift som ska utföra ska framgå av lag, förordning eller ett särskilt beslut i vilket regeringen uppdragit åt myndigheten att ansvara för sådan uppgiften. Detta framgår nämligen redan av brottsdatalagen. Med lag jämställs bl.a. EU-förordningar. Datainspektionen efterfrågar en ytterligare analys av om direktivets krav på en tydlig, precis och förutsägbar rättslig grund är uppfyllt för respektive myndighets behandling av personuppgifter. I propositionen Brottsdatalag finns ett utvecklat resonemang kring vad som avses med kravet på rättslig grund (se prop. 2017/18:232 s. 116 f.). Det konstateras där att genom de författningar och regeringsbeslut som reglerar den verksamhet i vilken personuppgifterna behandlas, tillsammans med ramlagen och registerförfattningarna, är kravet på att behandlingen ska ha stöd i unionsrätt eller nationell rätt uppfyllt. För del nämns 3 § förordningen (2007:853) med instruktion för , där det anges att myndigheten bl.a. ska bedriva övervakning för att förebygga och ingripa mot störningar i sjötrafiken, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet, ingripa vid misstanke om brott och utreda och beivra eller bistå med utredningen av brott. Vilka brott har till uppgift att ingripa mot framgår bl.a. av lagen (1982:395) om medverkan vid polisiär över- vakning och lagen (2000:1225) om straff för smuggling. Hur det ska göras regleras framför allt i och nämnda lagar. Dessa bestämmelser, tillsammans med den föreslagna regleringen i 2 kap. 1 § brottsdatalag, uppfyller enligt regeringens mening direktivets krav på att den rättsliga grunden ska vara tydlig, precis och förutsägbar. Behandling för nya ändamålProp. regleras behandling för nya ändamål till viss del i den sekundära ändamålsbestämmelsen i 3 kap. 3 § kustbevakningsdatalagen. I den nya regleringen anges förutsättningarna för behandling för nya ändamål i stället i brottsdatalagen. Innan personuppgifter får behandlas för nya ändamål inom brottsdatalagens tillämpningsområde ska det enligt 2 kap. 4 § brottsdatalagen säkerställas att det är nödvändigt och proportionerligt att personuppgifterna behandlas för det nya ändamålet. Motsvarande prövning ska enligt 2 kap. 22 § brottsdatalagen göras när de brottsbekämpande myndigheterna behandlar personuppgifter för nya ändamål utanför tillämpningsområdet. I brottsdatalag bör det införas en bestämmelse som tydliggör att förutsättningarna för att behandla personuppgifter för nya ändamål regleras i brottsdatalagen. 9.3.2 Behandling av biometriska och genetiska uppgifter Regeringens bedömning: bör inte få behandla bio- metriska och genetiska uppgifter. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Hovrätten för har inget att erinra mot bedömningen om ställningstagandet grundar sig på upplysningar från . Övriga remissinstanser yttrar sig inte särskilt i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Enligt 2 kap. 12 och 13 §§ brottsdatalagen utgör biometriska uppgifter som används för att identi- fiera en person och genetiska uppgifter känsliga personuppgifter. Sådana uppgifter får endast behandlas om det är särskilt föreskrivet och det är absolut nödvändigt för ändamålet med behandlingen. Regeringen instämmer i utredningens bedömning att det inte har fram- kommit något behov för att behandla biometriska och genetiska uppgifter för brottsbekämpande syften. har inte heller invänt mot bedömningen. Det bör därför inte finnas någon bestämmelse som medger sådan behandling i brotts- datalag. 9.3.3Sökning på känsliga personuppgifter Regeringens förslag: Sökförbudet i brottsdatalagen ska inte hindra att brottsrubriceringar, uppgifter om tillvägagångssätt vid brott eller upp- gifter som beskriver en persons utseende används vid sökning. Sökförbudet ska inte heller hindra sökning i syfte att få fram ett ur- val av personer grundat på etniskt ursprung, religiös eller filosofisk övertygelse eller uppgifter som rör hälsa, om sökningen görs i person- uppgifter som inte har gjorts gemensamt tillgängliga. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte några invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag Undantag från sökförbudet i brottsdatalagen vid sökning i alla slags personuppgifter Enligt 4 kap. 4 § andra stycket i kustbevakningsdatalagen är det tillåtet att använda brottsrubriceringar eller uppgifter som beskriver en persons utseende som sökbegrepp vid sökning i uppgifter som har gjorts gemen- samt tillgängliga. har fortfarande behov av att kunna använda sådana uppgifter vid sökning, även om det leder till att man får fram ett urval av personer grundat på känsliga personuppgifter. Det bör därför göras undantag från brottsdatalagens sökförbud i bevakningens brottsdatalag för sådana sökningar. För att möjligheterna till sökning ska vara desamma som bör undantaget omfatta sökning i alla slags personuppgifter, dvs. oberoende av om de har gjorts gemensamt tillgängliga eller inte. behöver i likhet med och Tullver- ket kunna göra sökningar på tillvägagångssätt vid brott. Sådana sök- ningar kan i vissa fall leda till ett urval av personer grundat på känsliga personuppgifter. Som exempel kan nämnas att smugglingsmetoder kan avslöja uppgifter om såväl religiös övertygelse och politiska åsikter som uppgifter om gärningsmannens hälsa. Undantag vid sökning i personuppgifter som inte har gjorts gemensamt tillgängliga Det nuvarande förbudet i kustbevakningsdatalagen mot att använda käns- liga personuppgifter som sökbegrepp gäller endast vid sökning i uppgif- ter som har gjorts gemensamt tillgängliga. Det innebär att känsliga per- sonuppgifter får användas vid sökning i uppgifter som enbart ett fåtal har tillgång till. Den enda begränsningen är att behandling av känsliga personuppgifter ska vara absolut nödvändig. De behöriga myndigheternas möjlighet att använda känsliga person- uppgifter vid sökning bör inte försämras. Framför allt inom Kustbevak- ningens underrättelseverksamhet kan det behöva göras sökningar som innebär att sammanställningar grundade på etniskt ursprung eller religiös eller filosofisk övertygelse skapas. måste kunna göra sökningar för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet som begås av flera personer som förenas genom sitt etniska ursprung eller sin religiösa eller filosofiska övertygelse. I utredningsverksamheten finns motsvarande behov av att kunna söka på känsliga personuppgifter vid brott med okänd gärningsman. Det finns därför skäl att göra undantag från sökförbudet i brottsdatalagen när det gäller sökning i uppgifter som inte har gjorts gemensamt tillgängliga. har dock inte behov av att kunna ta fram urval av personer grundade på alla kategorier av känsliga personuppgifter. Det kan inte finnas behov av att göra sammanställningar grundade på ras, eftersom det inte finns någon vetenskaplig grund för att dela in männi- skor i skilda raser (se prop. 2017/18:232 s. 151). Regeringen instämmer vidare i utredningens bedömning att det inte finns något behov av att kunna göra sammanställningar grundade på genetiska eller biometriska uppgifter, uppgifter om medlemskap i fackförening eller politiska åsikter eller uppgifter som rör sexualliv eller sexuell läggning. sökförbudet i brottsdatalagen bör därför utformas så att sökning i person- Prop. 2017/18:269 uppgifter som inte har gjorts gemensamt tillgängliga möjliggörs när det gäller uppgifter som kan avslöja etniskt ursprung, religiös eller filosofisk övertygelse eller uppgifter som rör hälsa. 9.4.1Behandling för diarieföring ska undantas Regeringens förslag: Det som föreskrivs om gemensamt tillgängliga uppgifter ska inte gälla när personuppgifter behandlas med stöd av den särskilda bestämmelsen i brottsdatalagen om behandling av person- uppgifter för diarieföring eller för att utföra andra nödvändiga hand- läggningsuppgifter. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: I polisdatalagen, åklagardatalagen, tullbrottsdatalagen och skattebrottsdatalagen föreskrivs att reglerna om gemensamt tillgängliga personuppgifter inte är tillämpliga när person- uppgifter behandlas med stöd av den särskilda bestämmelsen om behand- ling av personuppgifter för diarieföring eller för att utföra andra nödvän- diga handläggningsuppgifter. Någon sådan bestämmelse finns inte i kustbevakningsdatalagen. Bestämmelsen om personuppgiftsbehandling vid diarieföring syftar inte till att möjliggöra behandling av personuppgifter i den operativa verksamheten, utan enbart till att inkomna handlingar ska kunna hanteras enligt offentlighets- och sekretesslagen och att tillgodose rätten till till- gång till allmänna handlingar enligt tryckfrihetsförordningen. Flera av de bestämmelser som gäller vid behandling av gemensamt tillgängliga per- sonuppgifter är inte anpassade för att reglera behandling av personupp- gifter i diarier (se bl.a. prop. 2016/17:89, s. 87 f.). Det bör därför föreskrivas att reglerna om gemensamt tillgängliga personuppgifter inte gäller när personuppgifter behandlas med stöd av 2 kap. 2 § brottsdata- lagen. 9.4.2En ny kategori av personuppgifter får göras gemensamt tillgängliga Regeringens förslag: Personuppgifter som behandlas i syfte att upp- rätthålla allmän ordning och säkerhet ska få göras gemensamt tillgäng- liga. De ska inte få behandlas längre än efter utgången av det kalenderår då de behandlades automatiserat första gången. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: De personuppgifter som Kustbevak- ningen behandlar i annan operativ verksamhet än den brottsbekämpande och som behövs för att övervaka den allmänna ordningen och säkerheten 2017/18:269 till sjöss får göras gemensamt tillgängliga enligt 5 kap. 1 § kustbe- vakningsdatalagen. brottsdatalag ska även tillämpas vid personuppgiftsbehandling i syfte att upprätthålla allmän ordning och säkerhet. Inför kommenderingar vid särskilda händelser där ordningsstörningar befaras kan det finnas behov av att göra uppgifter om personer som tidigare orsakat ordningsstörningar gemensamt tillgängliga. bör därför även kunna göra personuppgifter som be- handlas i syfte att upprätthålla allmän ordning och säkerhet gemensamt tillgängliga. Personuppgifter som görs gemensamt tillgängliga i syfte att upprätt- hålla allmän ordning och säkerhet bör inte få behandlas längre än efter utgången av det kalenderår då de behandlades automatiserat första gången. Det motsvarar vad som föreslås gälla för . 9.4.3Sökning i gemensamt tillgängliga uppgifter Regeringens förslag: En bestämmelse som begränsar resultatet vid sökning i gemensamt tillgängliga uppgifter med hjälp av namn, per- sonnummer, samordningsnummer eller liknande identitetsbeteck- ningar ska tas in i brottsdatalag men sökbegränsningarna ska enbart gälla i automatiserade behandlings- system. Begränsningarna ska inte gälla vid sökning som utförs av särskilt angivna tjänstemän i syfte att i underrättelseverksamhet bearbeta och analysera personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga en- ligt vissa bestämmelser och som enbart dessa tjänstemän har tillgång till. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Datainspektionen avstyrker förslaget att begräns- ningen av vilka uppgifter som får tas fram bara ska gälla i automatiserade behandlingssystem. Skälen för regeringens förslag Begränsning endast i automatiserade behandlingssystem Eftersom sökning med hjälp av namn, personnummer och samordnings- nummer är ett viktigt inslag i verksamhet och sådana identitetsbeteckningar är av stor betydelse för att säkerställa identiteten och undvika personförväxlingar, ansågs det nödvändigt att medge sådan sökning i gemensamt tillgängliga uppgifter (se prop. 2011/12:45 s. 126 och avsnitt 7.5.2). I 4 kap. 5 § kustbevakningsdatalagen regleras därför vilka uppgifter som får tas fram vid sökning på namn, personnummer, samordningsnummer eller andra liknande identitetsbeteckningar. I 4 kap. 6 § görs vissa undantag från bestämmelserna i 4 kap. 5 §. I förarbetena diskuteras ingående vilka typer av sökningar som bör vara tillåtna och vilka begränsningar som bör gälla (se prop. 2011/12:45 s. 126 f.). Para- graferna är utformade utifrån regleringen i polisdatalagen. Av de skäl som anges i avsnitt 7.5.2 anser regeringen, till skillnad från Prop. 2017/18:269 Datainspektionen, att begränsningarna endast bör gälla vid sökningar i Sökning i gemensamt tillgängliga uppgifter Det bör övervägas om det för delvis ändrade tillämp- ningsområdet för lagen bör föranleda någon ändring av begränsnings- regeln i 4 kap. 5 § kustbevakningsdatalagen. brottsdatalag omfattar även behandling av personuppgifter i syfte att upprätthålla allmän ordning och säkerhet. De uppgifter som då främst kan vara av intresse är uppgifter om att någon är eller har varit misstänkt för brott mot allmän ordning. Sådana uppgifter är tillgängliga vid en sökning. Detsamma gäller uppgifter om att någon kan antas komma att möta ett ingripande med grovt våld. Det finns därför inte anledning att utöka de nu gällande möjligheterna att få fram uppgifter vid en allmän sökning. Av de skäl som anges i avsnitt 7.5.2 bör undantaget för sökning i underrättelseverksamhet utformas på motsvarande sätt i Kustbe- vakningens brottsdatalag för att motverka att regleringen misstolkas. 10.1Behovet av anpassning till brottsdatalagen Skattebrottsdatalagen gäller enligt 1 kap. 2 § vid behandling av person- uppgifter i brottsbekämpande verksamhet. Det är dock bara en mycket begränsad del av myndighetens verksamhet. Lagen trädde i kraft . Vissa av bestämmelserna i lagen behöver dock inte tillämpas förrän . Innehållet i skattebrottsdatalagen måste, i likhet med övriga registerförfattningar anpassas till brottsdatalagen. Många bestämmelser behöver dock inte anpassas alls eller endast ändras redaktionellt. anpassningar och ändringar som är gemensamma för registerförfattningarna har behandlats i avsnitt 4, 5 och 6. De anpassningar som är specifika för skattebrottsdatalagen behandlas däremot i detta avsnitt. Regeringens förslag: Den nya lagen ska benämnas lag om behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. Hänvisningar till skattebrottsdatalagen i andra författningar ska ändras till lagen om behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. 2017/18:269 Utredningen föreslår att lagen ska benämnas brottsdatalag. Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: De registerförfattningar som ska gälla utöver brottsdatalagen bör ha enhetliga benämningar som knyter an till brottsdatalagen. Utredningen föreslår att lagen ska benämnas brottsdatalag. Även Lagrådet förordar att lagen ges detta namn. Som anförs i avsnitt 7.1.2 avviker dock det föreslagna namnet från den systematik som gäller för författningars rubriker. Lagens namn bör ange vem författningen gäller för, vad den handlar om och signalera en tydlig koppling till brottsdatalagen. Regeringen anser mot den bakgrunden, trots Lagrådets invändning, att lagen ska benämnas lag om behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. Lagen kan dock mycket väl få en kortare informell benämning. I det följande kallas den nya lagen för brottsdatalag. Alla hänvisningar till skattebrottsdatalagen i andra författningar ska ändras till lagen om behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. Regeringens förslag: Lagen ska gälla utöver brottsdatalagen när i egenskap av behörig myndighet behandlar personupp- gifter i syfte att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksam- het eller utreda brott. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Skattebrottsdatalagen gäller enligt 1 kap. 2 § vid behandling av personuppgifter i brottsbe- kämpande verksamhet. Tillämpningsområdet för den nya lagen måste dock anpassas till brottsdatalagens tillämpningsområde så att det utgår från syftet med behandlingen i stället för i vilken verksamhet behandlingen utförs. Det bör också framgå att lagen endast gäller när agerar i egenskap av behörig myndighet. Utredningen föreslår att tillämpningsområdet ska omfatta personupp- giftsbehandling i syfte att bekämpa brott. I bestämmelsen om brottsdata- lagens tillämpningsområde används dock inte uttrycket bekämpa brott. I stället anges att lagen gäller för behandling av personuppgifter i syfte att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller utreda brott. Regeringen anser att motsvarande begrepp bör användas i brottsdatalag. Ändringen innebär inte någon förändring i sak i förhållande till utredningens förslag. 10.3Grundläggande bestämmelser om behandling 10.3.1Rättsliga grunder och behandling för nya ändamål Regeringens förslag: ska få behandla personuppgifter om det är nödvändigt för att myndigheten ska kunna utföra följande uppgifter: 1.förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet, 2.utreda brott, eller 3.fullgöra förpliktelser som följer av internationella åtaganden. Det ska framgå genom en hänvisning att personuppgifter som be- handlas med stöd av lagen ska få behandlas för nya ändamål enligt de förutsättningar som anges i brottsdatalagen. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens. Utredningen föreslår att regleringen i brottsdatalagen om att en arbetsuppgift ska framgå av lag, förordning eller ett särskilt beslut i vilket regeringen uppdragit åt myndigheten att utföra uppgiften ska upprepas i den nu föreslagna lagen. Remissinstanserna: Datainspektionen framför att utredningen inte, för respektive myndighet, har analyserat om brottsdatalagen, de aktuella registerförfattningarna och de regelverk som styr myndighetens verk- samhet sammantaget ger en tydlig, precis och förutsägbar rättslig grund för behandlingen av personuppgifter. Övriga remissinstanser yttrar sig inte särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag En bestämmelse som ersätter brottsdatalagens bestämmelse om rättsliga grunder för behandling