prop · H60325 · 2018-12-11 00:00:00 — •Regeringen bör överväga hur formellt skydd respektive frivilliga avsättningar ska definieras efter 2020 så att etappmålet på ett ändamålsenligt sätt både kan ge vägledning för att uppfylla miljökvalitetsmålet Levande skogar, och ge förutsättningar för en samlad transparent och jämförbar uppföljning. •Regeringen bör initiera en översyn av Nya Komet i syfte att säkerställa att metoden ges förutsättningar att vara ett kostnadseffektivt komplement till traditionellt skyddsarbete. Översynen bör utreda: −om markägares ekonomiska incitament att teckna naturvårdsavtal kan stärkas i syfte att skapa förutsättningar för en ökad användning av avtalsformen −om det finns anledning att utveckla nya avtalsformer, exempelvis för att utvecklingsmark eller andra områden med något lägre skyddsvärden i större utsträckning ska kunna skyddas på ett kostnadseffektivt sätt. •Regeringen bör se över möjligheterna att förbättra förutsättningarna för länsstyrelserna att arbeta mer strategiskt med formellt skydd. Översynen bör omfatta formerna för finansiering och syfta till att öka möjligheterna att upprätthålla en långsiktig kompetensförsörjning. •Regeringen bör tydliggöra vad sektorsansvaret innebär i termer av markägares eget ansvar för frivilliga avsättningar, och var samt i vilken utsträckning statens ansvar tar vid. •Naturvårdsverket och bör samordna rapporteringen och uppföljningen av miljömålen. En redovisning av den samlade statistiken för formellt skydd av skog enligt etappmålets formulering är en förutsättning för en transparent och jämförbar uppföljning av målet. •Utifrån ett förtydligande från regeringens sida, bör kommunicera sektorsansvarets innebörd gentemot skogsägare i termer av ansvarsfördelning mellan skogsägare och staten på ett tydligare sätt. •Naturvårdsverket och bör utarbeta gemensamma kriterier för när omvandlingar av frivilliga avsättningar till formellt skydd kan vara motiverade. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T A V V Ä R D E F U L L S K O G Granskningen syftar till att bedöma om statens insatser för skydd av värdefull skog på ett effektivt sätt bidrar till att nå och regeringens mål för miljö och friluftsliv. Med effektivitet avses i rapporten kostnadseffektivitet, vilket innebär att granskningen undersöker förutsättningarna för att nå största möjliga måluppfyllelse med givna resurser. 1.1 Bakgrund och motiv till granskning Över halva yta är täckt av skog. Skogen är en viktig källa till förnybara råvaror, som den erbjuder flera andra värden som exempelvis unika livsmiljöer för djur och växter samt möjligheter till rekreation, jakt och fiske. Skogen är därmed en resurs med stort samhällsekonomiskt värde. Den svenska skogspolitiken har två jämställda mål: ett produktionsmål och ett miljömål. Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken ska utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Miljömålet innebär att skogsmarkens produktionsförmåga ska bevaras, samt att den biologiska mångfalden och den genetiska variationen i skogen ska säkras. Den svenska skogspolitiken bygger till stor del på frihet under ansvar, med begränsade sanktionsmöjligheter. Exempelvis är skogsvårdslagen1, som utgör ett centralt medel för skogspolitikens genomförande, en s.k. minimilag; för att de skogspolitiska målen ska nås förväntas skogsägare göra insatser utöver vad lagen kräver. Detta är en del av skogsbrukets s.k. sektorsansvar, vilket innebär att myndigheter och skogsbruket har ett gemensamt ansvar för att de fastlagda miljömålen uppnås.2 I praktiken innebär det att miljömålen ska nås genom en samverkan av olika skogspolitiska medel som rådgivning och utbildning, statligt skydd av skogsmark samt skogsägarnas frivilliga insatser i form av exempelvis frivilliga avsättningar av skog. Skydd av värdefulla skogsområden är ett viktigt medel för att nå de nationella miljökvalitetsmålen och mål för friluftsliv. Staten kan upprätta formella skydd av skogsområden genom nationalparker, naturreservat, naturvårdsavtal eller biotopskyddsområden. Formellt skydd av skog finansieras med statliga anslag. De viktigaste anslagen i statens budget är 1:2 Insatser för skogsbruket (UO23) som uppgår till ca , varav den del som får användas av I 1 § anges att ”skogen är en nationell tillgång och en förnybar resurs som ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls”. 2Relationen mellan skogsvårdslagstiftningens miniminivå och sektorsansvaret förtydligas i propositionen En skogspolitik i takt med tiden, se prop. 2007/08:108, s. 15 och 46, bet. 2007/08: MJU18, rskr. 2007/08:244. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N för bildande och skötsel av biotopskyddsområden och tecknande av naturvårdsavtal motsvarar ca 400 mnkr3, anslag 1:14 Skydd av värdefull natur (UO20) som får användas av till utgifter för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer, däribland skog, som uppgår till ca 1,4 mdkr för samt 1:3 Åtgärder för värdefull natur (UO 20) som uppgår till ca 1,2 mdkr för och får användas av till bl.a. skötsel av de skyddade områdena4. Sammantaget motsvarar anslagen 1:3 och 1:14 av utgifterna inom utgiftsområde 20, Allmän miljö- och naturvård.5 Utöver statligt formellt skydd av skog förväntas även skogsägarna själva bidra genom frivilliga avsättningar av skog. och har i de senaste årens årliga uppföljningar av miljömålen framfört att anslagen behöver höjas för att de uppsatta arealmålen för skydd av skog ska kunna nås. Anslagen har höjts successivt och i budgeten tillförde regeringen ytterligare totalt ca , jämfört med , för ändamålet.6 Enligt senaste uppföljning är bedömningen att arealmålet för formellt skydd kommer att kunna nås till 2020, om anslagsnivån bibehålls. Däremot bedömer att arealmålet för frivilliga avsättningar respektive för det övergripande miljökvalitetsmålet Levande skogar inte kommer att kunna nås givet nuvarande utveckling.7 Mot denna bakgrund är det motiverat att undersöka om de statliga insatserna är effektiva. 1.2 Syfte, frågeställningar och avgränsningar Den övergripande frågeställningen är om statens insatser för skydd av värdefull skog på ett effektivt sätt bidrar till att uppnå målsättningar för miljö och friluftsliv. Staten har formulerat separata kvantitativa mål för formellt skydd respektive frivilliga avsättningar. Granskningen avser därför både formellt skydd och frivilliga avsättningar, men granskningsfrågorna skiljer sig åt för de båda skyddsformerna. Ur ett statligt perspektiv är det angeläget att undersöka om resurserna för formellt skydd används kostnadseffektivt. Detta innebär en strävan efter att nå största möjliga måluppfyllelse för givna resurser. För ett kostnadseffektivt formellt skyddsarbete behöver dock staten även förhålla sig till skogsägares frivilliga avsättningar. Hur staten bör förhålla sig till dessa avgörs av i 3Näringsdepartementet, Regleringsbrev avseende för . 4Miljö- och , Regleringsbrev avseende för . Av det totala anslaget 1:3 utgör skötsel av skyddade områden endast ett av flera användningsområden. –2017 användes ca 55–av det totala anslaget 1:3 till skötsel av skyddade områden. Se , Återrapportering – Åtgärder för biologisk mångfald 2015–2017, s. 24. 2017/18:1, bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115. 6Detta avser summan av anslagen 1:14, 1:3 (UO 20) samt 1:2 (UO 23), där anslagen inte enbart används till skydd av skog. Av ska användas för skydd och skötsel av värdefull natur. 7Naturvårdsverket, Miljömålen – Årlig uppföljning av nationella miljömål 2018. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T A V V Ä R D E F U L L S K O G vilken mån de frivilliga avsättningarna utgör kompletterande bidrag till måluppfyllelse. Granskningen har utgått från följande delfrågor: 1.Används statliga resurser för formellt skydd kostnadseffektivt? 2.I vilken utsträckning utgör frivilliga avsättningar ett komplement till formellt skydd? Granskningen avgränsas till skydd av skog och förvaltning av skyddad skog, vilka är viktiga medel för att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar som är beslutat av . Miljöhänsyn i skogsbruket, vilket är ett annat medel för att nå miljökvalitetsmålet, omfattas inte av granskningen. Det är dock viktigt att notera att målet Levande skogar inte är möjligt – eller önskvärt – att nå endast genom skydd av skog då också miljöhänsyn i brukad skogsmark har stor betydelse.8 Behovet av ytterligare skydd av skog påverkas även av hur stor miljöhänsyn som tas i det omgivande brukade skogslandskapet. Att det finns fastställda kvantitativa mål för just skydd av skog i kombination med att det formella skyddet finansieras med statliga medel, motiverar dock granskningens avgränsning. 1.3 Utgångspunkter för granskningen I arbetet med skydd av skog behöver regeringen och myndigheterna framför allt beakta de miljökvalitetsmål som beslutat, och som utgör grunden för miljöpolitik. Den svenska skogspolitiken har betydelse för flera av miljökvalitetsmålen, men framför allt för målet Levande skogar.9 Målet anger att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras och kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Formellt skydd och frivilliga avsättningar av skyddsvärd skog samt miljöhänsyn vid skogsbruksåtgärder bedöms av regering och riksdag vara de viktigaste insatserna för att uppnå målet Levande skogar.10 Skogsbrukets s.k. sektorsansvar innebär att myndigheter och skogsbruket har ett gemensamt ansvar för att miljömålen nås.11 Regeringen har även, i enlighet med den antagna internationella konventionen om biologisk mångfald, beslutat om etappmålet att av land- och sötvattensområden samt av områden skyddas eller på annat sätt bevaras till år 2020.12 Detta mål preciseras i 8Måluppfyllelse kan också påverkas av avverkningsformer samt val av föryngringsmetod. 9Naturvårdsverket konstaterar samband mellan skogspolitikens produktionsmål och miljökvalitetsmålen Levande skogar, Ett rikt växt- och djurliv, Bara naturlig försurning, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Myllrande våtmarker och Storslagen fjällmiljö i rapporten och andra önskemål – En studie av synergier och konflikter 2013/14:141, s. 92, bet. 2013/14:MJU27, rskr. 2013/14:359. 2007/08:108, s. 15, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244. 12Regeringsbeslut M2014/593/Nm, s. 10. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N propositionen om en svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster som beslutats av riksdagen.13 Syftet med etappmålen inom miljömålssystemet är att de ska ange steg på vägen mot de mer långsiktiga miljökvalitetsmålen.14 Etappmålet anger bl.a. att de frivilliga avsättningarna bör ha ökat med skogsmark , som det formella skyddet har ökat med ca skogsmark nedan gränsen för fjällnära skog. De specifika målen för frivilliga avsättningar och formellt skydd av skog ska tillsammans med andra typer av skydds- och bevarandeåtgärder bidra till de 20 totala procenten.15 Skydd av skog har också betydelse för att nå fastställda mål om friluftsliv. antog ett övergripande mål för friluftslivspolitiken. Där framgår att staten har ett ansvar för att skapa förutsättningar för ett rikt och varierat friluftsliv och att försäkra tillgång och förbättra tillgänglighet till natur- och kulturlandskapet. Vidare betonas att det är av stor vikt att det finns attraktiva och upplevelserika natur- och kulturmiljöer i alla delar av landet, inte minst i tätorternas närhet.16 Skogars betydelse för friluftslivet lyfts även fram i en av preciseringarna till miljökvalitetsmålet Levande skogar.17 Ytterligare en bedömningsgrund är 1 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) om att eftersträva hög effektivitet och iaktta god hushållning i statens verksamhet. I förarbetsuttalandena till motsvarande bestämmelse i lagen om statsbudgeten18 anges att med hög effektivitet åsyftas att den statliga verksamheten bedrivs så att de mål har satt upp nås i så hög grad som möjligt inom ramen för tillgängliga resurser. Verksamheten kan då sägas vara ändamålsenligt utformad. God hushållning innebär att onödiga utgifter undviks och att verksamheten bedrivs med hög produktivitet. Det innebär vidare att statens medel hanteras säkert samt att statens tillgångar i övrigt och dess skulder förvaltas väl. har i ett betänkande om svenska miljömål särskilt framhållit vikten av kostnadseffektiva åtgärder för att uppnå uppsatta mål inom hela miljöområdet.19 Det är därför en naturlig utgångspunkt för granskningen att undersöka om åtgärder för skydd av skog är kostnadseffektiva. Det finns en målkonflikt mellan skogspolitikens två jämbördiga mål: produktion och miljö. Statsmakternas tydliga intention är att båda målen är lika viktiga. Det kan dock finnas olika sätt att nå miljömålet, där strikta avsättningar 2013/14:141, s. 91, bet. 2013/14:MJU27, rskr. 2013/14:359. 2009/10:155, s. 20, bet. 2009/10: MJU25, rskr. 2009/10:377. 15Med bevarandeåtgärder avses inte endast skyddade områden: ”Bevarandet ska ske med ekologiskt representativa och väl förbundna system där reservat, andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder eller miljöanpassat brukande ingår”. 2013/14:141, s. 91, bet. 2013/14:MJU27, rskr. 2013/14:359. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38. 2009/10:155, s.182, bet. 2009/10: MJU25, rskr. 2009/10:377. 1995/96:220, bet. 1996/97:3, protokoll 1996/97:5. 2009/10:MJU25, s. 19. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T A V V Ä R D E F U L L S K O G ofta innebär en relativt hög kostnad i termer av minskad produktion. En viktig utgångspunkt för granskningen är därför att skyddet inte bör göras mer omfattande (och därmed dyrare) än vad som krävs för att uppfylla syftet med skyddet. Mot bakgrund av ovan nämnda mål och intentioner har formulerat ett antal preciserade utgångspunkter för bedömning av den empiri som samlats in inom granskningen. När det gäller frågeställningen om formellt skydd fokuserar granskningen på fyra områden som behöver fungera för att det ska finnas förutsättningar för ett kostnadseffektivt skyddsarbete20: strategisk planering och prioritering av områden, val av skyddsform och ersättningens utformning, arbetsprocesser samt förvaltning av skyddade områden. utgångspunkter för respektive område är följande: •Det ska finnas en plan som ger tydlig praktisk vägledning för hur prioritering av områden ska ske, och som säkerställer att prioriteringsordningen stämmer överens med målsättningar. En förutsättning för en effektiv prioritering och strategisk planering är att det finns tillräcklig kunskap om skyddsvärda områden. •De ersättningsmodeller som används ska vara utformade så att förutsättningar finns att skydda områden på ett kostnadseffektivt sätt. Häri ligger även principen att det formella skyddet inte bör göras mer omfattande (och därmed dyrare) än vad som krävs i varje enskilt fall för att uppfylla syftet med skyddet. •Arbetsprocesserna ska vara effektiva så att det finns förutsättningar för en långsiktig och strategisk planering av arbetet, att i möjligaste mån undvika flaskhalsar i processen, ett väl fungerande samarbete och en ändamålsenlig arbetsfördelning mellan myndigheterna. •Det ska finnas en plan som ger tydlig praktisk vägledning för vilken förvaltning olika typer av områden behöver för att de värden som skyddet avser värna ska vara bestående. När det gäller frågeställningen om frivilliga avsättningar som ett komplement till formellt skydd har formulerat följande utgångspunkter: •Det ska vara tydligt för skogsägarna vad som förväntas av dem i termer av frivilliga avsättningar enligt sektorsansvaret och var statens ansvar tar vid. •För att kunna bedöma frivilliga avsättningars bidrag till måluppfyllelse bör staten ha kunskap om de frivilliga avsättningarnas kvantitet, kvalitet och varaktighet. •Staten ska ha välavvägda kriterier som motiverar att frivilligt avsatta områden i vissa fall omvandlas till formella skydd. 20Se kap. 3 för en beskrivning av områdenas betydelse för kostnadseffektiviteten. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.4 Metod och genomförande Granskningen baseras främst på dokumentstudier och intervjuer med företrädare för , , och Miljö- och . Intervjuer har också genomförts med branschföreningar och intresseorganisationer. Vidare har ett frågeformulär med nio frågor och fyra uppföljningsfrågor skickats till de 21 länsstyrelserna om deras arbete med skydd av skog. En sammanställning av svaren redovisas i en elektronisk bilaga, se bilaga 1. En del av metoden är att utnyttja den kunskap som finns inom miljöekonomisk forskningslitteratur om kostnadseffektiva ersättningssystem för naturvårdsåtgärder. Företrädare för de granskade myndigheterna samt har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Professor vid , , , och docent vid , , har varit referenspersoner och lämnat synpunkter på granskningsupplägg och tidigare rapportutkast. har fått ta del av rapportutkast om skydd av natur med ersättningsmark – genomförande och resultat, som ännu inte är publicerad (publicering är planerad till maj/) och innehåller preliminära uppgifter. Det framgår av fotnoterna i kapitel 3.2.4. när hänvisning görs till rapportens preliminära uppgifter. Granskningen har genomförts av och . och har bidragit med underlag till den slutliga rapporten. Kapitel 2 är ett bakgrundskapitel som beskriver det övergripande miljömålet och de medel som används i arbetet med skydd av skog samt vilka aktörer som är inblandade i arbetet. Syftet är att ge en bild av hur de medel som används påverkat måluppfyllelsen och vilket det återstående skyddsbehovet är. Kapitel 3 och 4 följer de två revisionsfrågorna. Frågan om kostnadseffektiviteten i formellt skydd beskrivs och analyseras i kapitel 3, medan kapitel 4 handlar om de frivilliga avsättningarnas kompletterande bidrag till måluppfyllelsen. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T A V V Ä R D E F U L L S K O G 2 Skydd av skog – mål och medel I detta kapitel beskrivs kortfattat de olika typerna av formella skyddsformer och frivilliga avsättningar (medlen), samt vilka aktörer som arbetar med eller påverkar omfattningen av skyddsformerna. Vidare återges vad miljömålets ambitionsnivå innebär i termer av måluppfyllelse och fortsatt skyddsbehov i olika delar av , enligt naturvårdsbiologisk och skogsekologisk forskning. I rapporten används ordet ”skydd” dels i traditionell mening för områden som lämnas för fri utveckling, dels för områden som är i behov av naturvårdande skötsel i syfte att behålla eller återskapa värden.21 2.1 Skyddsformer och aktörer är ett av de länder i världen som har störst andel privatägd skog. Hälften av skogsmark ägs av ca 330 000 privata enskilda ägare. En fjärdedel ägs av privata aktiebolag. Den huvudsakliga återstående delen ägs av staten. Diagram 1 Skogsägande i Källa: Skogsstatistisk årsbok 2014. 2.1.1 Formellt skydd av skog I det pågående arbetet med att skydda skogsområden med höga naturvärden används i huvudsak tre formella skyddsformer: naturreservat, 21Bevarande av biologisk mångfald kräver i vissa fall fri utveckling i skogsmiljöer och i andra fall aktiv skötsel och återskapande för att nå målet. Se Angelstam m.fl., Landskapsansats för bevarande av skoglig biologisk mångfald – en uppföljning av regionala bristanalys, om behovet av samverkan mellan aktörer. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N biotopskyddsområde och naturvårdsavtal (se tabell 1).22 och länsstyrelserna är ansvariga för bildande av naturreservat23 medan ansvarar för biotopskyddsområden. Båda skyddsformerna innebär ett skydd . Naturreservat och biotopskydd regleras i miljöbalken24 och markägaren har rätt till intrångsersättning enligt expropriationslagen25 om mark tas i anspråk eller om pågående markanvändning avsevärt försvåras inom berörd del av fastighet. Områden som blir naturreservat kan även köpas av staten, om markägaren så önskar och om finner det lämpligt.26 En alternativ ersättningsform vid bildande av naturreservat som använts vid ett antal tillfällen är ersättningsmark, vilket innebär att skogsägare erbjuds produktiv skogsmark i utbyte mot skogsmark med höga naturvärden. Naturvårdsavtal, som kan tecknas både av och (i regel via länsstyrelserna) regleras inte i miljöbalken.27 Naturvårdsavtal är ett civilrättsligt tidsbegränsat avtal28 mellan markägaren och staten, där det normalt utgår en ersättning till markägaren. Vilka områden som ska skyddas styrs av den nationella strategin för formellt skydd av skog.29 Utgångspunkten för strategin är att i första hand skapa ändamålsenliga skydd för skogsbiologiska värdekärnor30, men även andra motiv för skyddet finns, som exempelvis den tätortsnära naturens betydelse för friluftslivet.31 Parallellt med det strategiska arbetet med urval av lämpliga områden för skydd, där myndigheterna är initiativtagare, kan ärenden även inledas till följd 22Ytterligare en formell skyddsform är nationalparker, som inte visas i tabellen. 23Även kommuner får bilda naturreservat och kan för ändamålet söka statligt bidrag från . Enligt återrapportering om åtgärder för biologisk mångfald utgjorde andelen kommunalt beslutade naturreservat (i hektar) endast av den totala arealen naturreservat inklusive statliga beslut. 26Enligt 31 kap. 8 § MB har en fastighetsägare även rätt att få fastigheten inlöst i stället för intrångsersättning om det uppstår synnerliga olägenheter vid pågående användning av fastigheten. Enligt har inlösen aldrig varit aktuellt i något naturreservatsärende. E-post från , . 27Naturvårdsverket och länsstyrelserna får teckna naturvårdsavtal; arbetade endast med avtalsformen. Gemensamma riktlinjer för naturvårdsavtal togs fram 2010 och har reviderats ett antal gånger. Naturvårdsavtal kan även tecknas av kommuner. 28Enligt och riktlinjer för tillämpning av naturvårdsavtal kan avtalstiden variera mellan 1–-, beroende på markägarens och myndighetens önskemål. Intentionen är dock i regel att skyddet ska vara långsiktigt. 29Naturvårdsverket och , Nationell strategi för formellt skydd av skog, reviderad. 30Med skogsbiologisk värdekärna menas ett sammanhängande skogsområde som bedöms ha en stor betydelse för fauna och flora och för en prioriterad skogstyp. 31Betydelsen av skogars sociala värden har lyfts fram . är det exempelvis möjligt att teckna naturvårdsavtal även för bevarande av skogars sociala värden. har i Meddelande 9–2013 definierat skogens sociala värden som ”de värden som skapas av människans upplevelser av skogen”. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T A V V Ä R D E F U L L S K O G av avverkningsanmälningar i ett område med höga naturvärden, eller på markägarens initiativ32. Tabell 1 Jämförelse mellan de olika formella skyddsformerna för skog* 1–50 år Ja, om markägaren önskar det och om finner det lämpligt. *Notera att kommuner även kan bilda naturreservat och naturvårdsavtal. Granskningen har avgränsats till de statliga myndigheternas arbete. Källa: Egen bearbetning utifrån uppgifter, omrade/Naturvard/Skydd-av-natur/Formellt-skydd-av-skog/Bevara-naturvarden-i- skogen/Skyddsformer/. Vilken typ av skydd som väljs beror bl.a. på områdets storlek, sammansättningen av naturtyper samt behovet av skötsel, men även på markägarens önskemål. För vissa skogstyper bevaras biologisk mångfald genom att man låter området utvecklas fritt utan skötsel, men för andra skogstyper behövs naturvårdande skötsel för att värdena ska upprätthållas. I samband med bildande av naturreservat upprättas en skötselplan i syfte att upprätthålla områdenas naturvärden samt att tillgängliggöra områdena. För biotopskyddsområden och naturvårdsavtal upprättas inte alltid en skötselplan men skötselbehovet bedöms och dokumenteras vid tillsynsbesök.