prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — Det verkliga värdet bestäms S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 på grundval av instrumentets marknadsvärde. Finansiella instrument som innehas till förfall eller används för valuta- eller prissäkring värderas dock inte till marknadsvärde. Vissa typer av transaktioner omklassificeras i årsredovisningen för staten jämfört med myndigheternas redovisning. Anledningen till omklassificeringen är att transaktionerna ur statens perspektiv har en annan innebörd än för den enskilda myndigheten. De fall som bedömts påverka årsredovisningen för staten i väsentlig mening beskrivs nedan. Kostnaderna för tjänstepensioner till statligt anställda redovisas i statens resultaträkning bland personalkostnader, medan SPV redovisar kostnaderna för tjänstepensionsrörelsen i ett eget avsnitt i resultaträkningen. Se vidare nedan under rubriken redovisas på ett enhetligt sätt. Pågående arbeten i försvarssektorn (framför allt i ) och motsvarande förutbetalda intäkter läggs samman med militära beredskapstillgångar, eftersom de till över- vägande del gäller arbeten för Försvarsmaktens räkning. För myndigheter med en uppställningsform för balans- och resultaträkning som avviker från den generellt föreskrivna, hänförs respektive post i resultat- och balansräkningen i årsredovisningen för staten såsom de hade gjort om myndigheten i fråga hade följt de generella uppställningsformerna. Det gäller främst EKN, affärsverken, SPV och . Vanligen görs det direkt genom de inrapporteringskoder som används vid rapportering till statsredovisningen. Ett antal intäktsposter klassificeras om med utgångspunkten att posten Skatteintäkter avgränsas i enlighet med den definition av skatter som gäller i statens budget och i national- räkenskaperna. Intäkterna redovisas som Skatte- intäkter i den konsoliderade resultaträkningen men i flera fall redovisar berörda myndigheter intäkterna på annat sätt, exempelvis: –som avgifter eller andra ersättningar (exempelvis vissa socker- och jordbruks- avgifter vid eller lokalradioavgift vid Myndigheten för press, radio och tv), –som medel för finansiering av bidrag (exempelvis avgifter för insättningsgarantin vid och Kärnavfalls- fondens avgifter), –som resultatandelar från hel- och delägda företag (Systembolagets inlevererade över- skott som Kammarkollegiet redovisar), eller –enbart i balansräkningen (inleverans av överskott från som Kammarkollegiet redovisar). Finansiella korrigeringar som rör EU-medel redovisas vanligen som kostnader i myndighetens resultaträkning (främst ), eftersom de redovisas som utgifter på anslag i statens budget. I den konsoliderade resultaträkningen omklassificeras de finansiella korrigeringarna i stället till intäktsreduktioner, eftersom de är återbetalningar av eller avdrag på erhållna bidrag från EU. införde ESV enhetliga principer för redovisning av finansiella garantier i staten. Finansiella garantiavtal redovisas numera när garantiåtagandet uppstår, som är när ansvaret för garantin har inträtt och de finansiella villkoren kan fastställas. När myndigheterna tar ut garantiavgifter för förväntade förluster redovisas initialt både en tillgång och en avsättning för garantin som uppgår till samma belopp. Avsättningar för garantier delas upp i tre olika kategorier, risker som kan finansieras av garantiavgifter, kvardröjande risker och oreglerade skador. Kvar- dröjande risker är förväntade garantiförluster som inte beräknas kunna finansieras med garantiavgifter. Förändring av avsättningar redovisas under raden Intäkter av avgifter och andra ersättningar. Kostnader för skadeersättningar redovisar myndigheterna när ett infriande är befarat eller konstaterat. Kostnaderna för skadeersättningar minskas med återvinningarna för att på så sätt visa statens faktiska kostnader för skador som uppkommer i garantiverksamheten. Till följd av de nya bestämmelserna har EKN, , och ändrat sina redovisningsprinciper för garantier vilket har medfört ändrade jämförelsetal för flera poster. För EKN förs om från posten Intäkter av avgifter och andra ersättningar till posten Vissa garanti- och kreditkostnader som en följd av att återvinningar ställs mot kostnaderna i garantiverksamheten i stället för mot intäkterna. redovisar numera vissa regressfordringar som långfristiga, vilket medfört en ändring av jämförelsetalen på posten fordringar som har ökat med kronor medan posten Övriga fordringar har minskat med motsvarande belopp. Därutöver har posten Intäkter av avgifter ökat med och posten Vissa garanti- och kreditkostnader minskat med motsvarande belopp. Det beror på att reservering för framtida förlustrisk klassificeras som en intäkt i stället för som en kostnad. Dessutom redovisas numera utdelningar i garantiverksamheten och omvärdering av utlåning med kreditrisk mot posten Vissa garanti- och kreditkostnader. redo- visades dessa som Övriga finansiella intäkter. I det här fallet har det gett en kostnadsreduktion med . Sida har ändrat jämförelsetalen för posten Långfristiga fordringar som ökat med . Posten Övriga avsättningar har minskat med . Eftersom Sida till stor del subventionerar garanti- verksamheten med anslag klassificeras den som en transferering. Posten Transfereringar till utlandet har ökat med , Finansiella intäkter har minskat med och Finansiella kostnader har minskat med . jämförelsetal har ändrats genom att posterna Långfristiga fordringar och Övriga avsättningar har ökat med . Det beror på att har ändrat princip för när man initialt redovisar en finansiell garanti. Dessutom har posterna Intäkter av avgifter och andra ersättningar och Vissa garanti- och kreditkostnader ökat med eftersom numera redovisar förändring av risker mot intäkter i stället för mot kostnader (kostnadsreduktion) i resultaträkningen. Insättningsgarantin och garantikapital som redovisar tas inte längre upp inom linjen som en garantiförbindelse. Informationen redovisas i stället som S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 tilläggsupplysning under Fonder (not 42) och Garantiförbindelser (not 54). För insättnings- garantin har beslutat att de avgifter som tas ut från instituten ska sättas av till en fond. Fonder i staten är inte en förpliktelse såsom dessa definieras eftersom det inte görs någon försäkringsmässig avsättning för de åtaganden som rör fonder. För garantikapital är principen att ett löfte om framtida kapital- tillskott inte är en ansvarsförbindelse, eftersom staten vid ett infriande kommer att redovisa en tillgång motsvarande den eventuella framtida betalningen. Det sker i dessa fall inget netto- utflöde av resurser. Med anledning av den ändrade redovisningsprincipen har jämförelse- talen justerats. har för statens räkning förbundit sig till olika typer av åtaganden till och . Dessa åtaganden redovisar inom linjen som en övrig ansvars- förbindelse. I årsredovisningen för staten tas dessa upp som en garantiförbindelse för att stämma överens med hur redovisar statens garantiverksamhet. Jämförelse- talen för Garantiförbindelser har därför justerats till . Antastbara pensionsförpliktelser som redovisas av SPV och tas inte längre upp som både avsättning och ansvars- förbindelse. Orsaken är att avsättning och ansvarsförbindelse inte ska redovisas för samma typ av åtagande. Den del av förpliktelsen som förväntas leda till ett nettoutflöde av resurser tas upp som en avsättning. Förändringen har minskat jämförelsetalen för Övriga ansvarsförbindelser med . Ändrade redovisningsprinciper hos vissa myndigheter Utöver ändringar i principerna för års- redovisningen för staten som sådan, före- kommer att ändrade principer hos vissa myndigheter påverkar årsredovisningen för staten i mindre omfattning. I de fall en myndighet har ändrat jämförelsetal eller gett motsvarande upplysningar, ändras jämförelse- talen även i årsredovisningen för staten om inte beloppet är oväsentligt. Har myndigheten inte ansett det möjligt att ändra i sin årsredovisning eller lämna kompletterande information har inte heller jämförelsetalen i årsredovisningen för staten ändrats. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 har ändrat redovisnings- princip för finansiella tillgångar som redovisas på motsvarande sätt som statsskulden. Tillgångarna redovisas till nominellt belopp och de över- och underkurser som uppstår vid anskaffningstillfället redovisas som period- avgränsningsposter. Det påverkar jämförelse- talen för posterna Utlåning och Övriga förutbetalda intäkter som har ökat med . Den ändrade principen påverkar även posten Förutbetalda kostnader som ökat med och posten Andra långfristiga värdepappersinnehav som minskat med samma belopp. har ändrat klassificeringen av förskott från EU. Detta har påverkat jämförelsetalen genom att posten Oförbrukade bidrag har minskat med och att posten Övriga förutbetalda intäkter har ökat med motsvarande belopp. Även Rådet för Europeiska socialfonden i har ändrat redovisningen av förskott från EU och bruttoredovisar numera dessa. Ändringen har medfört att jämförelsetalen för posterna Övriga upplupna intäkter och Övriga förutbetalda intäkter har ökat med . För specifikationer i noter förekommer förändringar mellan delbelopp inom noterna i årsredovisningen för staten. De kan bero på omorganisationer av verksamhet, att ny information tillkommit eller andra korrigeringar. Andra justeringar av jämförelsetal Lantmäteriet har ändrat redovisningen för förskottsfakturering av pågående arbeten. För- ändringen minskar jämförelsetalen på posterna Pågående arbeten och Förskott från uppdrags- givare och kunder med vardera. redovisade 2016 ett inomstatligt bidrag som en utomstatlig intäkt av avgift. Detta medförde att årets överskott i årsredovisningen för staten blev för högt. Jämförelsetalen har med anledning av det ändrats så att posten Intäkter av avgifter och andra ersättningar har minskat med . Påverkan på jämförelsetalen för årets överskott 2016 sammanfattas nedan: Årets överskott i resultaträkningen i Årsredovisningen Justering, Intäkter av avgifter Ändrad redovisningsprincip garantier, Övriga Ändrad redovisningsprincip garantier, Övriga Justering, Transfereringar till utlandet Årets överskott i resultaträkningen enligt jämförelsekolumnen i Årsredovisningen för staten Undantag från generella principer Några myndigheter har väsentliga undantag från generella redovisningsprinciper som beskrivs nedan. har enligt regeringsbeslut från dispens från kravet på att redovisa fordringar och skulder för uppbörd som redovisas på annat sätt än via skattekontot. Dispensen utnyttjas för ej restförda uppbördsfordringar redovisade genom de gamla uppbördssystemen. förvaltar, utvecklar och tillgängliggör statliga byggnadsminnen såsom slott, fästningar och andra kulturmiljöer som inte är ekonomiskt bärkraftiga. Myndigheten har för dessa s.k. bidragsfastigheter undantag som innebär att kapitalutgifter för bidragsfastighet- erna inte betraktas som en anläggningstillgång. Undantag från regler på finansieringsområdet förekommer, exempelvis rätten eller formerna för att ta ut avgifter, för att ta emot bidrag och donationer eller för att lånefinansiera tillgångar. Eftersom dessa inte påverkar årsredovisningen för staten annat än indirekt redovisas de dock inte här. Vissa verksamheter eller vissa balansposter hos myndigheter med koppling till det försvars- och säkerhetspolitiska området är hemliga, och redovisas därför på ett förenklat sätt i årsredovisningen för staten. Så långt det är möjligt görs dock redovisningen i dessa fall på ett sätt som är jämförbart med redovisningen i övrigt, och på samma sätt mellan åren, och därför bedöms de inte påverka årsredovisningen för staten i någon väsentlig grad. Kommentarer till särskilda poster Nedan kommenteras vissa poster i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna. Det rör poster som i de flesta fall är unika för statens verksamhet och där kännedom om metoden för att ta fram uppgifterna kan ge ökad förståelse för postens innebörd. har beskrivningen bedömts vara alltför omfattande för att passa direkt i kommentarer till utfallet. redovisar enligt regeringens beslut statsskulden som statens andel av den offentliga sektorns bruttoskuld enligt EU:s förordning nr 479/2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (Maastrichtskulden). Undantag görs för skulden till premiepensionssystemet och de skulder i insättningsgarantifonden som kan uppstå. De skulderna, liksom de tillgångar och skulder i övrigt kopplade till statsskuldsförvaltningen som blir följden av att bokföringsmässiga grunder tillämpas, tas upp under andra poster i balans- räkningen. Därutöver görs i årsredovisningen för staten undantag för de skulder som kan uppstå i Kärnavfallsfondens placeringsverksamhet. värderar statsskulden till det belopp som kommer att betalas ut på förfallodagen (nominellt slutvärde) och inte till det belopp som erhållits. Dessutom värderas den inklusive derivatinstrument, som skuldbytesavtal och valutaterminer. I balansräkningen i årsredovisningen för staten redovisas den konsoliderade statsskulden, dvs. efter avdrag för statliga myndigheters innehav av statspapper, till skillnad från redovisning av den okonsoliderade statsskulden. Mervärdesskattekompensation till statliga myndigheter nettoredovisas Statliga myndigheter får kompensation för ingående mervärdesskatt i sin verksamhet enligt bestämmelserna i förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt. I statens budget och i nationalräkenskaperna bruttoredovisas skatten som en del av statens skatteintäkter. I den konsoliderade resultaträkningen netto- redovisas emellertid skatteintäkten liksom motsvarande ingående mervärdesskatt. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utbetalningarna av allmän pension bruttoredovisas I nationalräkenskaperna redovisas premie- pensionssystemet i hushållssektorn, i enlighet med principerna för denna typ av system som EU har fastställt. Inkomstpensionssystemet (de pensioner som finansieras via AP-fonderna, med undantag för ) redovisas i sociala trygghetsfonder. I statens budget dras de arbetsgivaravgifter och egenavgifter som förs till premiepensions- systemet av från intäkterna, så att skatterna redovisas exklusive dessa avgifter. De avgiftsintäkter som ska föras till inkomst- pensionssystemet redovisas brutto på inkomst- titlar och ingår i den offentliga sektorns skatteintäkter, men dras av vid framräkningen av statens skatteintäkter. Bland utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget, redovisas utbetalda pensioner exklusive premiepensioner. I den konsoliderade resultaträkningen redovisas däremot ålderspensionerna, liksom i redovisning, i sin helhet, som en del av statens transfereringar (se not 4). Avgifterna till både inkomstpensionssystemet och premiepensionssystemet redovisas som skatteintäkter (se not 1). Det har bedömts ha ett värde att ge en bild av de totala pensions- utbetalningarna från staten och motsvarande avgifter på både kostnads- och intäktssidan. I not 1 Skatteintäkter, har sambandet med mot- svarande belopp i statens budget tydlig-gjorts. Överföringar till och från pensionssystemet AP-fonderna och premiepensionssystemets medel i övrigt konsolideras inte i årsredovisning- en för staten. De överföringar som görs mellan dessa fonder och staten är därför externa transaktioner. Socialavgifter och allmänna pensionsavgifter som inbetalas till staten redovisas brutto under posten Skatteintäkter i resultaträkningen. och betalar löpande ut dessa till AP-fonderna och premiepensionssystemet tillsammans med statliga ålderspensionsavgifter från vissa anslag för främst transfereringar. Detta görs enligt särskilda regler för fördelning av de olika avgifterna. rekvirerar därefter löpande medel för utbetalningar av pension. Pensionsutbetalningarna redovisas i sin helhet som transfereringar i resultaträkningen. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 den konsoliderade resultaträkningen för staten elimineras de löpande överföringarna till och från pensionsfonderna. För inkomstpensions- systemet är avgifterna lägre än de utbetalda pensionerna och skillnaden mellan avgifter till AP-fonderna och rekvirerade medel från fondsystemet redovisas som en transferering från ålderspensionssystemet – AP-fondernas nettobidrag (se not 3). För premiepensions- systemet är avgifterna däremot betydligt högre än de utbetalda pensionerna och mellan- skillnaden redovisas därför som en transferering till hushåll, eftersom premiepensionssystemet ses som en del av hushållssektorn (se not 4). Statens tjänstepensionsåtaganden redovisas på ett enhetligt sätt Den statliga tjänstepensionsskulden som SPV redovisar, tas upp under posten Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser (se not 43). Skulden redovisas exklusive särskild löneskatt som är statens skuld till sig själv. Den redovisade skulden omfattar hela försäkringsrörelsen, vilket även innefattar anställda vid vissa organisationer som inte är statliga myndigheter eller av andra skäl inte konsolideras i årsredovisningen för staten, bl.a. , och . De som betalas från statliga myndigheter till SPV elimineras i årsredovisningen för staten, medan de som kommer från organisationer utanför den konsoliderade enheten redovisas som intäkter av bidrag (se not 3). Kostnaderna i pensions- rörelsen för anställda i de konsoliderade myndigheterna redovisas som personalkostnader medan kostnaderna för anställda i andra organisationer redovisas som transfereringar (se not 4). Fördelningen av kostnader görs kalkylmässigt och grundas på den andel av premieintäkterna som kan hänföras till organisationer inom och utom den konsoliderade enheten. Fördelningen påverkar inte resultaträkningens saldo, utan endast fördelningen mellan poster. Grunderna för beräkning av försäkrings- tekniska avsättningar fastställs av . Försäkringstekniska antaganden ska vara aktsamma och sättas på ett sådant sätt att de säkerställer att försäkringsrörelsen ska kunna fullgöra sina åtaganden. SPV ändrade 2013 redovisningen när det gäller förändring av antaganden om ränta i de försäkringstekniska grunderna (grundränta, brutto). Vid antagande om ränta tar SPV hänsyn till s.k. tryggandegrunder. hade SPV låtit ränteförändringar i tryggandegrunderna slå igenom med högst i SPV:s grunder för beräkning av pensionsavsättningen. tillämpar inte längre SPV den begränsningen. Detta beror bl.a. på att SPV fått regeringens tillstånd att förändra försäkringsrörelsens avkastningsmodell, så att tillgångar och skulder följer varandra vid ändring av grundräntan. Den tekniska lösning med vissa statsinterna transaktioner som SPV tillämpar i sin redovisning, som bl.a. innebär att avkastning som redovisas i försäkringsrörelsen matchas mot kostnader, medför ingen resultatpåverkan på myndighetsnivå när räntan förändras kraftigt. I årsredovisningen för staten skulle det dock bli en stor resultatpåverkan och stora fluktuationer mellan åren om samma grundränta som Finansnspektionens tryggandegrunder tillämpades, eftersom de statsinterna trans- aktionerna elimineras. I avvaktan på utveckling av nya internationella redovisningsstandarder om redovisning av tjänstepensionsskulder har tagit ställning till att fortsätta tillåta högst av förändringen i antagandet om grundränta slå igenom . Detta bedöms ge en mer rättvisande bild av statens långsiktiga pensionsåtagande och därmed tillämpas samma principer som i årsredovisningen för staten. Detta medför att pensionsskulden är lägre i årsredovisningen för staten än i SPV:s årsredovisning. De beräkningsgrunder som fastställer för affärsverken och de grunder som tillämpar skiljer sig från SPV:s beräkningsgrunder för statens pensionsrörelse. ovan, dvs. av förändringen i antagande om grundränta får slå igenom . Detta medför att den totala pensionsskulden för och affärsverken är lägre i årsredovisningen för staten än i myndigheternas egna årsredovisningar. Vid beräkning av pensionsskulden för tjänste- pensionsförmåner (livförsäkringsavsättningar) har följande antaganden beslutats av : –Antaganden om ränta: Den årliga räntan används för diskontering av framtida, förväntade betalningsflöden. Hänsyn ska tas till tryggandegrunder. –0,(0,2016). I årsredovisningen för staten används –Antaganden om driftkostnad: För de flesta åtaganden används ett antagande om driftkostnad på av kapitalet. Därutöver belastas kapitalet för att täcka kostnader för framtida utbetalningar. Antagandena är oförändrade jämfört med föregående år. –Avkastningsskatt: Inget avdrag för avkast- ningsskatt görs vid beräkning av de försäkringstekniska avsättningarna. –Antaganden om livslängd: Olika antaganden om livslängd används för olika generationer och för olika kön. CSN:s värderingsprinciper för lånefordringar () redovisar utestående lånefordringar med avdrag för förväntade låneförluster. Myndigheten har utvecklat en modell för att beräkna nedskriv- ningar för förväntade låneförluster och återkrav för sina olika lånetyper. Beräkningen i nuvärde görs med hänsyn till bl.a. skuld, betalning och inkomst för varje låntagare. Beräkningen av förväntade låneförluster i CSN:s lånefordringar utgår i huvudsak från en individbaserad modell och görs utifrån tre värderingsprinciper: –Förväntade förluster på grund av att personer missköter sina betalningar. –Förväntade förluster på grund av de trygghetsregler som finns vid återbetalning. –Förväntade förluster på grund av framtida dödsfall. Den första värderingsprincipen utgår från låntagarens dokumenterade bristande betalningsbenägenhet när inga eller få S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 betalningar har gjorts . Den andra värderingsprincipen bedömer betalnings- förmågan hos de låntagare som har avslutat sina studier och är återbetalningsskyldiga. Principen bygger på en bedömning av låntagarens möjligheter att betala tillbaka lånet utifrån sina ekonomiska förutsättningar och skuldens storlek. Det görs därutöver en generell nedskrivning för förväntade låneförluster . Den tredje värderingsprincipen utgår från sannolikheten att dö vid olika åldrar. Underlaget till beräkningen hämtas utifrån köns- och åldersspecifika risker för dödsfall från () och därefter gör CSN vissa justeringar. Stabilitetsfonden regleras i lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut. Samtliga kreditinstitut är med och finansierar fonden genom en särskild stabilitetsavgift. När fonden bildades tillfördes den från anslag på statens budget. Överföringen gjordes direkt i balansräkningen, eftersom fonden i huvudsak inte är avsedd att finansiera kostnader utan ska finansiera olika slags finansiella tillgångar i samband med kapitaltillskott och köp av bolag. De kostnader som uppkommer skulle i första hand avräknas mot de avgifter som kommit in, och mot fondens avkastning, då med upplösning av fonden som motsvarande tillförsel av medel. Först om fondens kapital understiger är avsikten att resultat- räkningens saldo ska påverkas. Regeringen följer utvecklingen så att redovisningsmetoderna långsiktigt ger en rättvisande bild av händelserna. Stabilitetsfondens uppdrag har i och med bildandet av Resolutionsreserven (se nedan) begränsats men den ska även i fortsättningen finansiera stöd enligt en ny lag om förebyggande statligt stöd. Fonden har minskat och uppgick vid utgången av 2017 till . Lagen (2015:1016) om resolution innebär att ett resolutionsförfarande ska användas för de institut som bedöms viktiga för den finansiella stabiliteten och som därför inte bör försättas i konkurs. Resolution innebär att staten tar kontroll över ett institut som är drabbat av problem för att rekonstruera det eller avveckla det under ordnade former. För detta ändamål bildades en ny fond benämnd Resolutions- S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 början av 2016. kronor genom överföring från Stabilitetsfonden och har därefter tillförts resolutionsavgifter. Resolutionsreserven uppgick vid utgången av 2017 till . Skuld till Rundradiorörelsen hos redovisar en skuld till Rundradiorörelsen på för distributionsmedel.