prop · H503118 · 2018-03-14 00:00:00 — För regeringen är det också av vikt att ett ökat europeiskt samarbete inte begränsar möjligheterna till samarbete med länder utanför EU. Insatser i kontinuerlig förändring EU:s militära och civila krishanteringsinsatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) är ett konkret uttryck för unionens vilja och förmåga att bidra till fred och säkerhet. bidrar till utvecklingen av denna förmåga och har engagerat sig i samtliga insatser. Sedan insatsen EUAM lanserades har EU nu 16 insatser i , och , varav sex militära och tio civila. En översyn av den gemensamma finansieringen av EU:s militära krishanteringsinsatser via den s.k. Athena-mekanismen påbörjades . Arbetet har utgått från den inriktning som gav om att ett eventuellt insättande av den europeiska stridsgruppen på en permanent basis ska finansieras gemensamt av EU:s medlemsstater. Översynen av Athena-mekanismen kommer att slutföras . EU:s engagemang på fortgick med tre GSFP- insatser som ömsesidigt förstärker varandra. Under slutet av året påbörjades en strategisk översyn av insatserna. militära utbildningsinsats för somaliska säkerhetsstyrkor (EUTM ) fortsatt att utbilda enheter till den somaliska armén, i nära samarbete med främst Afrikanska unionen. Den civila insatsen (EUCAP ) bidrar till att utveckla kustbevakningsförmågan, att motverka sjöröveri och att möjliggöra för den lokala fiskeindustrin att utvecklas. möjliggjorde revideringen av stabilitets- och fredsinstrumentets (IcSP) förordning att EU kunde stödja den maritima polisenheten i med materiel, i syfte att bygga långsiktig EU:s insats utanför (EU NAVFOR ) har skyddat hjälpleveranser från FN:s livsmedels- program till , och tillsammans med andra internationella aktörer framgångsrikt motverkat sjöröveri och bidragit till att hålla sjövägar öppna har bidragit till insatsen med ett truppbidrag om cirka 34 personer. EU:s engagemang i har utvecklats och intensifierats. beslutade rådet om att inrätta en regional samordningscell (RCC) inom den civila förmågehöjande insatsen EUCAP . RCC ska utföra en analys av G5-ländernas (, , , och ) behov inom säkerhet och förvar, med särskilt fokus på gräns- Analysen ska vägleda en regionalisering av GSFP-insatserna inom (den militära utbildningsinsatsen EUTM , den civila förmågehöjande insatsen EUCAP och EUCAP ), med fokus på gränsöverskridande samarbete och Skr. 2017/18:118 stöd till regionala samarbetsstrukturer, särskilt till dem som tillhör Den regionala ansatsen kommer att prägla den strategiska översynen av EUTM som inleddes . I syfte att stödja den maliska civila administrationen att återta kontrollen och återuppbygga sin legitimitet i beslutade rådet om en ny stabiliseringsaktion i . Fokus ligger på utveckling och genomförande av maliska nationella strategier samt planering för att återetablera en fungerande civil administration. EU:s militära utbildningsinsats i (EUTM RCA) är ett stöd till den FN-ledda säkerhetssektorreformen, som syftar till att bygga upp kapacitet för försvarssektorn genom utbildning och strategisk rådgivning. bidrar med ett utbildningsteam, stabsofficer och tolkar till insatsen. har pilot- projektet för återintegrering av tidigare kombattanter i civil verksamhet påbörjats. Under slutet av året initierades en strategisk översyn av insatsen. beslutade rådet om att förlänga mandatet för utbildnings- och rådgivningsinsatsen EUBAM till . I samband med det höjdes antalet utsända till insatsen till 38 tjänster. Insatsen ökar också gradvis sin närvaro i . I har EU:s civila observatörsinsats (EUMM ) bidragit till stabilisering i landet genom sitt uppdrag att övervaka avtalet om eldupphör mellan och från konflikten . Insatsens mandat löper till . EU:s rådgivande civila insats i (EUAM ) har arbetat med att stödja en reform av den civila säkerhetssektorn, inklusive polisen och rättsväsendet. nåddes en överenskommelse om att upprätta ytterligare ett fältkontor i insatsen, i . förlängdes insatsens mandat till och med . EU:s krishanteringsinsats i Kosovo (EULEX Kosovo) har grundande varit EU:s största civila insats och den enda med ett exekutivt mandat. Insatsens mandat sträcker sig , och en gradvis nedtrappning av insatsen ska göras. EU:s militära insats i Bosnien och (EUFOR ) bidrog till att stödja utbildning och kapacitetsbyggande av den bosniska säkerhetssektorn. En strategisk översyn av insatsen gjordes och på basen av den har en gradvis utfasning av vissa av insatsens aktiviteter påbörjats. beslutade rådet om att förlänga mandatet för EU:s operation för bekämpning av människosmuggling i , EUNAVFOR MED Op. , till . I samband med förlängningen justerades även mandatet på tre områden. För det första upprättades en övervakningsmekanism för att bättre kunna följa upp den utbildning som man ger den libyska . En annan ny uppgift är att insatsen ska bedriva övervakning och inhämta information om smuggling av råolja och andra förbjudna exportvaror enligt FN:s säkerhetsrådsresolutioner. Slutligen ska informationsutbytet med myndigheter som Frontex och Europol främjas. 2017/18:118 Insatser i fattade rådet beslut om att etablera och lansera en ny civil GSFP-insats, EUAM . Insatsen ska stödja irakiska myndigheter med strategisk rådgivning och expertis för genomförandet av den irakiska säkerhetsstrategin, bidra till samordningen av EU:s samlade stöd och identifiera och analysera irakiska behov för potentiellt ytterligare EU-stöd till långsiktig civil säkerhetssektorreform. Insatsen inrättades för av 12 månader och ska främst vara verksam i . Den nya insatsen har starka stöd. Få frågor är viktigare för stabilisering av än att reformera säkerhetssektorn och ta steg mot en rättsstat som kan leverera grundläggande säkerhet och uppfattas som legitim av medborgarna. Insatsen handlar därmed också om att förebygga en ny konflikt. Nära samverkan har skett med FN i förberedandet av insatsen. Polisinsatsen i (EUPOL COPPS) fortsatte att fokusera på att bygga upp den palestinska civilpolisen till stöd för en tvåstatslösning. Framsteg i den inompalestinska försoningsprocessen har skapat utsikter för en eventuell återaktivering av gränsbevakningsinsatsen i Rafah (EUBAM Rafah). EU följer utvecklingen och har utfäst beredskap för en återaktivering när de politiska förutsättningarna finns. Båda insatserna förlängdes till och med . EU ska tillämpa en s.k. integrerad ansats till kris och konflikt, dvs. en samordnad tillämpning av de verktyg EU har för att agera längs hela konfliktcykeln från tidig varning och konfliktförebyggande till medling, krishantering och återuppbyggnad efter konflikt. EU har genom stabilitets- och fredsinstrumentet (IcSP) finansierat konkreta medlings- ansträngningar i bl.a. , och i flera . () ska bidra till och komplettera EU:s globala fredsarbete, framför allt genom medlingsinsatser och dialogarbete. Organisationen har bedrivit viktiga medlings- och dialog- insatser i bl.a. och , samt med EU-finansiering inlett en insats i och en insats som syftar till att motverka våldsbejakande extremism på . Kvinnor, fred och säkerhet EU arbetar utifrån en samlad ansats för att stärka genomförandet av 1325 (2000) och de efterföljande resolutionerna om kvinnor, fred och säkerhet. har rapportering om genomförandet skett gentemot uppdaterade indikatorer. EU strävar efter att bidra till ett stärkt aktörskap för kvinnor i alla faser av fredsarbetet och till att det internationella samfundet förebygger de särskilda utmaningar som kvinnor och flickor möter i krig och konflikt. har varit den främsta pådrivaren för att öka andelen kvinnor i EU:s civila krishanterings- insatser och att tjänster för genderrådgivare inrättas i varje insats, senast i En uppdaterad beteendestandard för insatspersonalen med Skr. 2017/18:118 stärkta riktlinjer mot sexuell exploatering och utnyttjande har antagits. Revideringen av stabilitets- och fredsinstrumentets (IcSP) förordning, i syfte att inrymma möjligheten till nya kapacitetsbyggande åtgärder till stöd för säkerhet och utveckling (CBSD) trädde i kraft /18. Den reviderade förordningen godtogs formellt av rådet , efter att antagit trilogförhandlingarnas utfall i sin novembersession. kommer fortsatt värna om att /DAC:s kriterier om utvecklingssamarbete respekteras fullt ut då den reviderade förordningen tillämpas. Som uppföljning till de 42 förslag på aktiviteter och samarbetsområden som följde av den gemensamma s.k. Warszawa-deklarationen har en uppsättning nya samarbetsområden mellan EU och Nato tagits fram . Det handlar om att utveckla samarbetet inom tidigare identifierade samarbetsområden som cybersäkerhet, samhällens motståndskraft, hybridhot och gemensamma övningar. Förslaget introducerar även ett utökat samarbete för att minska hindren för transport av militär personal och materiel inom EU, liksom ett utökat samarbete i linje med FN- resolution om kvinnor, fred och säkerhet. 17.4EU som aktör i FN EU har med aktiv svensk medverkan spelat en viktig roll i FN:s arbete och varit drivande i flera förhandlingsprocesser, resolutioner och initiativ. Årets gemensamma prioriteringar för EU:s arbete i FN, vilka antogs av rådet för utrikes frågor , inkluderar bland andra FN-reform, upprätthållandet av en regelbaserad världsordning och konflikt- förebyggande. har kontinuerligt verkat för att främja de gemen- samma EU-prioriteringarna, inklusive som invald medlem i 2017–2018. EU har talat i flera debatter i generalförsamlingen och hållit anföranden i öppna tematiska och geografiska debatter i , inklusive den öppna debatten om konfliktförebyggande och fredsbyggande som anordnades under det svenska ordförandeskapet i säkerhetsrådet . EU:s höga representant informerade vid det årliga mötet om samarbetet mellan EU och FN. EU har fortsatt varit en viktig aktör i FN:s arbete med att genomföra resolution och efterföljande resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet (1820, 1888, 1889, 1960, 2106, 2122 och 2242). EU har också stöttat FN:s generalsekreterares särskilda representant för frågor om sexuellt våld i konflikter. FN är EU:s viktigaste partner i fält bl.a. i , , och . Samarbete sker även mellan FN- 2017/18:118 sekretariatet och EU:s utrikestjänst. Möten har ägt rum mellan säkerhets- rådets medlemmar och för utrikes- och säkerhetspolitik. Inom ramen för partnerskapet EU–FN sker även samarbete med Afrikanska unionen, vilket utvecklats ytterligare . EU fortsatte att vara en ledande aktör i FN:s olika forum för mänskliga rättigheter. EU har drivit resolutioner i för mänskliga rättigheter och i generalförsamlings tredje utskott, som tar upp såväl tematiska frågor som situationen för mänskliga rättigheter i specifika länder. Vidare har EU också arbetat aktivt för att för mänskliga rättigheter – som det huvudsakliga forumet för mänskliga rättigheter – ska förbli verksamt och effektivt i ansträngningarna för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna globalt. EU har varit en aktiv aktör inom ramen för de tre huvudsakliga reforminitiativ som FN:s generalsekreterare lanserat när det gäller utveckling, fred och säkerhet och ledarskapsfrågor. har verksamheten för () fortsatt haft ett övervägande fokus på den ryska aggressionen mot , vilket har dominerat även EU:s arbete i organisationen. EU har bl.a. betonat vikten av att genomföra Minsköverenskommelserna. Även mänskliga rättigheter, grundläggande fri- och rättigheter, inklusive mediefrihet, och rättsstatens principer i länderna i har varit viktiga frågor för EU , inte minst mot bakgrund av den försämrade situationen för de mänskliga rättigheterna i delar av . EU har diskuterat prioriteringar för sitt arbete i och antog ett dokument som fastslår dessa. EU har också verkat för att förstärka kapacitet på områdena rustningskontroll och militär transparens, konfliktföre- byggande och krishantering. Betydelsen av det samförståndsavtal som ingicks och som alltjämt utgör grunden för samarbetet mellan EU och uppmärksammades . På såväl politisk nivå som expertnivå har en nära dialog om utvecklingen i , och ägt rum. Vidare har spelat en viktig roll för EU:s hållning gentemot kontroversiella lagförslag i ett antal länder, inklusive i EU:s medlemsländer. EU är den största bidragsgivaren till samarbetsprogram med ett antal medlemsstater på västra , i och länderna i södra liksom till projektverksamhet i och . Genom dessa liksom regionala och tematiska program mellan och EU bistås länderna med genomförandet av reformer som även underlättar för anslutning till EU:s stabiliserings- och associeringsavtal. Därigenom främjas även ett närmande till, och integration med, EU. EU har undertecknat konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet. EU:s anslutning till har fortsatt lyfts fram som en angelägen och politiskt prioriterad fråga. Det finns ett starkt stöd från EU och dess medlemsstater för Internationella brottmålsdomstolens (ICC) arbete för att förebygga folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser och förhindra att förövarna av dessa brott får straffrihet. har återkallat sitt tidigare aviserade frånträde från Romstadgan. beslut om att frånträda Rom- stadgan har konstaterats skett i strid med landets konstitution, men har landet meddelat att det fortfarande har för avsikt att frånträda stadgan. frånträde fick effekt och därmed blev det första land att lämna ICC-samarbetet. EU och dess medlemsstater har samordnat sitt agerande för att förebygga att fler statsparter tar initiativ för att frånträda stadgan och i stället förmå fler stater att ansluta sig till den. Den höga representanten för utrikes frågor gjorde flera uttalanden till stöd för ICC, bl.a. vid fall av icke-samarbete med domstolen. EU verkade även för att de lagändringar som krävs för att leva upp till stadgans bestämmelser genomförs i statsparternas nationella lagstiftning. EU och dess medlemsstater har diskuterat aktiveringen av ICC:s jurisdiktion över aggressionsbrottet och förhandlingar har skett parallellt i . beslutade ICC:s stadgeparter att aktivera domstolens jurisdiktion , som Romstadgan firar . 17.7Respekten för mänskliga rättigheter i världen EU har ett starkt engagemang för mänskliga rättigheter (MR) och är en global aktör på området. EU:s globala strategi utgör ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, och mänskliga rättigheter utgör en integrerad del i detta arbete. för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs 2012 samt en handlingsplan för genomförande av ramverket för perioden –2019, anger riktningen för arbetet i tredjeland och i multiforum. Genomförandet av handlingsplanen följs upp i EU:s årliga rapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen. Rapporten antogs genom rådsbeslut . Samråd med ägde rum före antagandet. Utöver det strategiska ramverket har drygt 150 landstrategier utarbetats med prioriteringar inom området mänskliga rättigheter för varje land och har en genomgång gjorts där samtliga befintliga strategier har uppdaterats. EU:s arbete för mänskliga rättigheter inbegriper bl.a. kampen mot dödsstraff och tortyr, liksom skyddet av religions- och övertygelsefrihet. Det inbegriper också arbetet mot diskriminering av hbtq-personer, skyddet av människorättsförsvarare och kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Det handlar även om barnets rättigheter och barn i väpnade konflikter, liksom respekten för den internationella humanitära rätten. EU har uppmärksammat även individuella fall där människorättsförsvarares mänskliga rättigheter kränkts. EU har också systematiskt belyst den globala trenden med ökade hinder för civilsamhällets möjligheter att verka. har verkat för att EU ska 2017/18:118 fortsätta att vara en stark aktör för de mänskliga rättigheternas allmänna giltighet, för demokrati och för rättsstatens principer globalt, såväl i multilaterala forum som i relationen med tredjeländer. EU har prioriterat att stärka arbetet för mänskliga rättigheter inom ramen för FN. Som ett led i detta arbete antar rådet rådsslutser om EU:s agerande i FN:s forum för mänskliga rättigheter – främst generalförsamlingens tredje utskott och för mänskliga rättigheter. Samråd med ägde rum före antagandet . EU har, ensamt eller gemensamt med andra, lagt fram både tematiska och landspecifika resolutioner i dessa forum. Enskilda EU-medlemsstater har också lagt fram nationella initiativ som i huvudsak fått brett stöd från EU, exempelvis den resolution som tillsammans med och lagt fram i generalförsamlingens tredje utskott om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, med särskilt fokus på kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. EU:s särskilda representant () för mänskliga rättigheter har deltagit i MR-relaterade aktiviteter och lett MR-dialoger. har stöttat EUSR:s arbete genom att ställa en rådgivare till förfogande till EUSR:s stab till och med februari, totalt . EU för regelbundet dialoger om mänskliga rättigheter med organisationer och stater. hölls MR-dialoger med bl.a. Afrikanska unionen, , , , och . 17.8Uppföljning av för jämställdhet 2016–2020 I enlighet med fördraget ska EU verka för jämställdhet och för jämställdhetsintegrering i all sin verksamhet. När det gäller EU:s externa relationer har en handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt tagits fram för perioden –2020. Ett huvudområde är behovet av en institutionell kulturförändring med betoning på ledarskap, ansvars- utkrävande och tillräckliga resurser för jämställdhetsarbete. Handlings- planen anger även att en systematisk jämställdhetsanalys ska göras i alla nya externa åtgärder. Kommissionen har sammanställt en första årlig rapport om genomförandet av handlingsplanen, som bygger på information från EU-aktörerna (inklusive EU-delegationerna) och medlemsstaterna. Rapporten anger att genomförandet har bidragit till förbättringar, men att genomförandet och en institutionell förändring tar tid. Rådsslutsatser om genomföranderapporten antogs vid rådet för utrikes frågor (utveckling) . Rådsslutsatserna välkomnade rapporten och uppmuntrade till fortsatt genomförande. verkar generellt för att EU ska vara en stark global aktör för jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Detta gäller inte minst sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). vill att åtgärderna i handlingsplanen till fullo genomförs i alla delar av EU:s externa relationer och används för att öka samordningen och stärka politisk dialog i dessa frågor. Kvinnorättsorganisationer och andra civilsamhällesorganisationer är Skr. 2017/18:118 viktiga aktörer i jämställdhetsarbetet och bör vara delaktiga i alla steg av 17.9Agenda 2030-samarbetet i EU presenterade kommissionen ett meddelande om genomförandet av Agenda 2030 (se faktapromemoria 2016/17:FPM35). har rådet förhandlat fram rådsslutsatser för att ge vägledning till EU:s genomförande av Agenda 2030, som innefattar både EU:s interna och externa arbete. Rådsslutsatserna antogs av rådet för allmänna frågor . har under förhandlingarna av rådsslutsatserna verkat särskilt för en övergripande ambitionshöjning i EU:s arbete med genomförande av Agenda 2030, bl.a. genom att säkerställa att agendan integreras i EU:s nuvarande och framtida policyarbete. De frågor som särskilt drivit handlar om jämställdhet, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), klimat och miljö, fred och säkerhet, migration och utveckling, biståndsmål, hållbart företagande, handel, social dialog, verktyg för samstämmighet för utveckling och ett aktivt deltagande av intressenter i EU:s arbete med agendan. fick gehör för merparten av de svenska ståndpunkterna och är positivt till rådets proaktiva arbete med EU:s genomförande av agendan. etablerades en ny rådsarbetsgrupp under rådet för allmänna frågor för att samordna både EU-externa och EU- interna arbetet med Agenda 2030. 17.10 Nedrustning och icke-spridning EU har följt upp den strategi mot spridning av massförstörelsevapen som rådet antog 2003. Inom ramen för denna strategi antas regelbundet rådsbeslut till stöd för de olika internationella konventionerna på området. Inom ramen för ett sådant rådsbeslut samordnade den årliga konferensen i EU:s icke-spridnings- Uppföljning sker även genom en icke-spridningsklausul i samarbetsavtal mellan EU och tredjeland. av den handlingsplan om icke-spridning som EU antog 2008. vid den årliga sessionen i FN:s generalförsamlings första utskott. gemensamma anföranden hölls, dock inget tematiskt anförande om Det senare återspeglar den interna motsättningen inom unionen i synen på kärnvapennedrustning. provsprängning av en kärnladdning samt upprepade robottester i strid med FN:s säkerhetsrådsresolutioner. Medlemsstaterna har genomfört de av FN beslutade sanktionerna mot och därtill beslutat om särskilda EU-sanktioner. EU talade vid FN:s högnivåkonferenser om provstoppsavtalet CTBT i samband med generalförsamlingens ministervecka och CTBT:s 20- Den höga representanten för utrikes frågor uppmanade bl.a. 2017/18:118 återstående länder – i synnerhet de åtta vars ratifikation fordras för att avtalet ska träda i kraft – att ratificera CTBT . Detta budskap framförde även nationellt vid de båda konferenserna. EU har fördömt användningen av kemiska vapen i , i synnerhet när den gemensamma OPCW/FN-undersökningsmekanismen () rapporterade att syriska regimen legat bakom en nervgasattack med många offer och Daesh för en attack med senapsgas. Den syriska regimen har åter uppmanats att samarbeta till fullo med OPCW i dess arbete med att verifiera rapporter och utreda påstådd användning av kemiska vapen. EU har fortsatt uttryckt starkt stöd för och . EU beklagade att det inte gick att enas i om ett förlängt mandat för mekanismen – något som befrämjade som medlem i – och i synnerhet veton mot ett sådant beslut. har gett till och till stöd för OPCW:s särskilda uppdrag i . Därtill bidrog med analyser och utbildningsinsatser. EU talade gemensamt vid , genomförde ett antal regionala konferenser till stöd för konventionen och uppvaktade ett antal länder till förmån för en stärkt översynsprocess. EU har fortsatt varit engagerat i att stärka skyddskapacitet för kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot och risker för närområdet. EU deltog i G7:s icke-spridningsarbete och det globala partnerskapet mot spridning av material och teknologi för massförstörelsevapen till terrorister som leddes av , där har samordnat en särskild arbetsgrupp om biologiska vapen. EU var även representerat vid ett högnivåmöte i inom initiativet för en global hälso- säkerhetsagenda (GHSA), som syftar till att minska hot från utbrott av smittsamma sjukdomar. Genomförandet av och handlingsplan för bekämpning av illegal spridning av små och lätta vapen (SALW) som antogs av 2005 fortsatte . har bidragit aktivt till framtagandet av en ny reviderad SALW-strategi. EU gav även stöd till förberedelserna inför den tredje översynskonferensen av FN:s handlings- program för små och lätta vapen. fortsatte att verka för att EU:s samarbetsavtal med tredjeland ska inkludera ansträngningar för motverkande av olaglig spridning av små och lätta vapen samt i lämpliga fall även stöd till . Kommissionen publicerade sitt meddelande om en europeisk rymdstrategi (se faktapromemoria 2016/17:FPM31). Strategin syftar till att ange en strategisk riktning och mål för EU på rymdområdet. Strategin tar bl.a. upp problematiken med rymdskrot och de ibland dubbla användningsområdena för civil och militär rymdverksamhet. Rådsslutsatserna om rymdstrategin var föremål för överläggning med Skr. 2017/18:118 utbildningsutskottet och samråd med , och antogs vid konkurrenskraftsrådet . Under EEAS:s ledning har medlemsstater fortsatt att utbyta information om tillämpningen av den gemensamma ståndpunkten om export av militär teknik och krigsmateriel (2008/944/GUSP) och synen på enskilda mottagarländer. antog rådet i vanlig ordning en uppdaterad förteckning över EU:s gemensamma militära lista, som återspeglar ändringar som överenskommits inom Wassenaar-arrange- manget.