prop · H60329 · 2018-12-20 00:00:00 — HEK baseras på uppgifter som samlades in via telefonintervjuer. Det handlade bl.a. om hushållssammansättning samt vissa bakgrundsvariabler och inkomstkomponenter. Andra uppgifter samlades in via register. Uppgifter i TRIF baseras däremot enbart på administrativa register. Övergången från HEK till TRIF innebar en förändring av hushållsbegreppet (se nedan) samt tillämpningen av inkomstbegreppet för disponibel inkomst. Förändring av hushållsbegreppet mellan användes det enkätbaserade kosthushållet i fördelningsanalyser som baserades på HEK-undersökningen. Hushållet definierades då utifrån antalet personer som delade gemensam kosthushållning, t.ex. blir två familjer som lever med separat kosthushållning i en delad lägenhet två kosthushåll. hade HEK-undersökningen stora bortfall, mellan . För bortfallet bildades i stället hushåll utifrån uppgifter i Registret över totalbefolkningen (RTB). Detta innebar dock att man t.ex. inte kunde koppla samman ogifta sammanboende par som inte har gemensamma barn. Vid övergången till den lägenhetsbaserade folkbokföringen slopades HEK- undersökningen. Utifrån den lägenhetsbaserade folkbokföringen kan man i stället 112SCB, Övergång från urvalsbaserad till totalräknad inkomstfördelningsstatistik, Hushållens ekonomi 2016:1, 2016. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L bilda helt registerbaserade bostadshushåll som alltså inkluderar alla som är folkbokförda på samma lägenhet oavsett deras inbördes relation. Till exempel skulle nu de två sammanlevande familjerna, med separat kosthushållning, betraktas som ett bostadshushåll. Övergången till bostadshushåll ger ett mer enhetligt och heltäckande hushållsbegrepp men skapar vissa svårigheter vid jämförelser av inkomstfördelningsanalyser över tiden. Bostadshushållen tenderar att vara något större (och färre) än de tidigare kosthushållen, något som i genomsnitt ger något högre disponibelinkomster. Det uppstår också nya hushållstyper som inte tidigare observerats, bland annat hushåll med fler än två vuxna. Totalt sett överensstämde av hushållstyperna i HEK och TRIF . Med disponibel inkomst avses hushållets sammanlagda inkomst från arbete, näringsverksamhet, kapital och positiva transfereringar. Negativa transfereringar, såsom skatt, är undantagna. I rapporten har vi breddat definitionen av disponibel inkomst då även påverkan av indirekt skatt finns med. Den disponibla inkomsten justeras för försörjningsbördan för att kunna jämföra olika typer av hushåll. En sådan justering tar hänsyn hur många personer som ska försörjas på inkomsten, detta på grund av att ett hushåll med flera medlemmar exempelvis åtnjuter stordriftsfördelar. Den disponibla inkomsten divideras med konsumtionsvikten enligt en så kallad ekvivalensskala (konsumtionsenhetsskala). Enligt skalan har en ensamboende vuxen vikten 1,0, medan två sammanboende vuxna har vikten 1,51. På samma sätt har det första barnet en större konsumtionsvikt (0,52) än det andra och påföljande barn (0,42). En familj med två vuxna och två barn i hushållet ger därmed konsumtionsvikten 2,45. Måttet som skapas när den disponibla inkomsten divideras med hushållets konsumtionsvikt kallas ekonomisk standard. Detta mått är jämförbart mellan hushåll av olika storlek. Indelningen i inkomstdeciler sker genom att befolkningen först sorteras efter stigande ekonomisk standard och därefter delas upp i tio lika stora grupper. Med låg ekonomisk standard avses en ekonomisk standard som understiger av medianinkomsten.113 Låg ekonomisk standard är ett internationellt vedertaget relativt inkomstmått, som bland annat används för att jämföra länder i EU. hade av befolkningen i låg ekonomisk 113Finansdepartementet, 2018. Teknisk bilaga till fördelningspolitisk redogörelse. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N standard.114 I granskningen har vi använt låg relativ ekonomisk standard. Detta innebär att respektive års medianinkomst används, i stället för ett specifikt år, vilket är fallet vid låg absolut ekonomisk standard. Ett stöds marginaleffekt är den andel av en inkomstökning som försvinner till följd av att stödet minskar. Skulle marginaleffekten vara tjänar individen inget på att öka sin arbetsinkomst på marginalen.115 114SCB, inkomstfordelning/inkomster-och-skatter/pong/tabell-och-diagram/inkomster--ekonomisk-standard- riket/andel-med-lag-ekonomisk-standard/, hämtat . 115Finansdepartementet, 2018. Teknisk bilaga till fördelningspolitisk redogörelse. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L Beräkningarna i kapitel 5 Denna bilaga innehåller en mer ingående beskrivning av beräkningarna i kapitel 5.I bilagans första del beskrivs stöden mer utförligt. Den första delen redogör även för hur mycket respektive stöd har höjts samt vilken budgeteffekt detta får.116 I bilagans andra del presenteras respektive stöds budgeteffekt fördelat på inkomstdeciler och hushållstyper. Utgångspunkten för simuleringarna har varit att kompensera de två målgrupperna för förändringen i disponibel inkomst som en följd av att momsen på livsmedel simuleras att höjas från . I simuleringen har de hushåll som redan innan momshöjningen tog del av stöden kompenserats genom att dessa stöd höjts. Nivån på höjningen av det ekonomiska biståndet och bostadstillägget har satts med ambitionen att i genomsnitt kompensera hushåll utan barn, eftersom hushåll med barn till viss del även kompenseras via barnbidraget och studiebidraget. Simuleringarna är endast räkneexempel som syftar till att illustrera hur man kan nå samma budgeteffekt för de prioriterade målgrupperna som den nedsatta momsen på livsmedel. Populationen vi använt i simuleringarna är folkbokförda individer som avses samt att den disponibla inkomsten måste vara skild från noll. Om inkomsten inte är skild från noll tyder det alltså på att individen inte längre finns i . Eftersom det finns ett bortfall bland behovsprövade stöd av personer som är berättigade men som inte söker stöden av olika anledningar används en så kallad take up-modell. FASIT har olika take up-modeller där simuleringen till exempel antar att samtliga som är berättigade stöd också ansöker om dem. I våra simuleringar har vi använt den ”vanliga” modellen, det vill säga där respektive individ tilldelas en sannolikhet att ansöka om stödet baserat på individens egenskaper. 116Budgeteffekten anges utan effekten på indirekt skatt. Detta innebär att den antagna ökningen av indirekt skatt (p.g.a. ökad konsumtion till följd av högre disponibel inkomst) till statskassan uteblir i denna beräkning. Summan av samtliga stöd blir därför högre i denna bilaga än i kap. 5. Budgeteffekten som presenteras i denna bilaga (och i kap. 5) tar däremot hänsyn till undanträngningseffekter av barn- och studiebidraget på de inkomstprövade stöden (ekonomiskt bistånd och bostadstillägg). 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Ekonomiskt bistånd ska fungera som ett sista skyddsnät för den som har tillfälliga ekonomiska problem. I regel får personer som har rätt till ekonomiskt bistånd inte ha några tillgångar.117 Ekonomiskt bistånd kan man få som försörjningsstöd eller för att täcka andra behov, såsom läkemedel och tandvård. Försörjningsstödet är i sin tur uppdelat i två delar: riksnormen och ersättning för skäliga kostnader utanför riksnormen. Riksnormen gäller som miniminivå för att täcka kostnader för till exempel livsmedel, kläder och hygien. Hur mycket ett hushåll kan få i ekonomiskt bistånd beror bl.a. på hur många personer som finns i hushållet och ålder på barn. Ekonomiskt bistånd prövas och betalas ut av kommunerna. Riksnormen sätts av regeringen inför varje nytt kalenderår. I vår simulering har vi höjt riksnormen . Det innebär en budgeteffekt på . För en ensamstående med två barn i åldrarna innebär det en höjning av med ca år 2018.118 I våra simuleringar höjs det ekonomiska biståndet i genomsnitt med för hushåll utan barn och med ca för hushåll med barn . Bostadstillägg och särskilt bostadstillägg Eftersom pensionärer inte omfattas av det ekonomiska biståndet, men är en grupp som skulle påverkas relativt mycket av en höjning av livsmedelsmomsen, har vi även valt att höja bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget. Bostadstillägg utgår till personer med sjuk- eller aktivitetsersättning119 samt personer som tar ut hela sin allmänna pension. Hur mycket som betalas ut beror på bostadskostnaden, inkomsterna och eventuella tillgångar. Som mest kan ensamstående personer med sjuk- eller aktivitetsersättning få , medan ensamstående personer över 65 kan få per 117Socialstyrelsen, , hämtad . 118Räkneexemplet baseras på ersättning där lunch inte ingår. 119Sjuk- och aktivitetsersättning utgår till personer som inte kan arbeta heltid p.g.a. sjukdom, skada eller funktionsnedsättning. Båda ersättningarna kan utgå till personer som fyllt , men aktivitetsersättningen har en övre gräns . Ytterligare en faktor som skiljer ersättningarna åt är att aktivitetsersättningen är begränsad till maximalt , medan sjukersättning utgår till personer som troligen aldrig kommer att kunna arbeta heltid. Hur mycket som betalas ut beror på hur mycket arbetsförmågan är nedsatt samt hur stora inkomster personen hade innan den blev sjuk. , aktivitetsersattning-och-sjukersattning/aktivitetsersattning, samt privatpers/funktionsnedsattning/aktivitetsersattning-och-sjukersattning/sjukersattning, hämtat . R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L månad som mest. Anledningen till detta är att personer över 65 har rätt till ett tillägg på . I övrigt är nivåerna desamma.120 I simuleringen har vi höjt grundbeloppet för personer över 65 till . Vidare har bostadskostnadens ersättningsnivå höjts från samt taket för den nedre gränsen (< ) av bostadskostnaden . Höjningarna avser båda grupper som får bostadstillägg. I simuleringarna har vi även använt oss av det särskilda bostadstillägget. Det särskilda bostadstillägget är ett tillägg till bostadstillägget. Det täcker upp för om inkomsterna inte räcker till både bostadskostnader och övriga levnadsomkostnader.121 I simuleringen av det särskilda bostadstillägget har taket för bostadskostnaden höjts från till . för skälig levnadsnivå höjs från 1,486 prisbasbelopp för ogifta respektive 2,421 prisbasbelopp för gifta/sammanboende. Höjningarna avser både personer med sjuk- eller aktivitetsersättning och personer . I genomsnitt ökar bostadstillägget med för hushåll utan barn och för hushåll med barn . Totalt innebär det en budgeteffekt på . Förändringar i bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget innebär även förändringar av hur mycket äldreförsörjningsstöd som betalas ut. Höjningar (sänkningar) av bostadstillägget innebär sänkningar (höjningar) av äldreförsörjningsstödet. För det särskilda bostadstillägget gäller det omvända sambandet. Våra simuleringar bidrar till en höjning även av äldreförsörjningsstödet. Barnbidraget betalas ut till vårdnadshavare till barn . Flerbarnstillägget betalas ut om man får barnbidrag för minst två barn.122 höjdes barnbidraget . 120Försäkringskassan, aktivitetsersattning-och-sjukersattning/bostadstillagg, hämtat . , stod/mer-fakta-om-bostadstillagg, hämtat . 121Försäkringskassan, aktivitetsersattning-och-sjukersattning/bostadstillagg, hämtat . 122Försäkringskassan, barnbidrag, hämtat . Detta gäller även om ett eller flera av barnen får studiebidrag. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I våra simuleringar har vi höjt barnbidraget och flerbarnstillägget proportionerligt . Grundbidraget höjs alltså från till . För en familj med två barn under 16 innebär detta en höjning med och för en familj med tre barn innebär detta en höjning med år 2018.123 Totalt innebär en höjning av barnbidraget och flerbarnstillägget en budgeteffekt på . Studiebidrag är ett bidrag som betalas ut efter att barnet fyllt , under förutsättning att det studerar på gymnasieskola, Komvux eller folkhögskola. Studiebidraget fungerar som en förlängning av barnbidraget och utgår med samma belopp, men endast då barnet studerar (september– juni)124. Studiebidraget betalas ut till och med vårterminen det år individen fyller 20 år.125 Att vi använder studiebidraget innebär en viss övertäckning eftersom det även utgår till personer vilket inte fullt ut överensstämmer med vår definition av barnfamiljer. I våra simuleringar har vi höjt studiebidraget med lika mycket som barnbidraget, nämligen . Totalt innebär detta en budgeteffekt på . I diagrammen nedan går det att utläsa respektive stöds budgeteffekt fördelat på hushållstyper och inkomstdeciler. Diagrammen nedan motsvarar i stora drag diagrammen 8 och 9 men skiljer sig åt då staplarna i diagram 8 och 9 är lite högre än diagram B4 och B5. Detta beror på att effekten på indirekt skatt inte är medräknad i diagram B4 och B5.126 123Höjningen med består av en höjning av barnbidraget med och flerbarnstillägget med . Höjningen med består av en höjning av barnbidraget med och flerbarnstillägget med . Beräkningen tar hänsyn till höjningen av barnbidraget som genomfördes . 124Under juni månad utgår dock inte fullt belopp. 125CSN, , hämtat . 126Se not 116. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L Diagram B4 Dekomponering av budgeteffekter för respektive stöd fördelat på hushållstyper Källa: SCB och egna beräkningar. I diagram B4 ovan är dekomponeringen av budgeteffekterna fördelad efter hushållstyper. Av diagrammet framgår det att gifta eller sammanboende med barn tar del av största delen av stöden via barnbidraget. Detta kan exempelvis bero på att det är en stor grupp. Vidare kan man se att ensamstående utan barn får den största delen av bostadstillägget, vilket troligtvis följer av att många ensamstående utan barn som får något av stöden är ålderspensionärer. Det ekonomiska biståndet fördelar sig förhållandevis jämnt över hushållstyperna. Att effekten på indirekt skatt är störst bland gifta eller sammanboende med barn följer av att stödet är störst där. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram B5 Dekomponering av budgeteffekter för respektive stöd fördelat på inkomstdeciler 0,0 -0,5 -1,0 Källa: SCB och egna beräkningar. I diagram B5 ovan redovisas de dekomponerade budgeteffekterna fördelade på inkomstdeciler. Diagrammet visar att stödet från barnbidraget är lägre i den övre delen av inkomstfördelningen, medan studiebidraget fördelar sig förhållandevis jämnt över decilerna. Diagrammet visar också att både det ekonomiska biståndet och bostadstillägget är koncentrerade till de tre lägsta decilerna. R I K S R E V I S I O N E N nedsatt moms på livsmedel – priseffekt, fördelningsprofil och kostnadseffektivitet Momssatsen på livsmedel sänktes 1996. Tanken var att sänkt moms på livsmedel skulle medföra sänkta priser på livsmedel och på så sätt särskilt gynna barnfamiljer och låginkomsthushåll eftersom dessa använder en relativt stor andel av sin hushållsbudget till mat. Granskningen har utgått från revisionsfrågan: Är nedsatt moms på livsmedel en kostnadseffektiv åtgärd för att förstärka köpkraften hos barnfamiljer och låginkomsthushåll? har granskat den nedsatta momssatsen i två steg. I ett första steg har vi granskat åtgärdens fördelningseffekter genom att dels skatta hur den nedsatta momssatsen påverkade priset på livsmedel, dels undersöka hur den stärkta köpkraften fördelas mellan olika hushåll. I ett andra steg har vi genom simuleringar undersökt om åtgärden är kostnadseffektiv i förhållande till andra åtgärder som kan användas för att stärka köpkraften hos barnfamiljer och låginkomsthushåll. Granskningen visar att nedsatt moms på livsmedel ledde till motsvarande sänkning av priser i butikerna, men att det inte är en kostnadseffektiv åtgärd i förhållande till de simulerade åtgärderna. Åtgärdens kostnadseffektivitet bedöms genom en simulering där vi jämför sänkt moms med andra möjliga åtgärder för att förstärka köpkraften för låginkomsthushåll och barnfamiljer. Simuleringen är ett räkneexempel och ska inte ses som förslag på andra åtgärder. Räkneexemplet visar att andra åtgärder kan uppfylla målet till en lägre kostnad. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden Y , M , , , , , , Hellmark , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , Regeringen beslutar skrivelse om nedsatt moms på livsmedel