prop · H50396 · 2018-03-05 00:00:00 — avsedd att ske avtalsvägen. I förarbetena anges också att om ett kollek- tivavtal träffats i föreskriven ordning om hur den närmare beräkningen av löneförmånerna skall ske under sjukfrånvaro är avtalet giltigt även om det i vissa situationer skulle leda till en något lägre lön än vad huvud- regeln förutsätter (prop. 1990/91:181 s. 71 f.). gälla vid beräkningen av karensavdrag, avtalet ska anses giltigt även om kollektivavtalet skulle medföra att karensavdragets storlek i vissa situa- tioner skulle leda till ett något högre avdrag än vad huvudregeln förut- Övervägandena finns i avsnitt 5.2. 6 § För dagar i en sjuklöneperiod enligt 7 § som arbetstagaren gått miste om lön och andra anställningsförmåner till följd av nedsättningen i ar- betsförmågan utgör sjuklönen av anställningsförmånerna före avdrag enligt andra stycket. Från sjuklönen ska ett karensavdrag göras. Avdraget ska motsvara 20 procent av den sjuklön som belöper på summan av de anställnings- förmåner som arbetstagaren genomsnittligen beräknas få under en Om arbetstagaren till följd av be- stämmelserna i andra stycket fått avdrag från sjuklönen vid tio tillfällen, ska avdrag för ytterligare sjuklöneperioder inte göras. Om avvikelse från vad som följer av andra stycket föreskrivs i 15 §. Ändringen i paragrafen innebär att ett karensavdrag införs i stället för en En arbetstagare som är sjuk och går miste om lön och andra anställningsförmåner till följd av nedsättningen i arbetsförmågan ska få En ändring införs i första stycket i paragrafen som innebär att sjuklönen för dagar i en sjuklöneperiod utgör av anställnings- förmånerna före avdrag enligt andra stycket. I det fall arbetstagaren har ett allmänt eller särskilt högriskskydd ska dock inget karensavdrag göras och i dessa fall kommer sjuklönen utgöras av av anställnings- I paragrafen införs ett nytt andra stycke som anger att ett karensavdrag ska göras från sjuklönen. Karensavdraget ska motsvara av den sjuklön som arbetstagaren genomsnittligen kan beräknas få under en Med begreppet genomsnittligen avses den sjuklön som arbets- tagaren beräknas få som motsvarar hur han eller hon Om uppgift om tjänstgöringsgrad eller arbetsschema saknas och arbetstagaren arbetar mycket varierat bör arbetsgivaren kunna använda sig av uppgifter om hur arbetstagaren har förvärvsarbetat före sjuklöneperioden till ledning för en beräkning av en genomsnittlig vecka När historiska uppgifter används för att beräkna en genomsnittlig vecka bör omständigheterna i det enskilda fallet vara av- görande för bedömningen av hur tillbaka som det kan vara rele- vant att gå. En jämförelseperiod på bör dock i de flesta fall kunna vara tillräcklig. Med uttrycket avses en kalendervecka, dvs. som löper till . Ett avdrag om 20 procent motsvarar med sjuklön för den som arbetar lika många Men även om arbetstagaren arbetar fler eller färre dagar än ska avdraget göras av den sjuklön som arbetstagaren genomsnittligen beräknas få . Karensavdraget kommer i de fall arbetstagaren arbetar lika många timmar , att motsvara sjuklöneersättningen för en hel sjukdag. Eftersom karensavdraget enligt bestämmelsen ska göras från sjuklönen kommer karensavdraget aldrig att kunna bli större än vad som skulle kunna utges i sjuklön för sjuklöneperioden. Det blir således aldrig aktuellt att göra ett karensavdrag från den lön som arbetstagaren får vid arbete hos arbetsgivaren. Karensavdraget kommer i de fall en arbetstagare t.ex. blir sjuk och går hem efter lunch, men som sedan är åter i arbete dagen efter, att motsvara sjuklönen för den med sjukfrånvaro. För den som inte är åter i arbete kommer dock karensavdrag att göras även från den ersättning som han eller hon skulle ha fått i sjuklön för . Detsamma gäller för den som visserligen går tillbaka i arbete men som åter blir sjuk och vars nya sjuklöneperiod ska läggas samman med dagar med sjuklön enligt 7 §. Om ett fullt karensavdrag inte kan göras från ersättningen för den första sjuklönedagen ska således avdrag också göras från de nästföljande dagarna med sjuklön till dess att ett helt karensavdrag har gjorts. Detta följer av att karensavdraget ska motsvara av den sjuklön som belöper på summan av de anställningsförmåner som arbetstagaren genomsnittligen beräknas få . Det tidigare andra stycket blir nu ett tredje stycke. I stycket görs en ändring som innebär att om avdrag från sjuklönen har gjorts vid tio tillfällen ska avdrag för ytterligare sjuklöneperioder inte göras . Ändringen medför att i stället för att räkna antalet karensdagar ska antalet tillfällen med karensavdrag räknas samman. Som ett (1) tillfälle ska räknas karensavdrag som dragits i en sjuklöneperiod, detta ska gälla oavsett om ett karensavdrag har dragits med ersättning eller om ett helt karensavdrag inte har kunnat dras, vilket kan bli fallet vid ett kort sjukfall. Som ett (1) tillfälle ska vidare karensavdrag som dras i två olika sjuklöneperioder räknas om ett helt karensavdrag inte har kunnat dras och arbetstagaren återinsjuknar . Ett nytt karensavdrag ska om villkoren i 7 § är uppfyllda då inte dras, däremot ska resterande del av det tidigare karensavdraget dras. Det tidigare tredje stycket blir nu ett fjärde stycke. Med anledning av att paragrafen har fått nya styckeindelningar görs i stycket en hänvisningsändring så att bestämmelsen nu hänvisar till paragrafens andra stycke i stället för som tidigare till dess första stycke 1. Övervägandena finns i avsnitt 5.2 och 5.4. 7 § Sjuklöneperioden omfattar den första dag arbetstagarens arbetsförmåga är nedsatt på grund av sjukdom och de därpå följande i sjukperioden. En sjuklöneperiod börjar inte om arbetstagaren inte avhåller sig från arbete åt arbetsgivaren. En sjuklöneperiod börjar dock senast dag för vilken arbetstagaren erhåller sådan reseersättning som avses i andra stycket. En sjuklöneperiod som börjat löpa bryts om anställningen upphör. 2017/18:96 Som sjukperiod anses sådan tid under vilken arbetstagaren i oavbruten följd lider av sjukdom som avses i 4 §. Sjukperioden omfattar också tid då arbetstagaren för att underlätta återgång i arbetet i stället för sjuklön erhåller ersättning för resor till och från arbetet. Om en sjukperiod börjar från det en tidigare sjukperiod avslutats ska sjuklöneperioden omfatta endast så många dagar att den tillsammans med en sjuklöneperiod hos samma arbetsgivare under den tidigare sjukperioden utgör . Inget ytterligare karensavdrag enligt 6 § ska då heller göras. Bestämmelsen i sista meningen i andra stycket i paragrafen som anger att dag med reseersättning då sjuklön med anledning av karensdagen inte skulle ha utgivits ska anses utgöra del av sjukperioden tas bort eftersom sjuklön i och med karensavdraget ska utbetalas för i sjuklöneperioden. En följdändring görs i paragrafens tredje stycke med anledning av att det införs ett karensavdrag i stället för en karensdag. Ändringen innebär att om en sjuklöneperiod börjar från det att en tidigare sjukperiod har avslutats ska inget nytt avdrag för karens göras i de fall ett karensavdrag gjorts av arbetsgivaren under den tidigare sjukperioden. Därutöver görs en redaktionell ändring. 8 § Sjuklön ska inte avse mistade förmåner under tid innan arbetsgivaren fått anmälan om sjukdomsfallet. Sjuklönen ska dock avse sådana förmåner från och med den dag då sjukdomsfallet inträffade, om arbetstagaren varit förhindrad att göra anmälan och sådan gjorts efter det att hindret upphört. Arbetsgivaren är skyldig att utge sjuklön för mistade förmåner under tid från och med den sjunde kalenderdagen efter dagen för sjukanmälan endast om arbetstagaren styrker nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av läkare eller tandläkare. Intyget behöver inte innehålla närmare uppgift om vilken sjukdom arbetstagaren lider av. Om sjuklön utges för mistade förmåner under tid före anmälan ska den första ersättningsdagen anses som sjukanmälningsdag. Finns det ett beslut enligt 10 § är arbetsgivaren inte skyldig att utge sjuklön om arbetstagaren inte iakttar vad som har ålagts honom i beslutet. Redaktionella ändringar görs i första och andra styckena. I andra stycket i paragrafen tas bestämmelsen om att karensdagen kan anses som sjukanmälningsdag bort. Eftersom sjuklön i och med karensavdraget ska utbetalas för i sjuklöneperioden är det tillräckligt att reglera att den första ersättningsdagen ska anses som sjukanmälningsdag. 15 § Om ett beslut enligt 13 § första stycket 1 eller andra stycket första meningen gäller för arbetsgivaren betalas sjuklön ut till arbetstagaren utan sådant avdrag som avses i 6 § andra stycket. Till en på fartyg som inte uteslutande går i inre fart betalas sjuklön ut utan sådant avdrag som avses i 6 § andra stycket. Med inre fart avses detsamma som i 64 kap. 6 § inkomstskattelagen Prop. 2017/18:96 (1999:1229). I första och andra styckena i paragrafen görs följdändringar med anledning av att det införs ett karensavdrag i stället för en karensdag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för en sjuklöneperiod som har påbörjats före ikraftträdandet. 3.Vid beräkning av antal tillfällen med avdrag på sjuklönen enligt 6 § ska ett avdrag för karensdag som har gjorts enligt föreskriftens äldre lydelse likställas med ett tillfälle med karensavdrag. Vidare ska karensdag likställas med karensavdrag dels vid återinsjuknande enligt 7 §, dels för den som före ikraftträdandet har fått ett beslut om särskilt högriskskydd enligt 13 §. Enligt den första punkten ska lagen träda i kraft . I den andra punkten anges att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla för en sjuklöneperiod som har påbörjats före ikraftträdandet. Det innebär att om en sjuklöneperiod har påbörjats före ska äldre föreskrifter fortfarande gälla under hela den tid som arbetstagaren befinner sig i . I tredje punkten anges att vid beräkningen av antalet tillfällen med avdrag på sjuklönen enligt 6 § ska avdrag för en karensdag som har gjorts före ikraftträdandet likställas med ett tillfälle med karensavdrag. Detta innebär att de karensdagar som arbetstagaren har haft före ska läggas samman med antalet tillfällen med karensavdrag som arbetstagaren får för tid efter ikraftträdandet. Om antalet karensdagar och tillfällen med karensavdrag tillsammans utgör tio stycken, , ska arbetstagaren under återstoden av inte få ytterligare karensavdrag. Även den som redan har fått före ikraftträdandet slipper karensavdrag för återstoden av eftersom karensdagar ska likställas med tillfällen med karensavdrag. Vidare ska karensdag likställas med karensavdrag vid återinsjuknande dels enligt 7 §, och dels för den som har fått ett beslut om särskilt högriskskydd enligt 13 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.6. Sammanfattning till Karensavdrag – en mer rättvis självrisk (Ds 2017:18) I promemorian föreslås ett införande av ett lagstadgat karensavdrag i sjukförsäkringen. Avdraget ersätter den nuvarande karensdagen. Karensavdraget ska i princip motsvara karensdagen beloppsmässigt. Ett karensavdrag föreslås även i lagen (1991:1047) om sjuklön och det ska uppgå till av en genomsnittlig veckoersättning av sjuklön. I socialförsäkringsbalken föreslås karensavdraget utgöra en kalenderdagsberäknad sjukpenningdag. Om sjukpenningen ska arbetstidsberäknas föreslås ett karensavdrag motsvarande av en genomsnittlig veckoersättning av sjukpenning. Egenföretagare som endast har inkomst av annat förvärvsarbete berörs inte av de föreslagna regeländringarna i egenskap av egenföretagare. Syftet med ett införande av ett karensavdrag är i första hand att uppnå en mer rättvis självrisk i samband med sjukfrånvaro. Vidare är syftet med ett karensavdrag att avdraget blir detsamma för den försäkrade oavsett när sjukfrånvaron inträffar. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . – en mer rättvis självrisk (Ds 2017:18) Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 10 kap. 11 §, 13 kap. 33 §, 27 kap. 1, 21-23, 27–29, 31, 32, 39 och 40 §§, 28 a kap. 1, 16 och 17 §§ och rubrikerna närmast före 27 kap. 27 §, 28 a kap. 16 § och 40 kap. 4 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 27 kap. 27 a §, av följande lydelse. Det som i denna balk i övrigt eller i annan författning föreskrivs om sjukpenning enligt 25–28 kap. gäller i tillämpliga delar även i fråga om graviditetspenning, med undantag av bestämmelserna i – 27 kap. 5 § om ersättning för merutgifter, – 27 kap. 27 § och 28 b § första stycket om karensdagar, – 27 kap. 27, 27 a och 28 b §§ första stycket om karensavdrag och karensdagar, –27 kap. 29–33 a §§ om karenstid, och –28 kap. 7 § 2 om beräkningsunderlag för sjukpenning på fortsättningsnivån. Tillfällig föräldrapenning beräknas enligt bestämmelserna om sjukpenning på normalnivån och sjukpenninggrundande inkomst i 25– 28 kap. samt 34–38 §§ i detta kapitel, dock med undantag av bestämmelserna i – 27 kap. 27 § och 28 b § första stycket om karensdagar, – 27 kap. 27, 27 a och 28 b §§ första stycket om karensavdrag och karensdagar, –27 kap. 29–33 a §§ om karenstid, och –28 kap. 7 § 2 om beräkningsunderlag för sjukpenning på fortsättningsnivån. För hel tillfällig föräldrapenning motsvarar ersättningsnivån förälderns beräkningsunderlag för sjukpenning på normalnivån enligt 28 kap. 7 § 1 grundat på en sjukpenninggrundande inkomst beräknad enligt första stycket (beräkningsunderlaget). 1Senaste lydelse 2012:932. 2Senaste lydelse 2012:932. 3 Senaste lydelse 2012:932.4 Senaste lydelse 2011:1513. I detta kapitel finns bestämmelser om –rätten till sjukpenning i 2–8 §§, –samordning med sjuklön i 9 §, –sjukpenning för anställda och vissa andra vid kortare sjukdomsfall, m.m. i 10–16 §§, –sjukanmälan i 17 och 18 §§, –ersättningsnivåer i 19 §, – förmånstiden i 20–38 §§, – förmånstiden och karens i 20– –allmänt högriskskydd i 39 och 39 a §§, –särskilt högriskskydd i 40–44 §§, –förmånsnivåer och arbetsförmåga i 45 §, –bedömning av arbetsförmågans nedsättning (rehabiliteringskedjan) i 46–55 b §§, och –arbetsgivarinträde m.m. i 56–61 §§. en ramtid som omfattar de 450 en ramtid som omfattar de för inte räknas in i ramtiden eller i de maximalt får lämnas för på ramtiden redan har fått sjuk- ramtiden redan har fått sjuk- penning för maximalt antal dagar malnivån, kan sjukpenning lämnas enligt bestämmelserna i 24 §. beräkningen av antalet dagar med sjukpenning på normalnivån anses som sådana dagar även dagar med dagar även dagar med 1. sjukpenning på fortsätt- 1. sjukpenning på fortsätt- Som dagar med sjukpenning på Som dagar med sjukpenning på normalnivån räknas vidare tretton normalnivån räknas vidare tretton dagar under sådana perioder som dagar under sådana perioder som avses i 26 § andra stycket. avses i 26 § andra stycket. Om den försäkrade har en Om den försäkrade har en allvarlig sjukdom lämnas sjuk- allvarlig sjukdom lämnas sjuk- penning på normalnivån trots att penning på normalnivån trots att lämnats för maximalt antal dagar I sådant fall tillämpas tillämpas inte bestämmelserna i 22 och 24 §§. Det som föreskrivs i första Det som föreskrivs i första stycket gäller när den försäkrades stycket gäller när den försäkrades fjärdedel är nedsatt till följd av en fjärdedel är nedsatt till följd av en Om inte något annat följer av Om inte något annat följer av 28 §, 28 b §, 39 §, 39 a § eller 40– 27 a §, 28 §, 28 b §, 39 §, 39 a § karensavdrag göras vid sjuk- mot inkomst av anställning inte lämnas för i en sjukperiod (karensdag), och mot inkomst av annat förvärvs- arbete inte lämnas under de första (karensdagar). den första dag i sjukperioden enligt första stycket 1 som den ersättningen för en hel sjukpen- försäkrade skulle ha förvärvs- arbetat om han eller hon inte hade Om sjukpenningen ska arbets- tidsberäknas görs ett karensavdrag som motsvarar av den stället för karensdagar finns i 29– 5Senaste lydelse 2011:1513. 6Senaste lydelse 2012:932. genomsnittligen skulle kunna få för För sjukpenning som svarar mot gäller att sjukpenning inte lämnas sjukperiod (karensdagar). Till en försäkrad som har rätt till Till en försäkrad som har rätt till sjukpenning under medicinsk be- sjukpenning under medicinsk be- handling eller medicinsk reha- handling eller medicinsk rehabili- bilitering enligt 6 § lämnas sjuk- tering enligt 6 § lämnas sjukpen- fortsättningsnivån utan avdrag för som avses i 27 §. sådan karens som avses i 27 och 27 a §§. Detsamma gäller för den som betalar egenavgift och som gjort anmälan om karenstid på enligt 29 §, för i en sjukperiod. Till en på fartyg som inte Till en på fartyg som inte uteslutande går i inre fart lämnas uteslutande går i inre fart lämnas sjukpenning även för dag som sjukpenning utan avdrag för sådan avses i 27 §. karens som avses i 27 och 27 a §§. Med inre fart avses detsamma som i 64 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229). För en försäkrad som omfattas av bestämmelserna i 27 § första stycket 2 och som blir arbetslös, gäller, i fråga om antalet karensdagar, i stället bestämmelserna i 27 § första stycket 1. Detsamma gäller för en försäkrad som inte längre uppfyller villkoren för karenstid i 29–31 §§ på grund av att han eller hon är arbetslös. För en försäkrad som omfattas av bestämmelserna i 27 a § och som blir arbetslös, gäller i stället bestämmelserna om karensavdrag i 27 §. Detsamma gäller för en försäkrad som inte längre uppfyller villkoren för karenstid i 29–31 §§ på grund av att han eller hon är arbetslös. 7Senaste lydelse 2012:932. 8Senaste lydelse 2010:343. 9Senaste lydelse 2012:932. Till en försäkrad som omfattas Till en försäkrad som omfattas av första stycket lämnas sjuk- av första stycket lämnas sjuk- penning även för dagar enligt 28 § penning utan avdrag för karens enligt 28 § första stycket. En försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete och som betalar egenavgift har rätt att anmäla till att han eller hon vill ha sjukpenning med en karenstid på , eller 14, 30, 60 eller . Om den som betalar egenavgift Om den som betalar egenavgift inte gör någon sådan anmälan, inte gör någon sådan anmälan, lämnas sjukpenning efter de lämnas sjukpenning efter de karensdagar som anges i 27 § karensdagar som anges i 27 a §. första stycket 2. Den som betalar egenavgift och som gjort anmälan om karenstid enligt 29 § får efter uppsägningstid övergå till sjukpenning med kortare eller ingen karenstid, om han eller hon inte har fyllt vid anmälan till om ändrad karenstid. Uppsägningstiden är det antal dagar med vilka karenstiden förkortas. stycket gäller även för en försäkrad stycket gäller även för en försäkrad som omfattas av bestämmelserna i som omfattas av bestämmelserna i 27 § första stycket 2 och som gör 27 a § och som gör anmälan om anmälan om karenstid på karenstid på enligt 29 §. enligt 29 §. Ändringen börjar gälla efter det att uppsägningstiden löpt ut. Ändringen får dock inte tillämpas vid sjukdom som inträffat innan ändringen har börjat gälla. Om en sjukperiod börjar inom Om en sjukperiod börjar inom från det att en tidigare från det att en tidigare sjukperiod har avslutats ska sjukperiod har avslutats ska bestämmelserna i 20–24 och 27 §§ bestämmelserna i 20–24, 27 och 27 tillämpas som om den senare a §§ tillämpas som om den senare sjukperioden är en fortsättning på sjukperioden är en fortsättning på den tidigare sjukperioden. den tidigare sjukperioden. Om den försäkrade gått miste Om den försäkrade gått miste om sjukpenning som svarar mot om sjukpenning som svarar mot inkomst av anställning till följd av inkomst av anställning till följd av 10Senaste lydelse 2012:932. 11Senaste lydelse 2012:932. 12Senaste lydelse 2015:963. 13Senaste lydelse 2012:932. Efter ansökan av den försäkrade får besluta att sjukpenning kan lämnas även för dagar som avses i 27 § (särskilt högriskskydd). bestämmelsen i 27 § första stycket 1 för sammanlagt , kan sjukpenning lämnas även för dag som avses i 27 § första stycket 1 (allmänt högriskskydd). Om den försäkrade gått miste om sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete till följd av bestämmelsen i 27 § första stycket 2 under fem sjukperioder , kan sjukpenning lämnas även för dagar som avses i 27 § första stycket 2 från och med den sjukperiod som inträder efter det att den försäkrade gått miste om sjukpenning för sammanlagt minst . Om den som betalar egenavgift och som gjort anmälan om karenstid på enligt 29 § gått miste om sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete till följd av bestämmelserna i 27 § första stycket 2 eller 30 § under minst tio sjukperioder , kan sjukpenning lämnas även för i en sjukperiod. bestämmelsen i 27 § vid sammanlagt tio tillfällen , kan sjukpenning lämnas utan karensavdrag som avses i 27 § (allmänt högriskskydd). Om den försäkrade gått miste om sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete till följd av bestämmelsen i 27 a § under fem sjukperioder , kan sjukpenning lämnas även för dagar som avses i 27 a § från och med den sjukperiod som inträder efter det att den försäkrade gått miste om sjukpenning för sammanlagt minst . Om den som betalar egenavgift och som gjort anmälan om karenstid på enligt 29 § gått miste om sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete till följd av bestämmelserna i 27 a § eller 30 § under minst tio sjukperioder , kan sjukpenning lämnas även för i en sjukperiod. Efter ansökan av den försäkrade får besluta att sjukpenning kan lämnas utan avdrag för sådan karens som avses i 27 och 27 a §§ (särskilt högriskskydd). får även efter ansökan av den som betalar egenavgift och som gjort anmälan om karenstid på enligt 29 § besluta att sjukpenning kan lämnas även för i en sjukperiod. Detsamma gäller i förhållande till en försäkrad som omfattas av bestämmelserna i 28 b § första stycket. 14 Senaste lydelse 2012:932. I detta kapitel finns en inledande bestämmelse i 2 §. Vidare finns bestämmelser om –rätten till sjukpenning i särskilda fall i 3–7 §§, –bedömning av arbetsförmågans nedsättning i 8 §, –ersättningsnivåer i 9 §, –beräkning av sjukpenning i särskilda fall i 10–12 §§, –sjukpenning i särskilda fall vid sjukersättning i 13 §, –sjukpenning i särskilda fall vid livränta enligt 41 eller 43 kap. i 14 §, –förmånstiden i 15 §, – karensdagar i 16 och 17 §§, – karensavdrag och karensdagar i 16 och 17 §§, –behållande av rätten till sjukpenning i särskilda fall i 18 §, –upphörande av rätten till sjukpenning i särskilda fall i 19 §, och –arbetsgivarinträde m.m. i 20 §. För en försäkrad för vilken en För en försäkrad för vilken en inte kan fastställas eller för vilken inte kan fastställas eller för vilken har fastställts eller skulle ha kunnat har fastställts eller skulle ha kunnat fastställas som svarar mot inkomst fastställas som svarar mot inkomst av anställning, tillämpas vad som av anställning, tillämpas vad som föreskrivs om karensdag i 27 kap. föreskrivs om karensavdrag i 27 27 § första stycket 1. kap. 27 §. För en försäkrad för vilken en För en försäkrad för vilken en fastställts eller skulle ha kunnat fastställts eller skulle ha kunnat fastställas som svarar mot endast fastställas som svarar mot endast inkomst av annat förvärvsarbete, inkomst av annat förvärvsarbete, och som inte är arbetslös, tillämpas och som inte är arbetslös, tillämpas vad som föreskrivs om karens- vad som föreskrivs om karens- dagar i 27 kap. 27 § första stycket dagar i 27 kap. 27 a §. 15Senaste lydelse 2011:1513. 16Senaste lydelse 2012:932. Sjukpenning i särskilda fall kan lämnas för karensdagar i motsvarande fall som det enligt 27 kap. 28 § kan lämnas sjukpenning på normalnivån eller fortsättningsnivån. Sjukpenning i särskilda fall kan lämnas utan karensavdrag eller avdrag för karensdagar i motsvarande fall som det enligt 27 kap. 28 § kan lämnas sjukpenning på normalnivån eller fortsättningsnivån. Sjukpenning vid karensavdrag och 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för en sjukperiod som har påbörjats före ikraftträdandet.