prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — Men trots att fler kvinnor än män rapporterar att de upplever psykisk ohälsa är självmord betydligt vanligare bland män än bland kvinnor. av de som 2016 avled till följd av självmord och annan avsiktligt själv- destruktiv handling var män.16 Enligt SCB:s undersökning av levnadsförhål- landen för barn finns en tydlig könsskillnad. I undersökningen, som gjordes 2015 och 2016, svarade av flickorna i åldern 12–ja på frågan om de ofta känner sig ledsna eller nere. Motsvarande siffra för pojkarna var 4 procent.17 Omotiverade skillnader i läkemedelsbehandling Enligt en rapport från SKL finns det omoti- verade könsskillnader i kvinnors och mäns läke- medelsbehandling.18 Exempelvis råkar kvinnor oftare än män ut för biverkningar och får oftare olämpliga läkemedel eller läkemedel som är olämpliga i kombination med varandra. Kvinnor har enligt rapporten inte samma till- gång till nyare och dyrare läkemedel som män har. Dessutom är kvinnor underbehandlade med en rad viktiga mediciner och får i mindre ut- sträckning än män medicinering enligt de nationella riktlinjerna, exempelvis i samband med hjärt-kärlsjukdom. Denna bild bekräftas även av som visar att den genomsnittliga kostnaden för läke- medelsförmånen är betydligt högre för män än för kvinnor.19 Stora könsskillnader inom sjukfrånvaron Det finns tydliga skillnader mellan kvinnor och män när det gäller sjukfrånvaro. Sjuktalet, dvs. det genomsnittliga antalet utbetalda dagar med sjukpenning per sjukpenningförsäkrad, har varierat kraftigt (se diagram 7.4). Sjuktalet för kvinnor har varit betydligt högre än för män . uppgick sjuktalet till för kvinnor medan det för män var . 17SCB:s undersökningar av barns levnadsförhållanden () 2014–2015. 18(O)jämställdhet i hälsa och vård, reviderad upplaga 2014 (Kommuner och Landsting 2014). 19Könsuppdelad statistik i regeringens reformarbete (Ekonomistyr- ningsverket 2017:50). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 Diagram 7.4 Sjuktalet för kvinnor och män 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Sjuktalet är antal utbetalda dagar med sjukpenning per sjuk- penningförsäkrad. Sjuktalet är antal utbetalda dagar med sjukpenning per registrerad försäkrad i åldrarna 16–, exklusive försäkrade med hel sjuk- ersättning eller aktivitetsersättning (hel förtidspension eller helt sjuk- bidrag). Dagar med sjuklön från arbetsgivare ingår inte i sjuktalet. räknas som oavsett om omfattningen är hel, halv osv. 7.2Regeringen har gjort betydande satsningar för jämställd hälsa Regeringen har genomfört betydande satsningar för att stärka förloss- ningsvården. Insatserna syftar till att skapa bättre förutsättningar för ökad tillgänglighet, kvalitet och patientsäkerhet. Insatserna ska också skapa en bättre arbetsmiljö för medarbetarna i för- lossningsvården och stärka personaltätheten. Andelen kvinnor som drabbas av allvarliga brist- ningar vid förlossning har fortsatt minska sedan regeringens satsning på förlossningsvården och kvinnors hälsa inleddes (se diagram 7.2). Införande av avgiftsfri cellprovsscreening Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka kvinnors hälsa, bl.a. en riktad primär- vårdssatsning på kvinnors hälsa med särskilt fokus på socioekonomiskt utsatta områden. Mammografi är ett effektivt sätt att tidigt upptäcka bröstcancer. För att öka deltagandet, särskilt i socioekonomiskt utsatta grupper, har avgiftsfri mammografi införts för kvinnor mellan . Ytterligare en åtgärd för att för- bättra kvinnors hälsa är att verka för att fler kvinnor ska ta del av screening för livmoder- halscancer genom att gynekologisk cellprov- tagning blev avgiftsfri . Förstärkta satsningar inom psykisk hälsa För att möta den ökande ohälsan bland barn och unga vuxna upp till har regeringen pre- senterat en flerårig satsning på området psykisk ohälsa. Syftet är bl.a. att stärka ungdoms- mottagningar, första linjens psykiatri i primär- vården, barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) samt den specialiserade psykiatrin för vuxna. Detta är viktiga förstärkningar ur ett jämställd- hetsperspektiv då en större andel yngre och särskilt kvinnor och flickor har psykisk ohälsa. Regeringen har även gett i uppdrag att genomföra en fördjupningsstudie samt fördela medel rörande psykisk hälsa och suicidprevention riktad till transpersoner. Nationell läkemedelslista stärker patientsäkerhet och effektivitet För att öka patientsäkerheten och effektivisera arbetet med ordination och förskrivning av läke- medel avser regeringen att lämna en proposition till om en nationell läkemedelslista. Den nationella läkemedelslistan förväntas leda till bättre möjligheter till uppföljning samt bidra till att fylla kunskapsluckor om varför det finns stora könsskillnader i läkemedelsförskrivningen. 8Mäns våld mot kvinnor ska upphöra Ett av regeringens jämställdhetspolitiska mål är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Kvinnor är i högre grad än män utsatta för våld av när- stående och våld mot kvinnor i nära relationer är generellt sett grövre och oftare upprepat än mot- svarande våld mot män. Yngre kvinnor är den grupp som är allra mest utsatt för brott i nära relationer samt hedersrelaterat våld och förtryck. 8.1Allt fler kvinnor uppger att de utsatts för sexualbrott I Nationella trygghetsundersökningen 2017 som genomförts av Brå, uppgav av kvin- norna att de utsatts för misshandel under före- Denna andel har legat på en relativ stabil nivå sedan mätningarna inleddes . Andelen kvinnor som uppger att har utsatts för sexualbrott har där- emot mer än fördubblats. uppgick andelen kvinnor till , vilket kan jäm- föras för män (se diagram 8.1). Diagram 8.1 Personer utsatta för sexualbrott efter kön Källa: Nationella trygghetsundersökningen, Brå. Enligt Brå ökade antalet anmälningar om sexuellt ofredande 2007–2016. I 90 pro- cent av fallen var offret en flicka eller kvinna och i av fallen var offret en pojke eller man. Även antalet anmälda våldtäkter ökade kraftigt, , . Ökningen av antal anmälda våldtäkter kan delvis förklaras av att de förändringar som gjordes av sexualbrottslagstiftningen 2005 och 2013 lett till att fler handlingar rubriceras som våldtäkt. Av de anmälda våldtäktsbrotten 2016 utgjordes av våldtäkter mot kvinnor och flickor. av de anmälda våld- täktsbrotten utgjordes av våldtäkter mot pojkar och män.20 Brå började att kontinuerligt föra köns- uppdelad statistik för dödligt våld. Statistiken visar att det årliga antalet dödade kvinnor legat relativt stabilt . Däremot har antalet dödade män ökat (se diagram 8.2). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 Diagram 8.2 Konstaterade fall av dödligt våld efter kön När det gäller misshandel och sexualbrott mot kvinnor kan ökningen av självskattad utsatthet och anmälningar åtminstone delvis vara uttryck för lägre tolerans för dessa slags brott. Inte bara närstående utsätter kvinnor för hot och våld Enligt Brå utsätts kvinnor oftare än män för hot och våld i arbetet. Kvinnodominerade yrkes- grupper inom vård och omsorg och sociala tjänster är de som i störst utsträckning rappor- terar utsatthet för våld och hot om våld på arbetsplatsen. Detta skulle kunna tala för att skillnaderna i utsatthet både kan handla om yrkesval och om kön. Detta hänger dock nära samman eftersom det råder stora skillnader i utbildnings- och yrkesval vad gäller kön. Brå konstaterar dock att kvinnor rapporterar fler skador och besvär än män till följd av hot och våld i arbetslivet. Hot och trakasserier som riktas mot jour- nalister och förtroendevalda är i högre grad sexistiska och sexualiserade när de riktas mot kvinnor än när de riktas mot män.22 Liknande mönster finns i skolan och på internet, flickor utsätts i högre grad än pojkar för sexuella trakasserier och sexuellt påträngande beteende. 21 Hot och våld Om utsatthet i yrkesgrupper som är viktiga i det Kriminalstatistik 2016 Anmälda brott Slutgiltig statistik, demokratiska samhället (2015:12). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 8.2Regeringen har vidtagit åtgärder för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att bidra till uppfyllelse av det jämställd- hetspolitiska målet att mäns våld mot kvinnor och barn ska upphöra. För att svara mot de ut- maningar som beskrivs i utredningen strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck (SOU 2015:55) presenterade regeringen en strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Strategin har följande fyra mål som ska vägleda statens styrning för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor och barn: –ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld, –förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn, –effektivare brottsbekämpning, samt –förbättrad kunskap och metodutveckling. I arbetet med strategin ingår omfattande åtgär- der som syftar till att motverka hedersrelaterat våld och förtryck inklusive könsstympning. Den nya har en central roll i samordningen och uppföljningen av strategin på nationell nivå. Nedan presenteras ett antal exempel på initiativ från regeringen utifrån stra- tegins fyra målsättningar. Ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete En viktig del av ett förebyggande arbete mot våld handlar om universell våldsprevention. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor (MUCF) har regeringens uppdrag att främja användningen av effektiva våldsföre- byggande program bland kommuner och i det civila samhället. Kriminalvården har även haft regeringens uppdrag att utveckla och förstärka myndighetens återfallsförebyggande arbete. Regeringen har även tillsatt en utredning om återfallsförebyggande insatser riktade till män som inte är frihetsberövade och som har utsatt kvinnor, barn eller andra närstående för våld. Därtill har regeringens uppdrag att utveckla metoder för samt hälso- och sjukvårdens arbete med våldsut- övande män. Inom ramen för regeringens brotts- förebyggande satsning har Brå fått ett förstärkt uppdrag för ökad samordning och stöd på nationell nivå och länsstyrelserna har fått ansvar för samordning på regional nivå. Internationellt har aktivt i inter- nationella organisationer drivit på arbetet mot människohandel, bl.a. genom den ambassadör mot människohandel som regeringen utsåg . har särskilt lyft behovet av att dels skydda kvinnor och flickor mot människohandel för sexuell exploatering, dels vidta åtgärder som tar sikte på att minska efterfrågan på människor att exploatera t.ex. som gratis arbetskraft eller i prostitution. har även samarbetat med och gett stöd till FN:s generalsekreterares sär- skilda representant mot sexuellt våld i väpnade konflikter samt drivit på frågan i . Samverkan har också skett med för att mot- verka förekomsten av, och frihet från straff för, könsrelaterat och sexuellt våld i konflikt. Förbättrad upptäckt av våld samt starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn har inom ramen för upp- draget om jämställdhetsintegrering fått i uppdrag att utveckla ett metodstöd för att i sjukpenning- ärenden ställa frågor om våld i nära relationer. Inom ramen för uppdrag om jämställdhetsintegrering har handläggnings- processen för asylärenden blivit mer individua- liserad. Det bedöms leda till att fler kvinnor vågar berätta om exempelvis utsatthet för hedersrelaterat våld, våld inom familjen eller andra former av våld och förtryck. Regeringen har uppdragit åt att fördela utvecklingsmedel och i samverkan med länsstyrelserna och Nationellt centrum för kvinnofrid vid ge kom- petensstöd till kommuner, landsting och ideella organisationer i arbetet mot våld i nära relationer m.m. Vidare har fått i uppdrag av regeringen att ta fram en förstärkt vägledning till kommuner om handläggningen av ärenden som rör barn som kommer till och uppges vara gifta. Regeringen har även tillfört medel till utrikesförvaltningens konsulära verksamhet för satsningar inom familjekonfliktsområdet med fokus på barn- och tvångsäktenskap. Regeringen har föreslagit att det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteten ska stärkas och moderniseras i förhållande till teknik- och samhällsutvecklingen. Genom det nya brottet olaga integritetsintrång är det straffbart att sprida vissa typer av bilder eller andra uppgifter om någon annans privatliv om syftet är att allvarligt skada personen som utsatts. Regeringen har lagt fram en proposition till om en ny sexualbrottslagstiftning som bygger på frivillighet (prop. 2017/18:177). Det ska inte längre krävas att gärningsmannen har använt sig av våld eller hot, eller utnyttjat offrets särskilt utsatta situation, för att kunna dömas för t.ex. våldtäkt. Regeringen föreslår även att ett särskilt oaktsamhetsansvar för de allvarligaste brotten införs och att minimistraffet för grov våldtäkt och grov våldtäkt mot barn höjs från fängelse till fängelse . Regeringen föreslår vidare att det straffrättsliga skyddet vid sexualbrott mot barn stärks vid oaktsamhet hos gärningsmannen i fråga om barnets ålder. Ändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen har även lagt fram en proposition om det straffrättsliga skyddet mot människo- handel och människoexploatering (prop. 2017/18:123). Förslagen är avsedda att stärka det straffrättsliga skyddet på området och öka anta- let lagföringar. I propositionen föreslås också att straffskalan för grovt koppleri ska skärpas. I lagrådsremissen Straffrättsliga åtgärder mot sexköp utomlands och mot utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling har regeringen föreslagit bl.a. att straffskalan för köp av sexuell handling av barn ska skärpas och att brotts- beteckningen ska ändras till utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling. Regeringen har även uppdragit åt Brotts- offermyndigheten att genomföra informations- och utbildningsinsatser på sexualbrottsområdet. Insatserna riktar sig i huvudsak till unga i åldern 13–samt till vuxna som möter ungdomar i vardagen. Regeringen bedömer att det är centralt att rättsväsendets myndigheter utvecklar sina arbetsmetoder och har därför uppdragit åt Polis- myndigheten att redovisa vilka åtgärder man vidtagit för att utveckla arbetsmetoderna vid utredning av våldtäkter och andra sexualbrott. Brå har även fått i uppdrag att belysa rätts- väsendets hantering av våldtäktsbrott och ge förslag på hur denna skulle kunna förbättras. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 Förbättrad kunskap och metodutveckling En avgörande utmaning i arbetet med mäns våld mot kvinnor är att kunskapen om våldets omfattning är begränsad och osäker, vilket gör utvecklingen och de sammantagna effekterna av samhällets insatser svårbedömda. Regeringen har uppdragit åt att ta fram förslag till indikatorer som både avser förekomst och utveckling av samhällets insatser på området. Till myndighetens uppdrag hör även att utveckla metodstöd till och hälso- och sjukvårdens arbete med både våldsutsatta och våldsutövare samt att genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen har vidare uppdragit åt att utvärdera det våldsförebyggande programmet Mentorer i våldsprevention. Upp- draget bedöms kunna utgöra ett värdefullt underlag i utvecklingen av det våldsföre- byggande arbetet med unga. Utredningsverksamhet enligt lagen (2007:606) om utredningar avseende vissa döds- fall, s.k. dödsfallsutredningar, syftar till att ge underlag för att bättre kunna förebygga våld och övergrepp i nära relationer. Regeringen har låtit utreda nödvändiga författningsändringar för att göra verksamheten mer effektiv (Ds 2017:47 Utredningar avseende vissa skador och dödsfall). Regeringen har uppdragit åt Brå att undersöka hur bestämmelserna om fridskränkningsbrotten tillämpas, med fokus på grov kvinnofrids- kränkning samt hur strafftiderna för fridskränk- ningsbrotten har utvecklats sedan straff- skärpningen 2013. Regeringen har även föreslagit att kontrollen av kontaktförbud ska skärpas. Regeringen har även gett Brå i uppdrag att analysera orsakerna till de ökningar av utsatthet för sexualbrott och anmälda sexualbrott som skett . Regeringen anser att det är viktigt att under- visning om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer ingår i utbildningar där de stu- derande i sina framtida yrken kommer att möta våldsutövare och våldsutsatta. Därför har hög- skoleförordningen ändrats så att utbildning om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer blir obligatoriskt för vissa utbildningar från . Regeringen har inom ramen för den femin- istiska utrikespolitiken bedrivit ett arbete för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Bland annat har , genom bistånd och stöd till olika insatser och till forskning, bidragit till ett bättre P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 kunskapsläge om kopplingen mellan okon- trollerad spridning av vapen och våld mot kvinnor. har också varit ledande i ett internationellt initiativ för att förebygga och öka skyddet mot könsrelaterat våld i humanitära kriser och har bidragit till att fler aktörer anslutit sig till initiativet. Den offentliga sektorns investeringar och kapitalstock 2017/18:100 Bilaga 4 Den offentliga sektorns investeringar och kapitalstock Vad räknas som investering? Vad är en optimal nivå på offentliga investeringar? Offentliga investeringar och kapitalstock.............................................................. Den offentliga sektorns investeringar..................................................... Statliga och kommunala investeringar .................................................... Offentliga investeringar i väg och järnväg .............................................. Den offentliga sektorns kapitalstock.................................................... Kapitalstock av väg och järnväg............................................................. Transportvolymer på väg och järnväg................................................... Delbetänkandet Finansiering av infrastruktur med privat kapital?.................... 2017/18:100 Bilaga 4 Diagram 2.4 Investeringar i järnväg .............................................................................. Diagram 2.5 Investeringar i väg................................................................................... Diagram 2.6 Kapitalstock i offentlig sektor, stat och kommunsektorn ................... Diagram 2.7 Kapitalstock av väg och järnväg ............................................................. Diagram 2.8 Kapitalstock av järnväg och väg, fasta priser......................................... Diagram 2.9 Trafikvolym för gods- och persontrafik................................................ Diagram 3.1 Offentliga myndigheters investeringar i olika länder, genomsnitt 2000–2016................................................................................................ Diagram 3.2 Investeringar i transportinfrastruktur i olika länder, genomsnitt 2000–2015................................................................................................ –Syftet med denna bilaga är främst att beskriva utvecklingen av den offentliga sektorns investeringar och kapitalstock och att jämföra med andra länder. –I bilagan redovisas investeringar och kapital- stockar i enlighet med definitionerna i den officiella statistiken. I bredare mening kan dock andra satsningar som genererar av- kastning , såsom utbildning, ock- så ses som investeringar. –Det är svårt att avgöra vad som är en optimal nivå på offentlig sektors investeringar och kapitalstock. Det finns flera skäl till att nivåerna varierar och mellan länder. –De offentliga investeringarna som andel av BNP har legat . –Kommunsektorns kapitalstock motsvarade 2016 av BNP medan statens kapitalstock motsvarade av BNP. –investeringar i transportinfra- struktur har legat något under genomsnittet bland 2000–2016. Denna bilaga syftar till att redovisa utvecklingen av den offentliga sektorns investeringar och kapi- talstock och i ett internationellt pers- pektiv. Ett särskilt fokus ligger på investeringar och kapitalstocken i transportinfrastruktur. I detta inledande avsnitt behandlas investe- ringsbegreppet i bredare mening och svårig- heterna att avgöra vad som är en optimal nivå på offentliga investeringar och kapitalstock. I en fördjupningsruta beskrivs det snävare investe- ringsbegrepp som används i statistiken och i denna bilaga i övrigt. I efterföljande avsnitt redo- visas utvecklingen av offentliga investeringar och kapitalstock i och i utlandet enligt den officiella statistiken. 2017/18:100 Bilaga 4 Vad räknas som investering? En investering i kapital är en satsning som genomförs för att generera avkastning. Den offentliga sektorns investeringar och kapitalstock är av stor betydelse för ekonomins produktiva förmåga och samhällets välfärd. Realkapital som sjukhus, skolor, elnät och transportinfrastruktur behövs för att kunna producera välfärdstjänster som vård, skola och omsorg. Det är investeringar i realkapital som mäts i den officiella statistiken och som denna bilaga fokuserar på (se fördjup- ningsrutan Statistiken för investeringar och kapitalstock). Utöver investeringar i realkapital står den offentliga sektorn för investeringar som är centrala för samhällsekonomins utveckling, men som inte räknas med i den officiella statistiken. Det handlar om direkta investeringar i human- kapital via barnomsorg, förskoleverksamhet och utbildning, men också indirekt via investeringar i bättre hälsa och ökade resurser till polis och rätts- väsende som påverkar hur humankapitalet kan tas i bruk. En god och jämlik vård är en förutsättning för att individer ska kunna utnyttja sitt human- kapital. Minskad brottslighet betyder inte bara skadereduktion utan också att hushållen kan lägga mindre resurser på att skydda sig mot brott. Hur humankapitalet utvecklas är av stor betydelse för individens och samhällets produk- tivitet. En högkvalitativ barnomsorg och skola som erbjuder en miljö som är gynnsam för barnets utveckling är central för att alla barns fulla potential ska tas tillvara. Investeringar i barnens tidiga utbildning lägger en grund som främjar fortsatta investeringar i deras humankapital, genom att göra dem mer produktiva. En hög kvalitet i barnomsorg och skola kan därför be- traktas som investeringar som på lång sikt på- verkar produktiviteten och välståndet i samhället. Medicinska framsteg som gör att vi lever innebär att avkastningen på omskolning mitt i karriären blir högre . Denna utveckling sker som ny teknik gör att gamla jobb ersätts av nya. Därmed blir det både möjligt och nödvändigt att fylla på med humankapital genom investeringar i förbättrade system för omskolning och livslångt lärande. På samma sätt sker investe- ringar i nyanländas humankapital genom att ut- bilda dem som behöver fylla på eller uppdatera sina kunskaper för att snabbare komma in på arbetsmarknaden och bidra till samhällsbygget. 2017/18:100 Bilaga 4 Vad är en optimal nivå på offentliga investeringar? Det är svårt att avgöra vad som är en önskvärd nivå på de offentliga investeringarna. Det finns flera teorier och empiriska modeller för att bedöma effekterna av offentliga investeringar, men de ger inga klara slutsatser om vad som är en optimal investeringsnivå eller kapitalstock. Vilka antaganden som görs i en modell spelar stor roll för bedömningen av den optimala kapitalstocken. Bland annat antaganden om hur konsumtionen och sparandet påverkas av realränteförändringar, befolkningstillväxten, utvecklingstakten för tek- nologiska framsteg eller hur snabbt kapital- stocken slits. Det hävdas ibland att belastningen på det offentliga realkapitalet, som vägar, järnvägar och elnät, ökar i takt med aktiviteten i ekonomin och att den offentliga kapitalstocken därför bör växa i takt med BNP, dvs. att kapitalstockens andel av BNP bör vara någorlunda över tiden.