prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 1:3 (2015) UO 20 Allmän miljö- och naturvård -1 132 437 -1 181 733 -1 274 973 -1 121 844 -1 171 810 -1 241 932 Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till Internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 2 Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och för miljö, areella näringar och 1:11 (2016) Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 2 Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för -1 818 784 -1 861 784 -9 496 655 -11 506 027 -1 754 208 -1 797 208 -9 424 819 -11 422 402 Utveckling av statens transportinfrastruktur -1 179 720 -1 195 720 -5 775 030 -6 869 937 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur -1 081 409 -1 728 093 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till -1 838 197 -1 855 695 2 Politiken för informationssamhället Ersättning för särskilda tjänster för personer med S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 2 Driftsäker och tillgänglig elektronisk Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk UO 23 Areella näringar, landsbygd och -3 059 585 -1 016 734 -1 022 500 -2 060 240 Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. -1 182 765 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för Bidrag till vissa internationella organisationer Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur -1 065 126 S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 2 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Verket för innovationssystem: Forskning och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 2 Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation 2 Utrikeshandel, handels- och Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Avgifter till internationella handelsorganisationer 1:11 (2016) UO 25 Allmänna bidrag till kommuner S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 2 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen UO 26 Statsskuldsräntor m.m. -9 026 271 -5 899 073 -5 899 073 -5 899 073 -7 545 152 -8 946 028 -5 808 214 -5 808 214 -5 808 214 -7 439 473 UO 27 Avgiften till Europeiska unionen -1 860 560 -5 361 826 -5 361 826 -5 361 826 -8 320 456 Avgiften till Europeiska unionen -1 860 560 -5 361 826 -5 361 826 -5 361 826 -8 320 456 (A) Summa Utgiftsområden (UO 1–27) -46 070 290 -30 420 052 -46 280 129 -53 628 375 -91 815 291 (B) Förändring av anslagsbehållningar -6 958 357 -6 958 357 (C) Förändring av anslagsbehållningar (D) Summa utgifter (A+B+C) -46 070 290 -23 400 595 -39 260 672 -46 608 918 -84 795 834 (E) Utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor m.m. (A+B-UO 26) -37 044 018 -17 562 622 -33 422 699 -40 770 946 -77 311 783 (F) nettoutlåning -2 945 195 -11 171 066 -11 171 066 -11 171 066 -11 171 066 (G) Kassamässig korrigering (H) Budgetens utgifter m.m. (D+F+G) -46 070 290 -32 757 174 -48 617 251 -55 965 497 -94 152 413 (I) Ålderspensionssystemet vid sidan av -1 291 852 (J) Takbegränsade utgifter (E+I) 1 248 138 134 1 229 283 660 -18 854 474 (K) Marginal till utgiftstaket (L) Utgiftstak (J+K) 1 274 000 000 1 274 000 000 S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 3 Stöd till politiska partier 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Från EU-budgeten finansierade insatser avseende 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra Från EU-budgeten finansierade insatser för 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken för hälsa, arbetsliv och välfärd: 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares Ersättning för insatser för vissa nyanlända S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 3 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och Europeiska socialfonden m.m. för perioden – Bidrag till vissa studiesociala ändamål 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk Särskilda insatser inom skolområdet Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan Fortbildning av lärare och förskolepersonal Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Upprustning av skollokaler och utemiljöer Fler anställda i lågstadiet : Avgifter till internationella Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 3 Bidrag till nationell och internationell ungdoms- Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Energieffektivisering och renovering av Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avgifter till Internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- Utveckling av statens transportinfrastruktur S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 3 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för särskilda tjänster för personer med Driftsäker och tillgänglig elektronisk 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad Verket för innovationssystem: Forskning och Sammanställning av slutbehandlade effektivitetsrapporter S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 4 Underhållsstödet – för barnets bästa? Behövs myndigheternas delårsrapporter? – Nytta och kostnader Är sjukskrivning bra för hälsan? Statens bolagsinnehav – Aktualiteten i det statliga bolagsinnehavet Staten och SKL – slutrapport om statens styrning på vårdområdet Lärdomar av flyktingsituationen – beredskap och hantering Internrevisionen vid myndigheter – en funktion som behöver stärkas Tingsrätters effektivitet och produktivitet Pensionssystemets årsredovisning – tydligt, tillräcklig, transparent? Bostadsbidraget – ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv Kommunersättningar för migration och integration – ett ogenomtänkt system Regeringens skatteutgiftsredovisning – som vill ha den? Bredband i världsklass? – Regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet Tillgänglighet till SCB:s registerdata – en fråga om prioritering Samisk utbildning – dags för en omstart Från spår till bevis – Polisens forensiska organisation Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet – högre lön men sämre sammanhållning Överutnyttjande av tandvårdsstödet till följd av överbehandling Effekter av Arbetsförmedlingens Förberedande och orienterande utbildning Arbetsförmedlingens Arbetsmarknadsutbildning - små regionala effekter Regeringens hantering av rekommendationer från EU, IMF och Folkbokföringen – ett kvalitetsarbete i uppförsbacke Konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut Matchningen på arbetsmarknaden – sökandesammansättningens betydelse Väg- och järnvägsinvesteringar i – saknas ett EU-perspektiv? Varför sparar lärosätena? – En granskning av myndighetskapital vid universitet och högskolor Det samlade stödet till solel Riktade statsbidrag till skolan – nationella prioriteringar men lokala behov Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket Tillsyn av ställföreträdare och överförmyndare – Statens bristande ansvar för samhällets mest utsatta Avskaffandet av revisionsplikten för små aktiebolag – en reform som kostar mer än den smakar Sida-finansierad myndighetssamverkan – goda förutsättningar för bistånds-effektivitet S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 5 Utfallet för statens budget 2013–2017 -11,7 -34,4 -41,3 -48,5 UO 1–25 och 27 Statsskuldsräntor m.m. UO 26 -2,9 -2,2 -0,5 -7,3 -130,9 -72,2 -32,6 Inkomster i statens budget 2013–2017 -21,2 -26,2 -33,4 -4,0 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -77,0 -76,3 -85,8 -95,4 -98,6 Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot -8,2 -11,7 -34,4 -41,3 -48,5 Inkomster i statens budget S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 5 Den offentliga sektorns skatteintäkter 2013–2017 -204,6 -223,8 -236,6 -231,4 -242,0 -30,4 -33,1 -19,1 -5,7 -3,8 -31,0 -31,9 -33,6 -35,6 -36,9 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -6,6 -5,9 -4,3 -4,7 -5,8 -6,9 -8,3 -6,3 -6,1 -6,3 -597,3 -618,2 -651,7 -685,7 -716,9 Avgår: Avgifter till ålderspensionssystemet -207,5 -213,7 -224,1 -233,9 -244,9 S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 5 Utgifter i statens budget 2013–2017 Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhörde i statens budget . Utfall som justerats för tekniska förändringar är i kursiv stil. Andel i procent av de takbegränsade utgifterna Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Justerat för teknisk förändring1 Justerat för teknisk förändring1 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Justerat för teknisk förändring1 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Justerat för teknisk förändring1 Avgiften till Europeiska unionen Ålderspensionssystemet vid sidan av statens 1 De tekniska justeringarna av utgiftstaket för staten redovisas i prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 5.3. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 5 Realekonomisk fördelning av statens budget 2013–2017 -4,5 -4,8 -20,2 Löner inklusive sociala avgifter -13,7 S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 5 Realekonomisk fördelning – Transfereringar per utgiftsområde –2017 Skatt, tull och exekution -33,0 -36,9 -6,3 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -4,1 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -3,6 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares -3,7 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och -4,8 Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen -20,2 S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 5 Realekonomisk fördelning – Transfereringar till hushåll 2013–2017 Kostnader för statlig assistans- -4,6 -2,9 -5,5 -3,5 -2,4 -5,3 -0,3 S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 5 Realekonomisk fördelning – Transfereringar till kommuner 2013–2017 Bidrag till folkhälsa och -19,3 -4,4 -1,9 Utveckling av skolväsendet och Maxtaxa i förskola, fritidshem -2,4 Fler anställda i lågstadiet Stöd till kommuner för ökat -2,7 Stöd med anledning av Tillfälligt stöd till kommuner S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 5 Realekonomisk fördelning – Transfereringar till företag 2013–2017 -20,2 Nystartsjobb och stöd för -4,5 av hyresbostäder och bostäder för -0,3 Åtgärder för landsbygdens miljö åtgärder för landsbygdens miljö Verket för innovationssystem: S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 5 Realekonomisk fördelning – Konsumtion per utgiftsområde –2017 Skatt, tull och exekution -1,9 Försvar samt beredskap mot sårbarhet -24,9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn 13Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och -19,1 Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel -2,1 Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 5 Realekonomisk fördelning – Lön inkl. sociala avgifter 2013–2017 på grundnivå och avancerad nivå S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 5 Realekonomisk fördelning – Investeringar per utgiftsområde –2017 -45,8 Skatt, tull och exekution -23,1 Försvar samt beredskap mot sårbarhet -1,8 -17,0 -46,1 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -26,8 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares -20,5 -14,8 -1,8 Kultur, medier, trossamfund och fritid -1,6 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och -31,0 Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 5 Realekonomisk fördelning – Räntor och finansiella transaktioner per utgiftsområde –2017 Skatt, tull och exekution -0,3 -33,2 Försvar samt beredskap mot sårbarhet -13,4 -84,4 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares -3,6 -12,0 -9,2 Kultur, medier, trossamfund och fritid -6,8 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård -233,4 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -52,4 Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 5 Antal statligt anställda 2013–2017, (kvinnor respektive män) 1 Anställda med en omfattning understigande av heltid ingår inte. utgjorde de ca 4 700 personer. Betings-, dag- eller tim-anställda m.fl. ingår inte heller. De utgjorde ca 15 000 personer 2017. Antal statligt anställda 2013–2017 fördelade på åldersgrupper och kön (procentuell andel) Antal och procentuell fördelning Antal statligt anställda 2013–2017 fördelade på sektorer och kön (procentuell andel) Antal och procentuell fördelning 1Affärsverk och infrastruktur. 2Universitet och högskolor. Miljö, teknik och jordbruk, men även arbetsliv, omsorg och utbildning samt länsstyrelser, oc h stabsmyndigheter. I de konsoliderade resultat- och balans- räkningarna och finansieringsanalysen ingår samtliga myndigheter, inklusive affärsverken, under och regeringen med undantag för och allmänna pensionsfonderna samt premiepensionssystemets tillgångar och skulder inklusive avkastningen på dessa medel. Dessutom ingår och fonder och andelar som redovisas av myndigheter enligt ovan. Andelar i hel- och delägda företag och fonderna tas inte upp separat i denna bilaga. Information om andelarna framgår i not 26 medan de viktigaste fonderna framgår i not 42. De myndigheter som ingår i årsredovisningen för staten finns med i nedanstående förteckning. Eftersom förteckningen anger de myndigheter som de finansiella dokumenten omfattar, ingår inte nämndmyndigheter och liknande vars ekonomiska utfall redovisas av en annan myndighet. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 6 för hälsa, arbetsliv och välfärd för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för levande historia Försvarshögskolan Försvarsmakten Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Inspektionen för socialförsäkringen Inspektionen för vård och omsorg S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 6 Tekniska högskolan Kungliga slottsstaten Livrustkammaren och med Stiftelsen (myndigheten upphörde ) Lotteriinspektionen , affärsverk i i i i i i i i län i i i län i i i län i i i i i i län i Myndigheten för delaktighet Myndigheten för familjerätt och föräldraskaps- stöd Myndigheten för kulturanalys Myndigheten för press, radio och tv Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för stöd till trossamfund (myndig- heten bytte namn från stöd till trossamfund) Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Myndigheten för högskola och är Stiftelsen ) i i i i i i (myndigheten bytte namn från ) Riksutställningar (myndigheten upphörde 2017- 05-31) Rådet för Europeiska socialfonden i Statens centrum för arkitektur och design Statens inspektion för försvarsunderrättelse- verksamhet Statens museer för världskultur Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll arbete S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 6 för europapolitiska studier geologiska undersökning Säkerhetspolisen (redovisas i begränsad omfattning) Tillgång som är avsedd för stadigvarande bruk eller innehav. Det är avsikten med innehavet, och inte tillgångens natur, som är avgörande för om tillgången ska klassificeras som anläggnings- tillgång eller omsättningstillgång. Med stadig- varande bruk eller innehav avses tillgångar som innehas . Anläggningstillgångar delas upp i immateriella, materiella och finansiella anläggningstillgångar. Utgiften för en tillgångs köp eller tillverkning. I anskaffningsvärdet ska räknas in samtliga utgifter för att få tillgången på plats och i skick för att utnyttjas i enlighet med syftet med an- skaffningen. En metod som används för att redovisa och värdera anläggningstillgångar i balansräkningen. Metoden innebär att en anläggningstillgång initialt tas upp till anskaffningsvärdet. Det bokförda värdet minskar sedan löpande under tillgångens nyttjandeperiod med avskrivningar och nedskrivningar. Se även Kapitalandels- metoden. Utgiftspost på statens budget som fattar beslut om. anslagsbeslut innebär att regeringen bemyndigas att och under vissa villkor använda anvisade medel till de av angivna ändamålen. Anslaget anvisas av till regeringen. Därefter tilldelar regeringen anslagsmedel till myndig- heter. Regeringen kan underindela anslagen i anslagsposter och delposter. Samtliga anslag i statens budget är ramanslag. Se vidare Ramanslag. Kvarstående anslagsmedel på ramanslag vid budgetårets slut. Se vidare Ramanslag. Totalt tilldelade medel beräknas som summan av anvisade medel enligt statens budget för ett aktuellt budgetår och kvarstående medel , s.k. ingående anslagsbehållningar. De tilldelade medlen kan förändras under budgetåret, dels genom anvisade eller minskade medel på ändringsbudget, och dels genom indragningar enligt regeringsbeslut. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 7 och vårpropositionen görs en prognos över förändringen av anslagsbehållningar för . Detta redovisas under posten Minskning av anslagsbehållningar. Ett tillåtet överskridande på ett ramanslag som förs över till kommande budgetår och som därmed minskar totalt disponibelt belopp. Se vidare Ramanslag. Outnyttjade medel på ramanslag, som inom vissa gränser får överföras till kommande budgetår. Se vidare Ramanslag. Befintliga förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras, eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller inte. Ansvars- förbindelser benämns i vissa fall eventual- förpliktelser, bl.a. i flera internationella redovis- ningsrekommendationer, men detta har inte alltid exakt samma betydelse. Ansvarsförbindelser redovisas ”inom linjen” i (anslutning till) balansräkningen men de tas inte med i balans- räkningens beloppskolumner och räknas inte in i balanssumman. Garantiåtaganden utgör de största ansvarsförbindelserna i staten. Ersättning som betalas för en motprestation. Om inget annat har beslutats ska avgifter inom staten beräknas så att de helt täcker verksamhetens kostnader, såväl direkta som indirekta (full kostnadstäckning). Post på balansräkningens skuldsida för förpliktelser som är osäkra till belopp och/eller tidpunkt då de ska infrias. Detta till skillnad från poster som redovisas som skulder, som i princip är säkra såväl till belopp som till tidpunkt för infriande. Dokument i årsredovisningen som visar den redovisande enhetens ekonomiska ställning på bokslutsdagen, uttryckt i tillgångar, skulder och S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 B i l a ga 7 Tillgångs- och skuldsidans summor är lika stora. Tillgång som innehas för civilt eller militärt beredskapsändamål. Tillgångar för civilt bered- skapsändamål kan utgöras av t.ex. läkemedel och räddningsutrustning. Tillstånd som en statlig myndighet behöver för att få ingå ekonomiska åtaganden som kommer att belasta framtida anslag. Ersättning som lämnas eller mottas utan direkt motprestation. Däremot kan villkor finnas för erhållande av bidraget. I statlig redovisning sammanfaller begreppet vanligen med transfe- rering. Se även Transferering. Princip som innebär att inkomster och utgifter hänförs (periodiseras) till den räkenskapsperiod de hör till och intäkts- respektive kostnadsförs. Avgörande är när en prestation utförs eller när resursförbrukning sker, inte när den faktureras eller regleras likvidmässigt. Det värde som en tillgång eller skuld är upptagen till i balansräkningen. Det kan avvika från marknadsvärdet eller anskaffningsvärdet. Bokfört värde benämns i vissa sammanhang som redovisat värde. Bruttonationalinkomst (BNI) Summa av bruttonationalprodukten och faktor- inkomster till och från utlandet, t.ex. löner, aktie- utdelningar, räntor. Bruttonationalprodukten (BNP) Värdet av alla varor och tjänster som produceras i ett land . Redovisningsmetod som innebär att inkomster och utgifter, intäkter och kostnader eller till- gångar och skulder redovisas var för sig, dvs. de kvittas inte mot varandra. Motsatsen är netto- redovisning, vilket innebär att endast skillnaden mellan respektive begreppspar redovisas, dvs. kvittas mot varandra. Statens inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto. Skillnaden mellan statens utgiftstak och de takbegränsade utgifterna i statens budget och ålderspensionssystemet. Se vidare Utgiftstak för staten och Takbegränsade utgifter. Denna marginal utgör en buffert för högre utgifter än beräknat. som utgiftstaket omfattar kan såväl den samhällsekonomiska utvecklingen som konsekvenserna av redan fattade beslut bli annorlunda än vad som förväntats. Det kan t.ex. bero på högre arbetslöshet, lägre BNP-tillväxt eller högre utgifter till följd av beteendeförändringar. Ett negativt saldo i statens budget som uppkommer då utgifterna är större än inkomsterna. Ett budgetunderskott är per definition lika med statens lånebehov. Se vidare Statens budgetsaldo.