prop · H503262 · 2018-05-22 00:00:00 — Över 120 ledande beslutsfattare och nyckelpersoner i forsknings- och innovationssystemet kring ESS och deltog, såsom forsknings- och utvecklingschefer i näringslivet, företrädare för lärosätesledningar och forskare. Syftet var att diskutera 2017/18:262 viktiga insatser för att stimulera användningen av forskningsanläggningarna. Det stora antalet intressenter på olika nivåer och från skilda sektorer medför ett behov av att skapa en nationell mötesplats för att diskutera och . Projektet , som leds från , har fått finansiering från och fram och syftar till att samla nationella aktörer med ett uttalat eller potentiellt intresse för ESS, och den omgivande forsknings- och innovationsarenan. En målsättning är att kartlägga intressen och forskningsområden. Projektets resultat kommer att utgöra ett viktigt underlag för det fortsatta nationella arbetet. Strategi för ESS i har varit utgångspunkt för ESS-samordnarens arbete. Föreliggande nationella strategi bygger vidare på och kompletterar strategi. uppdrag ska redovisas 2019. Som regeringen återkommer till i avsnitt 3.2 ska därefter ett nationellt ESS-kansli inrättas. 1.4Från byggstart till drift – ESS en världsunik och klimatsmart anläggning Byggandet av ESS inleddes . inrättade Europeiska kommissionen på begäran av och de partnerländer som deltagit i samarbetet ESS som ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur, , (kommissionens genomförandebeslut [EU] 2015/1478). Som nämnts har konsortiet 13 medlemsländer och två observatörsländer. ESS är nu färdigställt till och beräknas stå helt klart . Forskningsanläggningen byggs med hjälp av flera hundra forskare och ingenjörer från hela världen. är knappt 500 personer från ett 50-tal olika länder anställda vid . Regeringen har fortlöpande informerat om hur projektet framskrider. Den beräknade byggkostnaden för ESS är ca och den uppskattade driftkostnaden ca . har åtagit sig att stå för av byggkostnaderna och av kostnaderna i den reguljära driftsfasen. Av byggkostnaderna står för och för . har även finansierat den förberedande projektfasen 2009 till 2013 samt tillsammans med tagit ett större ansvar för kostnaden av fastigheterna. Det Nationella regionalfondsprogrammet 2014–2020 bidrar med ca i medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Till det kommer lika mycket i nationell medfinansiering. ESS arbetar kontinuerligt med att följa upp och prognosticera både projektbudget och tidsplaner, och analyserar för tillfället vilka ekonomiska konsekvenser nya säkerhetsföreskrifter om strålsäkerhet och terrorhot kommer att innebära för projektet. ESS måste byggas så att det är säkert för det omkringliggande samhället och för de personer som ska arbeta vid anläggningen. De slutgiltiga konstruktions- och driftskostnaderna kommer att stå klara först . konsortiets statuter fördelas mellan alla ingående medlemmar baserat på deras användning av ESS. Den exakta modellen för detta är fortfarande Skr. 2017/18:262 under diskussion i konsortiet. En successiv igångsättning av ESS plane- ras och de första användarna förväntas 2023, under begränsade driftsförhållanden. Den reguljära driften av ESS planeras starta . ESS byggfas är i sig ett forsknings- och utvecklingsprojekt, som leder till nya innovationer tack vare de extremt höga kravspecifikationerna och den nya teknik som måste utvecklas. Den tekniska utvecklingen inom projektet har inneburit att ESS förväntas bli ännu kraftfullare än vad som ursprungligen var planerat. ESS har även möjlighet att vara ledande och driva utvecklingen inom andra områden. I drift kommer ESS att generera stora mängder överskottsvärme. Det gör även andra liknande forskningslaboratorier, men ESS blir en av de första stora europeiska forskningsanläggningarna där man lyckas tillvarata överskottsvärmen. Visionen om att skapa en klimatneutral forskningsanläggning har redan fått stor effekt vid andra forskningslaboratorier runt om i världen. används restvärme från i befintliga fjärrvärmesystem i . 2Utgångspunkter för nationella strategi för ESS 2.1 ESS i ett svenskt forskningspolitiskt sammanhang Den nationella strategin för ESS tar sin utgångspunkt i det övergripande forskningspolitiska målet att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation. ska ha högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation, som leder till samhällets utveckling och välfärd, bidrar till näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Förverkligande av de forskningspolitiska målen förutsätter tvärveten- skaplig forskning och tvärsektoriell samverkan mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, näringsliv, offentlig sektor och hela civil- samhället samt både offentliga och privata investeringar i forskning och De i avsnitt 1.2 omnämnda och av regeringen initierade samverkansprogrammen ska bidra till stärkt svensk kon- kurrens- och innovationskraft inom universitet och högskola och inom industri, samt leda till ökad export och nya investeringar inom landet (se vidare avsnitt 2.2). För forskning och utveckling inom industrin är ökat tillgängliggörande och användande av nationella forskningsinfrastrukturer av särskild I en senare del av forsknings- och innovationsprocessen be- hövs även test- och demonstrationsmiljöer. miljöer som möjliggör samverkan med olika forskningsaktörer och andra kunskapsintensiva företag utgör en viktig komponent i en attraktiv innovationsmiljö för såväl små och medelstora som stora företag. 2017/18:262 2.2 ESS, och regeringens Regeringens nationella innovationsråd inrättades 2015 och har som uppgift att stärka innovationsförmåga. Statsministern är ordförande i som består av fem ministrar och tio rådgivande ledamöter från näringslivet och forskarsamhället. Rådet fokuserar på frågorna digitalisering, miljö- och klimat samt life science. Vidare har arbete bidragit till de tidigare nämnda fem samverkansprogrammen, som är ett led i regeringens insatser för att kraftsamla kring viktiga framtidsfrågor för . Samverkansprogrammen har identifierat ett antal svenska styrkeområden, där aktörer inom flera av programmen berörs av ESS och , exempelvis Nästa generations resor och transporter, Livsvetenskap och Uppkopplad industri och nya material. Inom vart och ett av programmen har ett antal nationella prioriteringar för insatser gjorts. De strategiska samverkansprogrammen, och utpekade prioriterade områden inom dessa program, utgör grund för en nationell prioritering av områden och investeringar som har störst potential för att stärka framtida konkurrenskraft. Svenska lärosäten har, i en internationell jämförelse, starka forskningsmiljöer både inom livsvetenskaper och materialvetenskap. Med anläggningarna ESS och erbjuds de svenska forskningsmiljöerna goda möjligheter att ytterligare stärka sin ställning i en internationell kontext. Med strategiska val vad gäller t.ex. utbildningsprofil, forskningsinriktning, rekrytering och samverkansparter kan ett lärosäte vidareutvecklas inom ett styrkeområde. 2.3 En miljö för samverkan och kunskapsutveckling kring ESS och Det svenska forsknings- och innovationssamhället kommer inom några år att ha tillgång till två mycket kraftfulla forskningsanläggningar, ESS och , vilka var för sig är enastående och kommer att attrahera världsledande forskare till . Detta utgör en unik möjlighet för som ska tas tillvara, utvecklas och komma hela till del. Samlokaliseringen av ESS och innebär stora möjligheter att stärka och utveckla forskning och innovationskraft inom flera områden där svenska forskare och företag har hög kompe- Verksamheten vid en forskningsinfrastruktur genererar stora mängder För att ESS ska vara framgångsrikt behöver denna data hanteras på ett effektivt sätt, från åtkomst och bearbetning till gallring och lagring. Regeringen anser att det är viktigt att svenska aktörers prioriteringar beaktas i utvecklingen av datacentret i , och att erfarenheter därifrån tas tillvara även för . Det finns en stor potential för synergieffekter inom en gemensam forsknings- och innovationsmiljö för ESS och där högskola, industri och anläggningar samverkar tvärvetenskapligt och tvärsektoriellt. ESS är ett europeiskt projekt men och Skr. har centrala roller som värdländer ESS är den första storskaliga europeiska forskningsanläggningen som placeras utanför något av de stora EU-länderna. Med det svenska och danska värdskapet (se avsnitt 1.2) följer en förväntan från många av medlemsländerna i ESS-konsortiet på att och ska ta en ledande roll och initiativ i vissa strategiskt viktiga frågor och ge ESS goda förutsättningar att fungera ändamålsenligt på svensk och dansk mark. Värdländerna har redan tagit sådana initiativ; till exempel har regeringen ingått ett värdlandsavtal med ESS-konsortiet som godkänts av (prop. 2015/16:77, bet. 2015/16:UbU7, rskr. 2015/16:178). Det innebär att, i enlighet med erbjudandet om svenskt värdskap för ESS- konsortiet, ESS är befriat från mervärdesskatt och punktskatt, inklusive energiskatt på elektrisk kraft. Övriga initiativ kan handla om att särskilt tar en ledande roll för att utöka antalet medlemsländer både i och utanför i ESS-konsortiet samt om hur ESS samverkar med befintliga neutronkällor i inom teknisk och vetenskaplig utveckling för ökad europeisk konkurrenskraft. 3En nationell strategi för arbete med ESS Strategin omfattar ett antal kort- och långsiktiga målsättningar, som tillsammans ska leda till att de övergripande nationella målen nås. De nationella målen är: •Det ska finnas en hög kunskaps- och kompetensnivå inom de områden som är relevanta för både ESS och och svenska forskare ska vara delaktiga i att möjliggöra nya vetenskapliga genombrott (3.1). •Den nationella samordningen för ESS ska möjliggöra att svenska aktörers insatser förstärker och kompletterar varandra och är väl avvägda mellan olika områden, mekanismer och tidshorisonter (3.2). •Kunskapsmiljön vid ESS och ska vara en internationell mötesplats, som stimulerar samarbeten, forskning och innovation som kommer hela till del genom en rad samhällssektorer (3.3). •Svenska företag ska dra nytta av forsknings- och innovationsmiljön runt ESS och , som material- och tjänsteleverantörer och som kvalificerade samarbetspartner inom forskningsprojekt (3.4). •ESS och ska bidra till ökat intresse för naturvetenskap och teknik (3.5). •ESS och ska stärka som ledande kunskapsnation (3.6). • Erfarenheter som görs av att planera, konstruera och driva ESS ska tas till vara för att stödja största möjliga vetenskapliga produktion samt en kostnadseffektiv användning av samhällets resurser i ESS- projektet (3.7). försörjning inom områden relevanta för både ESS och för att möjliggöra nya Det behövs en ökad kunskapsuppbyggnad och Kunskapsuppbyggnad och kompetensförsörjning inom neutron- spridning ska stärkas och breddas, för att nå nya användnings- områden och användargrupper som inte använder denna – Antalet nationella användare av neutronspridning och synkrotron- ljus ska öka, och de satsningar som genomförs ska riktas mot områden som är relevanta för både ESS och . Behovet av neutroner för forskning ökar stadigt som flera anläggningar för neutronforskning i och runt om i världen stängs. Konkurrensen om stråltid vid befintliga anläggningar hårdnar därmed, vilket höjer krav för att tilldelas stråltid. Både projektidé och forsknings- ansökan måste hålla mycket god kvalitet. Glädjande nog har den svenska användningen av stråltid vid neutronanläggningarna Institut Langevin (ILL) i , och and Muon Source i , ökat starkt . tyder på att svenska neutronforskare bedriver forskning med hög kvalitet och är konkurrenskraftiga. Som framgår av avsnitt 1.4 planeras en successiv igångsättning av ESS och de första användarna förväntas 2023, under begränsade Den reguljära driften planeras starta . gångsrik användning av ESS i förutsätter kunskap om anlägg- ningens möjligheter bland svenska forskare, företag och andra användar- Det finns ett antal vetenskapliga områden som har stor potential för vidareutveckling genom ett utökat antal neutronanvändare. identifiera dessa nya användargrupper och ytterligare bredda användar- basen, samt stärka kompetensen inom neutronspridning i landet, anser regeringen att det behövs insatser avseende både utbildning och forsk- Insatser för kompetensförsörjning inom neutronspridning Forskningsfinansiärerna () och NordForsk, ett nordiskt organ med ansvar för samarbetet inom forskning och utbildning på forskarnivå i , har genomfört satsningar på forskarskolor inom neutronspridning i syfte att stärka kompetensförsörj- Skr. 2017/18:262 ningen inom detta strategiskt viktiga område. forskarskolan Swedness drivs gemensamt av fyra universitet under ledning av . Swedness utbildar ett tjugotal nya neutronspridningsforskare, som kommer kunna nyttja ESS när anläggningen kommer i drift. pågår det av NordForsk finansierade nordiska neutronforskningsprogrammet som syftar till att stärka den nordiska kompetensförsörjningen inför ESS. Dessa insatser är viktiga för den framtida kompetensförsörjningen inom området och ligger väl i tiden mot bakgrund av forskarnas karriärålder inför driftstart av ESS. Det är enligt regeringen viktigt att följa upp satsningarna och att resultaten tas tillvara på ett effektivt sätt. Finansiärerna bör därför följa utvecklingen i nära dialog med lärosätena, så att exempelvis utlysningar av projektmedel och medel till forskningsmiljöer sker i rätt tid. Forsknings- och innovationsfinansiärerna bör också samordna sina insatser så att olika åtgärder koordineras nationellt för bästa möjliga utväxling. Under byggfas har och bidrag varit i likvida medel för att säkerställa projektets finansiering och planenliga byggstart. Under driftsfasen finns emellertid möjligheter även för värdländerna att bidra med resurser i form av utrustning eller kompetens, s.k. in kind-bidrag. Det finns intresse hos svenska forskare av att utveckla metoder för användning av ESS eller bygga helt nya instrument för ESS. Regeringen bedömer att möjligheten att bidra med sådana resurser bör tas tillvara, eftersom det gynnar kunskapsuppbyggnad och kompetensförsörjning i och ökar lärosätenas internationella attraktivitet. Vidare bör engagemanget ske i samverkan med näringsliv då det gynnar kompetensuppbyggnad och kompetensförsörjning i svenska företag och ökar företagens konkurrenskraft. bör därför tillsammans med lärosätena ta fram gemensamma prioriteringar. Insatser bör omfatta både och ESS För att snabbare bygga upp både kompetens och kapacitet för att nyttja ESS bör relevanta åtgärder riktas även mot . Där finns en stark bas av forskare som använder röntgenljusbaserade tekniker och har viktiga erfarenheter av att bedriva forskning vid stora anläggningar. Denna erfarenhet kan användas i förberedelserna inför ESS, där konkreta åtgärder som exempelvis gemensamma forskarskolor kopplade till användning av de två anläggningarna bör övervägas. och andra berörda forskningsfinansiärer bör överväga att utlysa särskilda medel inom relevanta forskningsområden av strategiskt värde för svensk kompetensförsörjning och konkurrenskraft. Medlen ska kopplas direkt till användning av och kunskap om forskningsinfrastrukturerna ESS och . I villkoren för att beviljas medel bör även ingå ansvar för att utbilda och sprida information om möjligheterna vid anläggningarna och därigenom utveckla kompetensen i landet. 2017/18:262 Regeringen ska verka för att –forsknings- och innovationsfinansiärerna inventerar behoven och samordnar sina insatser nationellt, –följa upp att forskningsfinansiärerna arbetar tillsammans med lärosätena för att långsiktigt bygga upp och stärka landets samlade kompetens inom relevanta forskningsområden, –får möjlighet att delta med in-kindbidrag när ESS har gått in i driftsfasen, t.ex. i form av utrustning eller kompetens, –forsknings- och innovationsfinansiärer ger förutsättningar för lärosätena att kunna inrätta gemensamma forskarskolor för ESS och , och –och andra berörda forskningsfinansiärer utlyser särskilda medel inom relevanta forskningsområden av strategiskt värde för svensk kompetensuppbyggnad och konkurrenskraft. 3.1.2Lärosätena bör ta del av möjligheterna med ESS och Målsättning: Svenska lärosäten bör utveckla strategier för att använda både ESS och tydligare inom forskning och utbildning inklusive nyttiggörande samt för ökad internationell attraktivitet. ESS kommer att erbjuda enastående möjligheter att bedriva banbrytande forskning vid en unik anläggning. Omvänt kan också de forskningsfrågor som ställs på universitet och högskolor avgöra om ESS ska utvecklas framgångsrikt eller inte. Kunskapen och ansvaret för att utveckla forskningsfrågeställningarna ligger hos de enskilda forskarna och i förlängningen hos ledningarna för forskningsutförarna. De svenska lärosätena är de dominerande forskningsutförarna i det svenska forskningssystemet och därför centrala aktörer för att stärka kompetens- och kunskapsuppbyggnaden i landet. Det finns stor potential för svenska lärosäten att i högre utsträckning samverka med ESS, och omgivande kunskapsmiljö, i syfte att öka kvaliteten på utbildning och forskning. Därför är det angeläget att de lärosäten som bedriver relevant forskning inkluderar hur de ska utnyttja möjligheterna med både ESS och i sina strategier för verksamheten. Det kan t.ex. avse långsiktiga strategiska forskningsprioriteringar, såsom rekryteringar och intern fördelning av medel, men även utbild- ningar som kan kopplas till anläggningarna ESS och . Samverkan med ESS och för ökad internationell attraktivitet Internationalisering av universitet och högskolor bidrar till att kvaliteten och relevansen i den högre utbildningen och forskningen ökar. samverkan med ESS och kan lärosätena få ökad internationell attraktivitet genom tillgång till nya nätverk och kontaktytor med forskar- grupper från andra länder. Större forskningsframsteg är ofta resultat av samarbete och utbyte av idéer mellan forskare från olika delar av värl- ESS och kan ge goda möjligheter till internationellt sam- arbete och bidra till att är välkänt som kunskapsnation. I forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) konstaterar regeringen att den tidigare satsningen på strategiska forskningsområden bör fortsätta. Regeringen bedömer att flera av de strategiska forskningsområden som några lärosäten får medel för bör ha stora möjligheter att bättra nyttja ESS och i syfte att ytterligare stärka sin forskning inom dessa områden. Universitet och högskolor ska bedriva sin verksamhet så att det finns ett nära samband mellan utbildning och forskning. Regeringen vill därför framhålla vikten av sammanhållna kunskapsmiljöer, där det förutom tvärvetenskaplig forskning och tvärsektoriell samverkan även finns ett nära samband mellan forskning och utbildning på olika nivåer. För att uppnå hög kvalitet på utbildningarna är det viktigt att lärosätena själva ansvarar för utbildningsutbudet, både i fråga om vilka utbildningar som ska ges och hur dessa ska utformas. En del av detta arbete sker genom att lärosätena samverkar med varandra och med avnämare på arbetsmarknaden. Svenska lärosäten bör därför överväga möjligheten att i högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå inkludera teoretiska och praktiska moment vid ESS och . I högskolornas uppgift ingår att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt att verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Universitet och högskolor spelar en betydande roll för näringslivets möjligheter att ta del av och , eftersom utbildning och långsiktig kompetensförsörjning för användningen av ESS och kommer att ske inom högskolan. En stor del av näringslivets användning av anläggningarna kommer också att ske inom samverkansprojekt (se vidare avsnitt 3.4). Erfarenheter från andra liknande anläggningar visar att forskargruppers närvaro i en tidig uppbyggnadsfas leder till unika möjligheter att dels skapa kontaktytor och samverka med internationellt konkurrenskraftiga parter som är aktiva vid anläggningarna, dels utveckla forskningsidéer som kan leda till vetenskapliga genombrott i ett senare skede. De visar också att även i uppbyggnad och drift av anläggningarna är forskarnas närvaro i tidiga faser avgörande för att forskare och näringsliv ska få möjlighet att medverka i innovationsdrivande teknikutvecklingsprojekt. ESS är, till skillnad från många liknande anläggningar i världen, inte en del av ett intilliggande forskningsinstitut. Olika stödfunktioner måste därmed byggas upp och finansieras av anläggningen själv. Det kan handla om forskningsrelaterad metod- och teknikutveckling, konstruktion av nya instrument, laboratorier för provpreparering, vidareutveckling och optimering av användningen av instrument som redan är på plats eller under uppbyggnad. Bildanalys, utbildningar och utveckling av förutsättningarna för avancerad användning av anläggningarna är andra exempel på hur svenska lärosäten skulle kunna medverka inom ramen för sin verksamhet. Regeringen bedömer att det finns goda förutsättningar för svenska lärosäten att genom samarbetsavtal med ESS stärka sin egna verksamhet samt ytterligare utveckla anläggningen inom olika typer av stödfunktioner. 2017/18:262 Regeringen ska verka för att –fler lärosäten stärker sitt engagemang i kunskapsuppbyggnad och kompetensförsörjning relaterad till ESS och , t.ex. genom samarbetsavtal med ESS, och –fler lärosäten i sina strategier för verksamheten inkluderar hur de kan utnyttja ESS och inom utbildning och forskning inklusive nyttiggörande, samt för ökad internationell attraktivitet. 3.2En nationell samordning möjliggör att svenska aktörers insatser förstärker och kompletterar varandra –Kunskapen om ESS och dess möjligheter ska stärkas i hela landet, för ett effektivt nyttjande av anläggningen. –Ett koordinerat agerande av svenska aktörer på olika nivåer ska stödjas genom en övergripande nationell samordning. –Det svenska värdskapet för ESS ska utvecklas utifrån ett helhetsperspektiv i det svenska forsknings- och innovationssystemet. Kunskapen om ESS och dess möjligheter bör stärkas i hela landet ESS kommer att kräva ett kontinuerligt utvecklingsarbete och byggas ut med fler vetenskapliga instrument. åtagande och engagemang för ESS är därför långsiktigt. befinner sig ESS i en upptrappningsfas, där svenska aktörer har fortsatt möjlighet att bygga upp en beredskap för att nyttja ESS och även bidra med teknisk och vetenskaplig utrustning till anläggningen. har gjort betydande investeringar i ESS och . För att få full utväxling på investeringarna behöver svenska aktörer agera samordnat så att insatserna kompletterar och förstärker varandra. Det är viktigt att en så omfattande satsning som ESS kommer hela till del samt att kunskap om ESS och dess möjligheter sprids i hela landet. På detta vis säkerställs ett mer effektivt utnyttjande av anläggningen och möjligheterna för olika aktörer och sektorer att bidra till utvecklingen av ESS ökar. Mångfalden av aktörer som arbetar på olika sätt och i olika sammanhang inom skilda delar av forsknings- och innovationskedjan, gör att det finns behov av strategiskt och nationellt samordnande funktioner för ESS-arbetet. som stödjer samordning av insatser Det finns ett behov av att samordna och stödja redan aktiva aktörer, som nya intressent- och användargrupper inom olika sektorer måste nås och engageras. Komplexiteten i uppgiften ställer höga krav på de ansvariga myndigheterna. Regeringen anser därför att och bör få ett gemensamt ansvar för att inrätta ett nationellt ESS-kansli, med ett långsiktigt uppdrag att samordna de svenska ESS-kansliet bör bygga vidare på det arbete som initierat inom ramen för det regeringsuppdrag som ska redovisas 2019. Kansliets huvudsakliga uppgift bör vara att stödja ett koordinerat svenskt agerande och samordning av svenska insatser riktade mot ESS.