prop · H503183 · 2018-03-20 00:00:00 — Hemkommunen behöver dock inte erbjuda sådan utbildning om det med hänsyn till elevens bästa finns synnerliga skäl att inte göra det. 12 § till elever som tillhör gymna- elever som tillhör gymnasiesär- En kommun eller ett landsting som anordnar ett yrkesprogram får anordna programinriktat indivi- duellt val som är inriktat mot yrkesprogrammet. Ett landsting som anordnar ett nationellt program får anordna programinriktat val som är inriktat mot det nationella programmet. En kommun eller ett landsting som anordnar programinriktat individuellt val eller yrkesintro- duktion som har utformats för en grupp elever ska ta emot alla de behöriga sökande till utbildningen som hör hemma i kommunen eller samverkansområdet för utbild- ningen. En kommun eller ett landsting som anordnar programinriktat val som har utformats för en grupp elever eller yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever ska ta emot alla de behöriga sökande till utbildningen som hör hemma i kommunen eller samver- kansområdet för utbildningen. En elev som vistas i kommunen eller samverkansområdet för utbild- ningen på grund av placering i ett sådant hem för vård eller boende som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) ska vid beslut om mot- tagande enligt första stycket jämställas med den som är hemmahörande i 10Senaste lydelse 2012:109. 11Senaste lydelse 2015:176. 2017/18:183 kommunen eller samverkansområdet för utbildningen. Om det finns platser över på utbildningen, sedan alla sökande som ska tas emot enligt första och andra styckena har antagits, får kommunen eller ta emot andra behöriga sökande till utbildningen. graminriktat individuellt val beslu- graminriktat val som har utformats ta att utbildningen ska stå öppen för en grupp elever vid en gym- för sökande från hela landet (riks- nasieskola med offentlig huvud- man besluta att utbildningen ska stå öppen för sökande från hela landet (riksrekrytering). Beslut om riksrekrytering ska ange beslutet ska gälla och hur många platser utbildningen får omfatta. Mottagande till utbildningar som Mottagande till utbildningar som inte utformats för en grupp elever utformats för en enskild elev En kommun som anordnar pre- parandutbildning, yrkesintroduk- tion som inte har utformats för en grupp elever, individuellt alter- nativ eller språkintroduktion får ta emot ungdomar som uppfyller behörighetsvillkoren för respektive utbildning även om de inte kommer från kommunen. Även ett landsting som anordnar yrkesintroduktion, som inte har utformats för en grupp elever eller individuellt alternativ, får ta emot behöriga ungdomar till utbild- ningen oberoende av vilken kom- mun de kommer från. En kommun som anordnar pro- graminriktat val som har utformats för en enskild elev, yrkesintroduk- tion som har utformats för en en- skild elev, individuellt alternativ eller språkintroduktion får ta emot ungdomar som uppfyller behörig- hetsvillkoren för respektive utbild- ning även om de inte kommer från kommunen. Även ett landsting som anordnar programinriktat val som har ut- formats för en enskild elev, yrkes- introduktion som har utformats för en enskild elev eller individuellt alternativ, får ta emot behöriga ungdomar till utbildningen obe- roende av vilken kommun de kom- mer från. En kommun som på program- En kommun som på program- inriktat individuellt val har antagit inriktat val har antagit en elev som en elev som inte är hemmahörande inte är hemmahörande i kommu- i kommunen eller samverkans- nen eller samverkansområdet för området för utbildningen, ska er- utbildningen, ska ersättas för sina sättas för sina kostnader för ele- kostnader för elevens utbildning av vens utbildning av dennes hem- dennes hemkommun (interkommu- kommun (interkommunal ersätt- nal ersättning). Första stycket gäller även ett landsting som på programinriktat individuellt val antagit en elev som inte är hemmahörande i samver- kansområdet för utbildningen. Första stycket gäller även ett landsting som på programinriktat val antagit en elev som inte är hemmahörande i samverkansområ- det för utbildningen. Om inte den anordnande huvudmannen och hemkommunen kommer överens om annat, ska den interkommunala ersättningen beräknas enligt 24–27 §§. Den interkommunala ersätt- ningen vid programinriktat indivi- duellt val består av 1. ersättning för den del av ut- bildningen som motsvarar det yr- kesprogram som det program- inriktade individuella valet är inriktat mot, och Den interkommunala ersätt- ningen vid programinriktat val be- står av 1. ersättning för den del av ut- bildningen som motsvarar det na- program som det pro- graminriktade valet är inriktat mot, och 2. ersättning för den del av ut- 2. ersättning för den del av ut- bildningen som avser det stöd som bildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behö- eleven behöver för att uppnå behö- righet för yrkesprogrammet. righet för det nationella program- sättning enligt denna punkt ska utgå under högst . Ersättning enligt första stycket 2 ska lämnas under högst . Om hemkommunen inte erbju- Om hemkommunen inte erbju- der det aktuella yrkesprogrammet, der det aktuella nationella pro- ska ersättningen enligt 24 § 1 mot- grammet, ska ersättningen enligt svara anordnarens självkostnad. 24 § 1 motsvara anordnarens själv- Om hemkommunen erbjuder det Om hemkommunen erbjuder det aktuella yrkesprogrammet, ska er- sättningen enligt 24 § 1 högst upp- enligt 24 § 1 gå till den kostnad som hemkom- högst uppgå till den kostnad som munen själv har för motsvarande hemkommunen själv har för nad lägre, ska ersättningen i stället narens kostnad lägre, ska ersätt- uppgå till den lägre kostnaden. ningen i stället uppgå till den lägre Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den ersättning som avses i 24 § 2. En kommun eller ett landsting En kommun eller ett landsting som enligt 19 § andra stycket har som enligt 19 § andra stycket har tagit emot en elev på program- tagit emot en elev på program- inriktat val som har utformats för yrkesintroduktion som har utfor- en grupp elever eller yrkesintro- mats för en grupp elever ska duktion som har utformats för en ersättas för sina kostnader för grupp elever ska ersättas för sina elevens utbildning av elevens hem- kostnader för elevens utbildning av kommun eller det landsting som gäller den kommun eller det lands- enligt 21 a § har tagit emot en elev ting som enligt 21 a § har tagit på preparandutbildning, yrkes- emot en elev på programinriktat introduktion som inte har utfor- val som har utformats för en en- mats för en grupp elever, indivi- skild elev, yrkesintroduktion som duellt alternativ eller språkintro- har utformats för en enskild elev, individuellt alternativ eller språk- Om den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun inte kommer överens om annat ska ersättningen för utbildningen motsvara som anordnar ett nationellt pro- som anordnar ett nationellt pro- gram får anordna preparandutbild- gram får anordna programinriktat ning, individuellt alternativ och val som är inriktat mot det nation- ella programmet, individuellt al- ternativ och språkintroduktion. som anordnar ett yrkesprogram får som anordnar ett yrkesprogram får yrkesprogrammet samt yrkesintro- duktion. Huvudmannen för en fristående gymnasieskola är skyldig att ta emot en elev till yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintro- duktion bara om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det bidrag som kommunen ska betala till huvudmannen för utbildningen. Huvudmannen för en fristående gymnasieskola är skyldig att ta emot en elev till programinriktat val som har utformats för en en- skild elev bara om huvudmannen 12 Senaste lydelse 2015:176. och elevens hemkommun har kom- Prop. mit överens om det. bestämmas enligt 35 §. skola som anordnar programinrik- skola som anordnar programinrik- tat individuellt val är skyldig att ta tat val som har utformats för en emot behöriga sökande till utbild- grupp elever är skyldig att ta emot behöriga sökande till utbildningen. Vad som gäller för urval bland mottagna sökande och antagning till utbildningen följer av 15 kap. 12–14 §§. Bidrag från hemkommunen för Bidrag från hemkommunen för Hemkommunen ska lämna bi- drag till huvudmannen för varje elev på programinriktat indivi- duellt val vid skolenheten som var behörig för utbildningen när denna påbörjades. 1.bidrag för den del av utbild- ningen som motsvarar det yrkes- program som det programinriktade individuella valet är inriktat mot, och 2.bidrag för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet för yrkesprogrammet. Bidrag enligt denna punkt ska utgå Hemkommunen ska lämna bi- drag till huvudmannen för varje elev på programinriktat val vid skolenheten som var behörig för utbildningen när denna påbörjades. 1.bidrag för den del av utbild- ningen som motsvarar det natio- nella program som det program- inriktade valet är inriktat mot, och 2.bidrag för den del av utbild- ningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behö- righet för det nationella pro- grammet. Bidrag enligt andra stycket 2 ska lämnas under högst . Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. 13 Senaste lydelse 2015:73. I detta kapitel finns – allmänna bestämmelser (2–20 §§), betyg (21– 26 §§), 26 a §§), särskola med offentlig huvudman (27–33 §§, och (27–33 §§), och – bestämmelser om fristående gymnasiesärskola (34–37 §§). I 17 kap. 16 § andra och tredje I 17 kap. 16 § andra och tredje styckena finns bestämmelser om erbjudande av utbildning i gym- erbjudande av utbildning i gymna- nasieskolan för vissa elever från sieskolan för vissa elever från En elev i gymnasiesärskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Om en elev i gymnasiesärskolan utan giltigt skäl uteblir från den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras . Vid upprepad eller längre från- varo ska rektorn, oavsett om det är fråga om giltig eller ogiltig från- varo, se till att frånvaron skynd- samt utreds om det inte är obehöv- ligt. Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 3 kap. 8 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas. Varje elev ska ha en som ska följa elevens kunskapsutveck- 14Senaste lydelse 2012:109. 15Senaste lydelse 2012:109. 16Senaste lydelse 2012:109. ling och studiesituation med ut- Prop. 2017/18:183 gångspunkt i elevens utbildning i Mentorn ska särskilt uppmärksamma tecken på att eleven kan behöva stöd och i så fall skyndsamt informera berörd skolpersonal. På de nationella programmen ska betyg sättas på varje avslutad kurs och efter genomfört gymnasiesärskolearbete. På ämnesområden ska betyg inte Om en elev på ett individuellt Om en elev på ett indivi- program har läst en kurs i ett ämne duellt program har läst en kurs i ett enligt 19 kap. 15 §, ska betyg ämne enligt 19 kap. 15 §, ska sättas när kursen är avslutad. betyg sättas enligt 23–26 §§. Om en elev har läst en kurs enligt gymnasieskolans ämnesplan ska, i stället för vad som föreskrivs i 23–26 §§, betyg sättas enligt bestämmelserna i 15 kap. 22–27 §§ om betygssättning i gymnasieskolan. Regeringen får meddela föreskrifter om hur betygssättningen ska gå till. Föreskrifterna får innebära undantag från bestämmelsen i 3 kap. 16 § om vem som beslutar om betyg. Betyg ska inte sättas på ämnes- det finnas kravnivåer. Regeringen eller den myndighet med stöd av 8 kap. 7 § regerings- Vilka de nationella programmen Vilka de nationella programmen är framgår av bilaga 4. är framgår av bilaga 3. Omfattningen av studierna på nationella program anges i gymna- nationella program anges i gymna- 17Senaste lydelse 2012:109. 18Senaste lydelse 2012:109. 19Senaste lydelse 2012:109. 2017/18:183 siesärskolepoäng. omfattning är 2 500 poäng. omfattning är 2 500 poäng. ningen av poängen framgår av en ningen av poängen framgår av en poängplan i bilaga 5. poängplan i bilaga 4. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela ytterligare föreskrifter om poängplanen. Beslut av en kommun eller ett landsting får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol i fråga om 1. godkännande enligt 2 kap. 5 § eller återkallelse av sådant godkännande enligt 26 kap. 13 eller 14 §, 2. bidrag enligt 2. bidrag enligt 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 36 §, 14 kap. 15 §, 17 kap. 31 eller 35 § eller 19 kap. 17 kap. 35 § eller 19 kap. 45 §, 3.avstängning enligt 5 kap. 17 eller 19 §, 4.föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt 5.skolskjuts enligt 9 kap. 15 b § första stycket, 9 kap. 15 c § första stycket, 10 kap. 32 § första stycket, 10 kap. 33 § första stycket, 11 kap. 31§ första stycket, 11 kap. 32 § första stycket, 18 kap. 30 § första stycket eller 18 kap. 31 § första stycket, 6.ekonomiskt stöd till inackordering enligt 15 kap. 32 § eller 18 kap. 32 § första stycket, 7.medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt eller återkallelse av sådant medgivande enligt 24 kap. 23 eller 24 §, 8.rätt till bidrag enligt 25 kap. 10 eller 15 § eller återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 13 §, 9.bidrag enligt 25 kap. 11 §, 10.tillfälligt verksamhetsförbud enligt 26 kap. 18 §, eller 11.vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §. En hemkommun ska löpande En hemkommun ska löpande hålla sig informerad om hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen är hur de ungdomar i kommunen är sysselsatta som har fullgjort sin skolplikt men inte har fyllt 1. inte har fyllt , och inte genomför eller har 2. har fullgjort sin skolplikt eller fullföljt utbildning på nationella har blivit folkbokförda i landet vid 20Senaste lydelse 2017:1115. 21Senaste lydelse 2014:1002. program i gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller motsva- rande utbildning (aktivitetsansvar). Hemkommunen har inom ramen för ansvaret uppgiften att erbjuda de ungdomar som berörs lämpliga individuella åtgärder. Åtgärderna ska i första hand syfta till att motivera den enskilde att påbörja eller återuppta en utbildning. Kommunen ska dokumentera sina insatser på lämpligt sätt. Kommunen ska föra ett register över de ungdomar som omfattas av ansvaret enligt första stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den doku- mentation och den behandling av personuppgifter som är nödvändig för att kommunen ska kunna full- göra sina skyldigheter enligt andra och tredje styckena. en tidpunkt då de inte har skol- Prop. 2017/18:183 plikt, 3.inte genomför utbildning i gymnasieskola eller gymnasiesär- skola eller motsvarande utbildning, 4.inte har en gymnasieexamen, 5.inte har ett gymnasiesärskole- bevis, och 6.inte har fullföljt utbildning som motsvarar gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan med god- känt resultat. Hemkommunen ska erbjuda de ungdomar som avses i första stycket lämpliga individuella åt- gärder. Åtgärderna ska i första hand syfta till att motivera den enskilde att påbörja eller återuppta en utbildning. Kommunen ska dokumentera sina insatser på lämpligt sätt. Kommunen ska föra ett register över de ungdomar som avses i första stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den doku- mentation och den behandling av personuppgifter som är nödvändig för att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt första–tredje styckena. Regeringen får meddela ytter- ligare föreskrifter om bestämman- det av det bidrag som kommuner- na enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 31 §, 19 kap. 45 § och 25 kap. 11 § är skyldiga att lämna till fristående förskolor, fristående skolor och enskilt bedriven pedagogisk om- sorg. Regeringen får meddela ytter- ligare föreskrifter om bestämman- det av det bidrag som kommuner- na enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 19 kap. 45 § och 25 kap. 11 § är skyldiga att lämna till fristående förskolor, fristående skolor och enskilt be- driven pedagogisk omsorg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för en kommun eller ett landsting att 22 Senaste lydelse 2012:109. 2017/18:183 lämna uppgifter om verksamheten som behövs för beslut om bidrag till fristående förskolor och fristående skolor samt hur bidrag till en fristående förskola eller fristående skola eller annan enskild verksamhet har beräknats. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter om det belopp meddela föreskrifter om det belopp som kommunen ska betala i stället som kommunen ska betala i stället i 8 kap. 21– för vad som anges i 8 kap. 21– 19–21 §§, 10 kap. 9 kap. 19–21 §§, 10 kap. 37–39 §§, 36–38 §§, 37–39 §§, 36–38 §§, 52–55 §§, 16 kap. 52–55 §§ och 19 kap. 45– 19 kap. 45–47 §§, 47 §§, när bidraget avser ett barn bidraget avser en elev som ges eller en elev som ges utbildning utbildning till följd av 2 och 3 §§ till följd av 2 och 3 §§ eller med eller med stöd av föreskrifter som stöd av föreskrifter som har har meddelats med stöd av 5 §. meddelats med stöd av 5 §. Denna lag träder i kraft i fråga om 3 kap. 1, 3, 5 a, 8 och §§, 15 kap. 11, 16 och 33 §§, 16 kap. 5, 20, 30, 31, 32 a och 33 §§, 17 kap. 2–4, 6, 8, 10, 13–17, 19–21, 23–25, 26 a, 28–30 och 35 §§, 18 kap. 1, 14, 16, 22 och 26 a §§, 19 kap. 2 och 21 §§, 28 kap. 5 § och 29 kap. 9, 26 och 27 §§ och i övrigt . Bestämmelserna i 15 kap. 11 och 33 §§, 17 kap. 2–4, 8, 10, 13, 14, 16, 17, 19–21, 23–25, 26 a, 28–30 och 35 §§, 28 kap. 5 § och 29 kap. 26 och 27 §§ i den nya lydelsen och bestämmelserna i de nya 16 kap. 32 a § och 17 kap. 14 a § tillämpas på utbildning som påbörjas efter . För utbildning som påbörjats före gäller 15 kap. 11 och 33 §§, 17 kap. 2–4, 8, 10, 13, 14, 16, 17, 19–21, 23–25, 26 a, 28– 30 och 35 §§, 28 kap. 5 § och 29 kap. 26 och 27 §§ i den äldre lydelsen. De upphävda bestämmelserna i 17 kap. 5, 9, 22 och 31–34 §§ gäller fortfarande för utbildning som påbörjats före . 23 Senaste lydelse 2012:109. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i upp- drag att analysera och föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning och därmed få de kunskaper som behövs såväl i arbetslivet som för fortsatta studier. inom ramen för detta i uppdrag att överväga om det bör bli obligatoriskt för alla unga kvinnor och män att gå en gymnasieutbildning eller om andra åtgärder som ger ungdomar drivkrafter att påbörja och fullfölja en sådan utbildning är att föredra (dir. 2015:31). fick utredningen i uppdrag att också ta ställning till förslagen i delbetän- kande En yrkesinriktning inom teknikprogrammet (SOU 2015:29) (dir. fick utredningen i uppdrag att även analysera förutsättningarna för att införa ett system där betyg sätts för ett helt ämne, dvs. ämnesbetyg, i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (dir. 2015:141). En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77). behandlas förslagen i betänkandets avsnitt 25.1 punkterna 4 och 6, 25.3 punkten 2, 25.4 punkten 4, 25.5 punkten 1, 25.6 punkten 1, 25.8, 25.13, 25.14, 25.16 punkterna 1 och 3, 25.17 punkten 1, 25.18 punkterna 1, 2, 5 och 6 och 25.20 punkten 1. En sammanfattning av betänkandet och betänkandets lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 1 respektive Betänkandet har remissbehandlats och en remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttran- dena finns tillgänglig i (U2016/04660/GV). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att kartlägga elevers problematiska frånvaro i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. analysera orsakerna till frånvaron och föreslå hur skolans arbete med att främja närvaro och vidta åtgärder vid frånvaro, kan förbättras. en antog namnet Att vända frånvaro till närvaro – en utredning om pro- Uppmärksamma elevers frånvaro och agera (SOU I denna proposition behandlas förslaget i betänkandets avsnitt En sammanfattning av betänkandet och betänkandets lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 4 respektive bilaga 5. missbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Utbild- ningsdepartementet (U2017/00057/S). Under den fortsatta beredningen har vissa myndigheter och organisa- tioner beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, som överensstämmer i huvudsak med utredningarnas förslag i sak, men som bl.a. innebär andra författningstekniska lösningar (se vidare avsnitt 4.3, 4.4, 4.5.2, 4.6, 4.8.2, 5.4, 5.5.2, 5.6, 5.7.2, 5.8 och 6.2). tillfälle att yttra sig över ett komplett utkast till lagrådsremiss. överklagandenämnd har angett att den inte har några syn- 2017/18:183 punkter på utkastet till lagrådsremiss. och Skolinspektionen har inkommit med synpunkter som behandlas i avsnitt 4.5.2, 4.6, 5.5.2 och 8.1. Vidare har Idéburna skolors riksförbund, Friskolornas riksför- bund, Kommuner och Landsting (SKL) och beretts tillfälle att yttra sig över ett utdrag ur utkastet till lagråds- remiss som avser förslagen i avsnitten 4.3, 4.5.2, 4.6 och 5.8. Idéburna skolors riksförbund har inte inkommit med några synpunkter. Däremot har det inkommit synpunkter från , SKL och Skolledarna. Dessa behandlas i avsnitt 4.5.2. Med anledning av synpunk- terna har förslaget i avsnitt 4.5.2 justerats i förhållande till utkastet. De inkomna yttrandena finns tillgängliga i (U2016/04669/GV). har i ett tillkännagivande anfört att gymnasiestudier fortsatt ska vara frivilliga (bet. 2014/15:UbU10, punkt 2, rskr. 2014/15:162.). Utredningen har inte lämnat något förslag om att göra gymnasieskolan obligatorisk utan har gjort bedömningen att andra åtgärder är att föredra. Regeringen lämnar heller inte något förslag om att gymnasieskolan ska vara obligatorisk i denna proposition. Tillkännagivandet får därmed an- ses slutbehandlat. I propositionen behandlas även tillkännagivande om att införa skriftliga ordningsomdömen på högstadiet och i gymnasieskolan (bet 2014/15:UbU11, punkt 3, rskr. 2014/15:201), se avsnitt 4.7. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över det lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. I förhållande till lag- rådsremissen har några språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Förslagen till ändringar i 16 kap. 5 och 20 §§ och 19 kap. 2 och 21 §§ skollagen är författningstekniska och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande i dessa delar. 4 Alla ungdomar behöver en gymnasie- utbildning som förbereder för livet som vuxen 4.1 Genomströmningen i gymnasieskolan är för låg och stödet till eleverna behöver förbättras Genomströmningen i gymnasieskolan är inte tillräckligt hög En slutförd gymnasieutbildning ökar påtagligt ungas möjligheter till arbete eller vidare studier. De allra flesta ungdomar i påbörjar numera en utbildning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan inom två år efter avslutad grundskola eller motsvarande utbildning. tionell jämförelse är övergången hög mellan det obligatoriska skolväsen- det och gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, men det finns fort- farande unga som inte börjar gymnasieskolan och det är alltför många elever som inte slutför eller som inte når målen för sina studier. Sam- hället och skolan behöver därför ta ett större ansvar för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Närmare en femtedel av eleverna som börjar i gymnasieskolan är inte behöriga till ett nationellt program utan börjar i stället på ett introduk- tionsprogram.