prop · H60321 · 2018-12-07 00:00:00 — För att bedöma om regeringen arbetar i enlighet med ovanstående har granskat förekomsten av mål för lokalkostnaderna, gjort innehållsanalyser av återrapporteringskraven i lärosätenas regleringsbrev och kartlagt vilka uppdrag om tillsyn och uppföljning av effektivitet i lärosätenas lokalförsörjning som andra myndigheter har. Slutligen har vi granskat hur lokalkostnadsandelen i lärosätenas anslag omräknas i den årliga prisomräkningen och analyserat vilka drivkrafter det ger upphov till. Att styrningen sker i enlighet med beslut ses här som en förutsättning för att effektivisering ska kunna uppnås. Eftersom regeringens styrning är en av flera faktorer som förväntas leda till effektivisering görs ingen bedömning av vilken effektivisering som uppnåtts enbart på grund av regeringens styrning. 3.2 Regeringen har generella mål för lokaleffektivisering Regeringen har meddelat att den har som mål att fortsätta effektiviseringsarbetet avseende de statliga myndigheternas lokalförsörjning och minska lokalkostnadernas andel av de totala kostnaderna för statens verksamhet.69 1991/92:44, bet. 1991/92:FIU08, protokoll 1991/92:48. 1997/98:137, bet. 1997/98:FIU25 (yttrande 1997/98:UbU7). 2010/11:40, bet. 2010/11:KU14, rskr. 2010/11:177. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337. 2016/17:1 utgiftsområde 2 sid 58, bet. 2016/17:FiU2, rskr. 2016/17:123. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N anger att det inte finns styrande dokument med mål för lärosätenas lokalkostnader, utöver de styrande dokument som också gäller för andra myndigheter.70 konstaterar att regeringen därmed har ett mål som omfattar lärosätenas lokalkostnader som syftar till effektivisering. 3.3 Få krav på återrapportering av lokalkostnader Uppföljningen av lärosätenas lokalkostnader sker enligt genom lärosätenas budgetunderlag och årsredovisningar. ser behov av det, så kan uppgifterna om lokalkostnader följas upp antingen i direkt kontakt med lärosätet eller inom ramen för den årliga myndighetsdialogen.71 Regeringen beslutar om ett direktiv till budgetunderlaget, där det framgår att lärosätena ska redovisa sin lokalförsörjning de kommande tre åren utifrån sin lokalförsörjningsplan. Planen ska beslutas av styrelsen och innehålla en planering där slutna och förväntade avtal ingår.72 Enligt det myndighetsgemensamma regleringsbrevet är lokalkostnader en av de så kallade väsentliga uppgifter som lärosätena ska redogöra för i sina årsredovisningar.73 För budgetåren 2014–2018 har regeringen via de lärosätesgemensamma regleringsbreven ställt krav på att lärosätena rapporterar in lokalkostnader per kvadratmeter, och andel lokalkostnader av lärosätets verksamhetskostnader.74 Lärosäten som tilldelas så kallade ALF- eller TUA-medel krävs på återrapportering av lokalkostnaderna för dessa.75 I övrigt förekommer inga krav på återrapportering av lokalkostnader i regleringsbreven , varken i enskilda lärosätens regleringsbrev eller i det gemensamma regleringsbrevet. Lokalkostnader följs därmed upp genom att lärosätena lämnar uppgifter i budgetunderlag och årsredovisningar, med undantag av ett fåtal särskilda medel. Återrapporteringskraven kan därför anses vara begränsade i omfattning. 3.3.1 Viss uppföljning och effektivitetsgranskning förekommer Regeringen uppdrar huvudsakligen åt två myndigheter att på olika sätt utöva eller föreslå former för utvärdering och uppföljning av lärosätenas lokalförsörjning: och . har i uppdrag att granska hur effektivt lärosätena bedriver sin verksamhet och göra uppföljningar av verksamheten. 70Regeringskansliet (). 71Regeringskansliet (). 72Regeringen (). 73Regeringen (). 74Regeringen beslutar dels om ett gemensamt regleringsbrev för universitet och högskolor och ett regleringsbrev för respektive myndighet. 75ALF- och TUA-medel fördelas till lärosäten för läkar- och tandläkarutbildning och forskning. R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G innefattar att redovisa sammanfattande analyser, enligt myndighetens instruktion och regleringsbrev . publicerar statistik över utvecklingen av lärosätenas kostnader, inklusive lokalkostnaderna, såväl som löpande i sin statistikdatabas. Den senaste publikationen om lokalkostnader gjordes 2013 och myndigheten har inga regeringsuppdrag som berör lokalförsörjningen på lärosätena. Det senaste uppdraget avrapporterades 1998.76 ska samla in, tillhandahålla och följa upp uppgifter om statlig lokalförsörjning och lämna yttrande över hyresavtal som kräver regeringens medgivande.77 Myndigheterna är ålagda att rapportera in hyreskontrakt till . Regeringen beslutade att uppdra åt att utveckla nyckeltal för bedömning av myndigheternas lokaleffektivitet. Uppdraget rapporterades till regeringen i april 2017.78 har också presenterat exempel på den typen av nyckeltal i ett tidigare regeringsuppdrag.79 I fallet med lärosätena har dock verket angett svårigheter att åstadkomma rättvisande nyckeltal.80 3.4 Regeringen har utrett kontraktslängderna Längre hyreskontrakt ger vanligen sänkta kostnader per kvadratmeter hos det enskilda lärosätet. Det ska vägas mot att längre hyreskontrakt innebär ett mer omfattande ekonomiskt åtagande och ett större risktagande för staten. Reglering av kontraktslängden utgör en styrning av vilka risker som staten förbinder sig till genom lärosätenas lokalförsörjning och är en del av det regelverk där regeringen har övergripande ansvar för att styra för effektivitet för staten som helhet. har granskat om regeringen har arbetat för att kontraktslängderna ska vara ändamålsenliga. Bedömning görs inte av ändamålensligheten i sig, utan av om regeringen har arbetat för att regleringen av kontraktslängderna ska vara ändamålsenliga. Över tid har regleringen av hyreskontraktens längd och ekonomiska omfattning varierat något. Inledningsvis var regleringen mer omfattande, för att minska som avvecklades 1998. Den blev åter mer omfattande 2007, vilket också är det senaste tillfället då förändringar gjordes.81 Regleringen av hyresavtal beskrivs i kapitel 2. I korthet innebär regleringen att lärosäten har möjlighet att ingå längre avtal än andra myndigheter, upp till 10 år 76Förordning (2012:810) med instruktion för . Regeringen (). (1998). 77Förordning (2016:1023) med instruktion för . 78Ekonomistyrningsverket (2017). 79Ekonomistyrningsverket (2013). 80Ekonomistyrningsverket (2017). 81Ekonomistyrningsverket (2016). 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utan regeringens medgivande samt upp till efter eventuellt medgivande av regeringen. Regeringen har utrett kontraktslängderna i närtid: fick 2015 i regeringsuppdrag att analysera och föreslå hur lärosätena kan få ett större ansvar att teckna hyresavtal av en omfattning som kräver regeringens medgivande.82 konstaterar att regeringen har arbetat för att utreda ändamålsenligheten i kontraktslängderna i syfte att ge lärosätena större ansvar, vilket är i linje med autonomireformen. 3.5 Lärosätenas köpkraft jämnas ut olika mycket Som en del i regeringens finansiella styrning görs en prisomräkning av lokalkostnadsdelen i de statliga myndigheternas anslag. Syftet är att bevara myndigheternas köpkraft på hyresmarknaden. Enligt regeringsbeslut ska redovisa ett samlat omräkningstal för alla lärosäten,83 vilket också har gjorts sedan 1997.84 Att beräkningen görs samlat betyder att alla lärosätenas hyreskontrakt utgör underlag för beräkningen av det gemensamma omräkningstalet.85 Det skiljer sig från hur beräkningen görs för andra myndigheter, där ett omräkningstal tas fram för respektive myndighet utifrån varje enskild myndighets hyreskontrakt. Beräkningen baseras huvudsakligen på fyra olika typer av uppgifter: myndighetens anslag, uppgifter om myndighetens förhyrda lokaler, uppgifter om marknadshyror för kontorslokaler i olika kommuner och de två senaste årens oktoberindex (KPI, konsumentprisindex). sätter samman olika så kallade rikthyror för olika delar av landet, vilket är verkets bedömning av den genomsnittliga hyresnivån för respektive område.86 Hyresavtal som inte kommer att tecknas om räknas upp av KPI-förändringen mellan , medan avtal som kan tecknas om räknas om med förändringen i rikthyran och med hänsyn tagen till tidigare beräkningar.87 Omräkningen innebär inte att myndigheten kompenseras för ökade lokalkostnader som beror på att verksamheten förändras, till exempel genom utökade lokaler. I stället jämnar den 82Ekonomistyrningsverket (2017). 83Regeringen (). 84Epost från , . Undantagen är och, , Försvarshögskolan. 86Rikthyran motsvarar hyran för moderna kontorslokaler i B-läge, totalhyra exkl. fastighetsskatt och hushållsel, area i kvm , en normal storlek på förråd och lokaler under mark och ett för delmarknaden normalt index. (2009). 87Ekonomistyrningsverket (2009). R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G ut köpkraften för myndigheter i förhållande till den del av marknaden som har bedömt att lokalerna finns på.88 Marknadspriserna utvecklas olika på de olika orterna. Det speglas i att den procentuella ökningen av rikthyran 2015–2019 har varit högre i storstadsområdena än i andra områden, visar beräkningar.89 har iakttagit att den samlade omräkningen kan uppfattas som orättvis90 och stigande marknadspriser har föranlett att ett lärosäte ifrågasatt marknadshyresprincipen.91 På frågan om det finns något utanför lärosätet som försvårar arbetet med att hålla nere lokalkostnaderna, anger fyra lärosäten att marknadsläget med stigande marknadshyror genererar ökade lokalkostnader,92 en synpunkt som framkommer även i budgetunderlag.93 anger94 att inga åtgärder har vidtagits med anledning av att lärosäten i sina budgetunderlag har påpekat att stigande marknadspriser är problematiska för dem. menar att det föreligger risk för att den sammanvägda omräkningen får till effekt att omräkningen av varje enskilt lärosätes anslag inte följer marknadsutvecklingen på orten, utan ger underrespektive överkompensation i olika delar av landet. Eftersom omräkningen är sammanvägd tas heller ingen specifik hänsyn till det enskilda lärosätets möjligheter att teckna om avtal . Övriga myndigheter får ett omräkningstal som i större grad återspeglar de egna kontraktens slutdatum vilket är den tidpunkt då bevarandet av köpkraften är extra viktig. Det kan finnas fördelar med nuvarande omräkningstal, exempelvis samstämmighet med autonomireformens intentioner om minskad detaljreglering av universitet- och högskolesektorn. Sammantaget ser dock risk för att effekterna av den samlade omräkningen leder till att lärosätenas stöd för riktlinjerna för den statliga lokalförsörjningen minskar. Den samlade omräkningen kan innebära att drivkrafterna för effektivisering också fördelar sig ojämnt på så vis att lärosäten i områden med snabbt stigande marknadspriser får högre drivkrafter för effektivisering jämfört med lärosäten i områden med lägre marknadspriser. För staten som helhet skulle det kunna vara mer effektivt att större ytor förhyrs av lärosäten i lägen med lägre marknadsprisutveckling, givet att verksamheten kan bedrivas med motsvarande resultat. Det är oklart om det samlade omräkningstalet leder till en effektiv lösning för staten som helhet. 88Ekonomistyrningsverket (2009). 89Egna beräkningar utifrån (2014b, 2015, 2016b, 2017b, 2018). 91Stockholms universitet (2016). 92Intervju , , Linnéuniversitetet, , , och , . 93Gymnastik- och (). 94Regeringskansliet (). 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.6 bedömningar och iakttagelser bedömer att regeringen har gett förutsättningar för ökad effektivitet genom att sätta ett effektiviseringsmål för myndigheternas lokalförsörjning som också gäller för lärosätena. Återrapportering av lärosätenas lokalkostnader sker i enlighet med beslut om att den ska vara begränsad utöver lärosätenas grunduppdrag. Regeringen uppdrar huvudsakligen åt och att följa upp lokalkostnader och i vissa fall utvärdera lärosätenas lokalförsörjning. Regeringen har också arbetat för att utreda ändamålsenligheten i kontraktslängderna i syfte att ge lärosätena större ansvar, vilket är i linje med autonomireformen. bedömer att regeringen på så vis arbetat i enlighet med beslut om att arbeta för att regelverket ger förutsättningar för en effektiv lösning för staten som helhet. Den samlade prisomräkningen av lokalkostnadsandelen kan innebära att drivkrafter för effektivisering varierar mellan lärosäten samt att köpkraften på den lokala hyresmarknaden stärks för vissa medan den försvagas för andra. Syftet med omräkningen uppfylls inte helt om kopplingen mellan anslagsomräkning och marknadsprisutveckling är svag. Det kan i sin tur innebära en risk för att riktlinjerna för den statliga fastighetsförvaltningen förlorar legitimitet. kan det därför bli aktuellt för regeringen att utreda om den samlade prisomräkningen är ändamålsenlig och leder till en effektiv lösning för staten som helhet. R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G 4 Lärosätena har blivit mer lokaleffektiva I det här kapitlet presenteras resultat av granskningen av lärosätenas lokalförsörjningsarbete. Inledningsvis beskrivs och analyseras förändringar i effektiviteten i lokalanvändning i syfte att bedöma om det har skett en effektivitetsutveckling i resursanvändningen . Därefter granskas, först, om lokalförsörjningsarbetet bedrivs i enlighet med och regeringens beslut och, därefter, om arbetet lägger grund för en affärsmässig relation med hyresvärdarna. 4.1 Bedömningsgrunder och analyser Lärosätena har ansvar för att lokalförsörjningen sker på ett sätt som är effektivt och ekonomiskt för staten som helhet.95 Tillgängliga resurser ska utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten och myndigheter ska hushålla väl med statens medel och fortlöpande utveckla verksamheten, enligt 1 kap. 3, 6 § myndighetsförordningen (2007:515) och 1 kap. 3 § budgetlagen (2011:203).96 Lärosätena har ansvar för hur de lokaler som de hyr används, enligt 1 kap. 6 § förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning, samt för att följa upp, ompröva och effektivisera sin verksamhet.97 För att bedöma om lärosätena effektiviserat sin verksamhet har analyserat utvecklingen av lokaleffektiviteten. Effektivitet ska bedömas i relation till verksamhetens mål och därför har vi tagit fram nyckeltal som visar utvecklingen av kvadratmeter och lokalkostnader i relation till antal anställda och antal helårsprestationer i utbildning. Bedömning av huruvida lärosätena följer upp och omprövar sin lokalförsörjningsverksamhet görs utifrån kartläggning av hur lärosätena arbetar med mål och uppföljning av lokalkostnader och lokalanvändning samt av internhyressystemet. Bedömning av huruvida omprövning av verksamheten har skett görs också genom kartläggning av vilka utredningar av lokalförsörjningsverksamheten som lärosätena har genomfört den senaste tioårsperioden. Ansvaret för att lärosätets verksamhet bedrivs effektivt och med god hushållning ligger hos styrelsen, enligt 2 kap. 2 § högskoleförordningen (1993:100). Styrelsen på ett lärosäte ska ha inseende över högskolans alla angelägenheter och kunna svara för att dess uppgifter fullgörs, vilket följer av 2 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434). Styrelsen ansvarar också för att det vid högskolan finns en intern 1991/92:44 sid 5, bet. 1991/92:FIU08, protokoll 1991/92:48. 1992/93:100 bilaga 1 sid 86. 1992/93:100 bilaga 1 sid 86. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt, enligt 2 kap. 2 § högskoleförordningen (1993:100) och 2 kap. 8 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Lärosätenas styrelser är ålagda att fatta beslut om budgetunderlag utifrån en av styrelsen beslutad lokalförsörjningsplan.98 har granskat i vilken mån lärosätenas styrelser har inseende över lokalförsörjningen och därmed kan svara för att uppgifterna fullgörs. Det har vi gjort genom att kartlägga förekomsten av styrelsebeslut om lokalförsörjningsplaner. Riktlinjerna för statlig fastighetsförvaltning innebär att lärosätena och deras hyresvärdar ska ha en affärsmässig relation.99 menar att affärsmässighet100 i sammanhanget innebär att arbeta med 1) att rationalisera den egna verksamheten genom ett effektivt nyttjande av redan förhyrda lokaler, 2) ett systematiskt arbete med avtal, målsättningar och uppföljning av lokalanvändningen och 3) att utveckla och strukturera marknaden för att kunna identifiera och möta verksamhetens lokalbehov och ha kontroll över lokalerna. Affärsmässighet innebär därför också att lärosätet har en välfungerande samverkan med såväl hyresvärdar101 som andra lärosäten och övriga intressenter, vilket också följer av 1 kap. 6. § myndighetsförordningen (2007:515). Bedömning av om lärosätena arbetar för en effektiv användning av lokalerna görs genom kartläggning av i vilken mån lärosätena arbetar för drivkrafter för kostnadsmedvetenhet i organisationen med hjälp av interndebitering av lokalkostnader. Bedömningen av systematik i avtalshanteringen görs genom granskning av hur arbetet med hantering av hyresavtalen bedrivs. Analyser har genomförts av hur lärosätenas lokalförsörjningsenhet arbetar för god samverkan med den egna verksamheten, där vi använder kommunikation av interndebiteringssystemet som en grundläggande del i relationen mellan verksamheten och lokalförsörjningsenheten. Slutligen granskas samverkan i lokalfrågor även genom kartläggning av det arbete som sker i lärosätenas nätverk av lokalförsörjningschefer och i universitets- och högskoleförbunds expertgrupp för fastighetsfrågor, samt av samarbetsprojekt och långsiktigt planerings- eller visionsarbete med hyresvärdar. 98Regeringen (). 1997/98:137, bet. 1997/98:FIU25, protokoll 1997/98:115. 100Håkansson och (1984). , och (2005). Regeringen (2016). 2013:14:1 utgiftsområde 24 Näringsliv, bet. 2013/14:NU1, protokoll 2013/14:43. R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G För stiftelsehögskolorna gäller enbart krav på effektivt resursutnyttjande. Stiftelsen och Stiftelsen bedöms utifrån de stiftelsestadgar som regeringen beslutat om: Stiftelsehögskolorna ska bedriva utbildning och forskning på en internationellt hög nivå och ska, för att uppnå detta, arbeta för att stiftelsens resurser utnyttjas effektivt.102 4.2 Effektiviserat lokalnyttjande men inte lägre kostnader förslag till uppföljande nyckeltal för statens lokalförsörjning103 utgör utgångspunkt i de nyckeltal som används för att bedöma utvecklingen av effektiviteten i lärosätenas lokalförsörjning. Nyckeltalen som används nedan är yta och lokalkostnad per anställd helårsperson, per helårsstudent och helårsprestation104 i utbildningen. har beräknat yta per anställd helårsperson och helårspersoner med forskande eller undervisande uppgifter mellan åren 2001–2016 och yta per helårsstudent och helårsprestation –2016. Nedan görs inga jämförelser mellan enskilda lärosäten, eftersom granskningen syftar till att ge en helhetsbild. De valda nyckeltalen ger heller inte möjlighet att kontrollera för skillnader i lokalbehov som beror på respektive lärosätes inriktning inom utbildning och forskning. De bör därför inte ligga till grund för direkta jämförelser. Fördjupade, jämförande analyser mellan lärosätena kan exempelvis göras genom att justera för olika utbildningsinriktningar utifrån ersättningsbeloppen per student. 4.2.1 Mindre yta men inte lägre kostnader per anställd och student Ytan per anställd har minskat , sett till samtliga granskade lärosäten. Diagram 4 nedan visar att hade lärosätena knappt per anställd, vilket sjönk per anställd . Lokalkostnaden per anställd har varierat något . var lokalkostnaden i sektorn i genomsnitt per anställd, medan den var per anställd . Diagram 4 visar också att de totala lokalkostnaderna har ökat mer än hyreskostnaderna per anställd. Andelen hyreskostnader av totala lokalkostnader för lärosätena har sjunkit trendmässigt, från 2016. har inte utrett vad den förändringen beror på. 102Regeringen (). 103Ekonomistyrningsverket (2017). 104Helårsprestation beräknas på individnivå utifrån de högskolepoäng som en student tar en viss termin samt de tre efterföljande terminerna. Se (2017b). 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Ytan per helårsprestation har varierat och minskat något , medan lokalkostnaden per helårsprestation har stigit. Diagram 5 nedan visar att användes per helårsprestation, vilket hade sjunkit till 17,6 . Lokalkostnad per helårsprestation har stigit från per helårsprestation till , priser.105 beräkningar bekräftar den bild som framkommer i intervjuer med lärosätena och Akademiska Hus: att ytan per anställd, student och helårsprestation har minskat, som lokalkostnaden per student och helårsprestation har ökat. menar att den minskade ytan per prestation och anställd innebär en effektivisering av lokalnyttjandet. Diagram 4 Yta, helårshyra och lokalkostnad per anställd helårsperson Kostnaderna anges priser. Endast lärosäten som har data ingår. Följande utgår därför: Försvarshögskolan, , , , och konstnärliga högskola . Källa: Egna beräkningar, data från och . 105Trenden med minskad yta per helårsprestation framgår tydligare om bara de lärosäten analyseras för vilka det finns data , se diagram B1 i bilaga. R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G Diagram 5 Yta, helårshyra och lokalkostnad per helårsprestation i utbildning Kostnaderna anges priser. Beräknat med data från samtliga lärosäten utom Kungl. Data från Försvarshögskolan beräknas , och , Linnéuniversitetet , , Kungl. , konstnärliga högskola . Källa: Egna beräkningar, data från och . 4.3 Uppföljning och styrning kan förbättras Att lärosätena har ett effektivt lokalförsörjningsarbete är grundläggande för att kunna verka effektivt och affärsmässigt på hyresmarknaden.106 har därför kartlagt hur lärosätena arbetar med effektivisering och omprövning av verksamheten, granskat mål- och uppföljningsarbetet för lokaler och granskat hur lärosätena arbetar med avtalshantering. 4.3.1 Mål- och uppföljningsarbetet bör utvecklas Strukturerat arbete med målsättningar och uppföljning av lokalanvändningen utgör grunden för att kunna arbeta affärsmässigt på hyresmarknaden. Endast 7 av 33 lärosäten har tydligt angivna kvantitativa mål för sina lokalkostnader. Målen är antingen angivna som ett tak för andelen lokalkostnader eller formulerade så att andelen ska vara mindre eller lika stor som genomsnittet för hela gruppen av lärosäten. De mål som förekommer är vanligen formulerade i styrelsebeslut, antingen i enskilda beslut eller som del av en plan för lärosätet. 106Jämför och (1984). 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har tydligt angivna kvantitativa mål för andelen lokalkostnader av totala verksamhetskostnader finns i olika delar av landet, är olika stora och har olika inriktning.107 Därtill finns ett betydande antal olika typer av mål eller uppdrag till lokalförsörjningsenheten från lärosätesledningen som syftar till minskade lokalkostnader. Bland dessa finns exempel på att en lärosätesledning beslutat om omfattande lokaleffektiviseringsprojekt med tydliga mål för lokalanvändning108 och ett lärosäte som arbetar med kostnadsneutralitet vid nybyggnation.109 har granskat lärosätenas planeringsunderlag för än mer långsiktig lokalförsörjning.