prop · H503179 · 2018-03-19 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:179 En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnar regeringen förslag till en sammanhållen politik för landsbygder. I propositionen föreslås det övergripande målet för den sammanhållna landsbygdspolitiken vara en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Vidare presenteras tre delmål som integrerar de tre dimensionerna av hållbar utveckling och som ligger i linje med Agenda 2030. En sammanhållen landsbygdspolitik är till sin karaktär sektorsövergripande och täcker in många samhällssektorer och berör därmed många olika sakområden. Med denna proposition lägger regeringen fast den långsiktiga inriktningen för landsbygdspolitiken. Inriktningen och målen ska ses som en plattform utifrån vilken kommande beslut och åtgärder för en livskraftig landsbygd ska utformas. I propositionen identifieras ett antal områden som särskilt angelägna för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. I propositionen förtydligas vidare styrning och organisering av politiken. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Varför behövs en sammanhållen politik för Begrepp som används i propositionen................................ Landsbygdernas bidrag till utveckling................. Därför behövs en sammanhållen landsbygdspolitik ......... Mål för politiken............................................................... Målstruktur för en sammanhållen Delmål Hållbar tillväxt .................................... Delmål Cirkulär, biobaserad och fossilfri ekonomi samt hållbart nyttjande av Delmål Attraktiva livsmiljöer i Styrning och organisering av politiken............................. Modell för styrning och organisering .............. 3.6Uppföljning och genomförande av en sammanhållen Näringsliv och företagande ............................................................. Generella näringslivsinsatser i landsbygder....... Ökad innovation och teknikutveckling i Omställning till en cirkulär, biobaserad och fossilfri samhällsekonomi samt ökad Offentlig upphandling av livsmedel och Förbättrade förutsättningar för export och Behov av fortsatt förenklingsarbete på 4.2Riktade insatser till kommuner i glesbygd med Näringsliv och utveckling i kommuner med särskilda utmaningar................................ 5 Digital kommunikation och transportinfrastruktur ......................... God tillgång till bredband................................ En modell för statligt stöd till utbyggnad Person- och godstransporter ........................... Skatter och avgifter inom det 6.1Bättre möjligheter till högre utbildning i Ökat deltagande i högskole- och Ökad tillgång till utbildning i hela landet ....... 7 Samhällsplanering och bostadsbyggande....................................... Landsbygderna i den kommunala Översyn av vatten- och Fler bostäder på landsbygden ......................... Byggande i strandnära lägen........................... 8 Kommersiell service, välfärdstjänster och kultur........................... 8.1Kommersiell service och välfärd i behandling av frågorna..................... Kultur i landsbygder ......................................... Kulturen behöver bli mer tillgänglig i Statens närvaro i landsbygderna..................................................... Statlig service i landsbygder ............................. Ny organisation för lokal statlig service ......... Statliga arbetstillfällen i hela landet ................................ Lokalisering av statlig verksamhet ................. 10 Civilsamhällets betydelse för landsbygdernas utveckling.............. Främjande av civilsamhällets verksamhet Lokalt ledd utveckling genom leadermetoden tillämpas rikstäckande ............ Stärkt nationell samverkan med 11 En långsiktigt hållbar landsbygdspolitik ........................................ 11.1Landsbygderna är nyckeln i omställningen till den cirkulära, biobaserade och fossilfria ekonomin ............... 2017/18:179 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1)........................ Förteckning över remissinstanserna (SOU 2017:1).......... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om övergripande mål för en sammanhållen landsbygdspolitik (avsnitt 3.4.2) 2017/18:179 2 Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 23) redovisades att regeringen hade för avsikt att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att lämna förslag på hur en långsiktigt hållbar och sammanhållen landsbygdspolitik bör se ut. Beslutet att tillsätta kommittén fattades av regeringen (dir. 2015:73). Kommittén skulle utarbeta en strategi för landsbygdens utveckling, lämna förslag på mål för en hållbar och sammanhållen landsbygdspolitik samt föreslå vilka medel och åtgärder som krävs för att uppnå målen. Kommittén skulle vidare analysera vilka åtgärder som är effektiva för att främja tillväxt, sysselsättning, attraktivitet, och boende i landsbygdsområden. Regeringen angav att socialt och miljömässigt hållbar utveckling skulle förenas med ekonomisk tillväxt, en grön tillväxt, som skulle ge förutsättningar för sysselsättning och framtidstro i hela landet. En förnyad, sammanhållen politik för landsbygden skulle utgå från de strukturella frågor, utmaningar och möjligheter som landsbygden möter. Regeringen betonade att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i arbetet. Kommittén antog namnet Den parlamentariska landsbygdskommittén. Kommittén lämnade ett delbetänkande På väg mot en ny politik för landsbygder (SOU 2016:26). Delbetänkandet och dess analysunderlag utgör ett underlag för regeringens ställningstagande i denna proposition. lämnade kommittén sitt slutbetänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1). En sammanfattning av slutbetänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig hos (dnr N2017/00222/HL). har tillkännagett för regeringen att det, för att kunna pröva samdistributionens möjligheter, är angeläget och nödvändigt att nya och mer omfattande försök till en samordnad utdelning av tidningar och post görs och att det är viktigt att även aktörer som är fristående från ges möjlighet att delta i en sådan försöksverksamhet samt att fyra huvudförslag, däribland förslag om samdistribution av tidningar och post, med beaktande av de olika tidsperspektiv som måste anläggas för förslagens genomförande, bör ses som delar av en sammanhållen presstödspolitik och hanteras samordnat (bet. 2014/15:KU12 punkt 4 och 7, rskr. 2014/15:195). Dessa två tillkännagivanden slutbehandlas i denna proposition, se avsnitt 8. Varför behövs en sammanhållen politik 3.1Begrepp som används i propositionen Landsbygder och glesa miljöer Som regel avses här den definition av landsbygdskommuner som Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser utvecklat och föreslår i rapporten statistik för en bättre regional- och landsbygdspolitik (2014:04). Kategoriseringen av kommuner görs på basis av befolkningstäthet, befolkningsstorlek och befolkningens närhet till större befolkningskoncentrationer. Indelningen i olika grupper av kommuner bygger på arbeten från och och kan därför även underlätta internationella jämförelser. Begreppet landsbygd används ibland även för att beskriva områden utanför kommunernas tätorter. Det framgår av sammanhanget vilken definition som avses. Areella näringar är ett samlingsbegrepp för näringar som använder biologiska och naturgeografiska resurser på land och i vatten. Här inkluderas jordbruk, skogsbruk, fiskenäring, jakt och rennäring. De gröna näringarna inkluderar de areella näringarna men även förädlingsleden, dvs. livsmedels- och dryckesindustrin samt skogsindustrin (massa, papper, pappersvaror och trävaror). I de platsbundna näringarna ingår de areella näringarna, övrig råvaruindustri samt stora delar av besöksnäringen. Begreppet samlar näringar som behöver resurser som är knutna till en geografisk plats. Med hållbar utveckling avses social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet. När begreppet används i propositionen inkluderas samtliga tre dimensioner. När det gäller den miljömässiga hållbarheten tar propositionen genomgående stöd i de nationella miljökvalitetsmålen och generationsmålet som beslutat (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). I en cirkulär ekonomi omfattas alla material som t.ex. plaster, metaller, glas, mineraler och textil. I en cirkulär ekonomi hanteras alla material i resurseffektiva och giftfria kretslopp. Avfall ses som en resurs och värdet på produkter, material och resurser behålls i ekonomin och avfallsgenereringen ska minimeras. I en cirkulär ekonomi utvecklas nya affärsmodeller som bygger på att erbjuda en funktion 2017/18:179 snarare än att erbjuda en produkt, exempel på det kan vara att produkter kan hyras, leasas eller delas. I en cirkulär ekonomi har produktdesignen utvecklats så att produkten har en optimal livslängd genom att material som ingår kan återanvändas och återvinnas. En biobaserad ekonomi utgår från biomassa, som i vissa fall hanteras i ett cirkulärt flöde. Den biobaserade ekonomin är därför en delmängd av den cirkulära ekonomin. En biobaserad ekonomi innebär en hållbar produktion av biomassa för att möjliggöra en ökad användning inom en rad olika samhällssektorer. Syftet är att minska miljö- och klimatpåverkan och användningen av fossila råvaror. En biobaserad ekonomi innebär också ett ökat förädlingsvärde av biomassa, som energiåtgången minimeras och näring och energi från slutprodukterna tas tillvara. Syftet är att optimera ekosystemtjänsternas värde och bidrag till ekonomin. 3.2Landsbygdernas bidrag till utveckling För en långsiktigt hållbar tillväxt och utveckling i hela behöver alla delar av landet bidra. En sådan utveckling är beroende av att människor vill och kan bo och leva i landsbygder samt att företag kan verka där. tillväxt och utveckling är beroende av de värden som finns och produceras på landsbygden. Landsbygderna bidrar traditionellt med energiförsörjning, råvaror och livsmedelsförsörjning men kan än mer bidra till innovativa lösningar på framtidens utmaningar, vilket kommer att krävas för en långsiktigt hållbar utveckling. Utvecklingen av framtidens teknik, material och andra produkter från jord- och skogsbruk är en viktig del i att skapa en cirkulär, biobaserad och fossilfri ekonomi samt långsiktigt hållbar utveckling. Natur- och kulturmiljöer i landsbygder är viktiga produktionsresurser. Vidare är kultur, natur- och kulturmiljövärden och det arbete som bedrivs för att bevara, använda och utveckla dessa en viktig del av landsbygdens attraktionskraft för både boende och besökande. I landsbygderna finns också värdefulla komponenter i den gröna infrastruktur som är av stor betydelse för den biologiska mångfalden i landet. I takt med att världens befolkning ökar, världsekonomin växer och samhället förändras förväntas efterfrågan på varor och tjänster som är baserade på resurser som är specifika för landsbygderna att öka. De gröna näringarna och andra platsbundna näringar är centrala för landsbygdernas framtida utveckling och det är viktigt att dessa knyts samman med tjänstesektorer med specifika kompetenser. En sådan utveckling är nödvändig för att diversifiera den lokala ekonomin och för att det ska vara möjligt att bevara och utveckla konkurrenskraftiga landsbygdsnäringar. En cirkulär, biobaserad och fossilfri ekonomi kommer bidra till nya affärsmöjligheter, effektivt resursutnyttjande och stärkt konkurrenskraft, inte minst för landsbygdsnäringar. riskerar klimatförändringarna att medföra försämrade förutsättningar för råvaruproduktion, i såväl som i många andra delar av världen. Det kommer att krävas en omställning från fossila råvaror till förnybara resurser. har goda förutsättningar att bidra till en sådan omställning. Sammantaget innebär detta att det finns goda förutsättningar för hållbar tillväxt och utveckling i landsbygder. Landsbygderna i uppvisar en så stor variation av både sociala, ekonomiska och miljömässiga förutsättningar att det är motiverat att tala om flera olika landsbygder. Skillnaderna i förutsättningar mellan olika landsbygder i är ibland väl så stora som skillnaden mellan större tätorter och den omkringliggande, tätortsnära landsbygden. Men det finns också gemensamma nämnare för olika landsbygder, inte minst de utmaningar som följer av glesa strukturer, långa avstånd, begränsad tillgång till lokala marknader och demografisk obalans. Dessa utmaningar påverkar utbudet från både offentliga och privata aktörer, i form av till exempel vård, transporter och kultur. Landsbygderna måste förhålla sig och anpassa sig till de ekonomiska, sociala och kulturella förändringar som sker fortlöpande i samhället. Förmågan för det varierar mellan landsbygderna och påverkar förutsättningarna för en långsiktigt hållbar utveckling, såväl vad gäller den lokala ekonomin som förutsättningar för företagande och boende. Sammantaget bör därför landsbygdernas olikhet beaktas vid politikens utformning. Det gäller både den mer generella politiken och den för landsbygderna utformade politiken. Landsbygder som kännetecknas av stor gleshet, sviktande arbetsmarknad, hög grad av demografisk obalans och ett mindre utbud av tjänster från det offentliga och privata har för politiken delvis andra frågor som behöver adresseras än landsbygder som till exempel i högre grad är integrerade med den nationella eller globala ekonomin. En för politiken gemensam nämnare hos landsbygderna är emellertid behovet av generellt goda villkor för företag, likvärdiga livsvillkor för människorna och omsorg om miljön. I det följande redovisas ett antal områden där det är av stor betydelse att politikområden som är viktiga för landsbygdernas utveckling kan aktiveras i en sammanhållen landsbygdspolitik för att landsbygderna fullt ut ska kunna bidra till samlade hållbara tillväxt och utveckling. Entreprenörskapet och företagandet är starkt i många av landsbygder. En viktig resurs på landsbygderna är engagerade, kreativa och aktiva människor och företag. har en förhållandevis låg andel nystartade företag i förhållande till antalet befintliga företag. är nyföretagandet på landsbygden relativt starkt med en stor mängd små företag och en hög andel nystartade företag per invånare. Besöksnäring, rekreation, småskalig tillverkning och annan företagsamhet ökar i betydelse för ekonomin. Strukturutvecklingen inom de gröna näringarna i kombination med strukturomvandlingen inom industrin har betydelse för en långsiktigt hållbar utveckling på landsbygden. För att upprätthålla ett livskraftigt näringsliv behöver nya affärsområden samt hållbara produkter och tjänster ständigt utvecklas, 2017/18:179 som traditionella näringar ges möjligheter till fortsatt utveckling med ett ökat kunskapsinnehåll. Tillgången till kapital är vidare en viktig faktor för att företag ska kunna starta upp eller utveckla sin verksamhet. Kommittén konstaterar att tillgången till offentligt finansiellt kapital är ojämnt fördelat mellan kvinnor och män och anför att det enligt forskningen beror på att kvinnor och män omedvetet, men felaktigt, tillskrivs olika egenskaper vid handläggning av stöd och krediter. Det är därför angeläget att särskilt uppmärksamma företagande kvinnors villkor och möjligheter att få tillgång till finansiellt kapital. Digitaliseringen kan bidra till ökad konkurrenskraft hos landsbygdsföretagen i och med att den dels skapar nya möjligheter att möta de utmaningar som följer av långa avstånd och glesa befolknings- och näringslivsstrukturer, dels innebär nya möjligheter att både utveckla och använda nya produkter, tjänster och affärsmodeller. Att stärka företagens digitaliseringsmognad är därför en nyckelfråga för den långsiktiga näringslivsutvecklingen på landsbygden. Landsbygdernas platsbundna naturresurser och natur- och kulturmiljöer är en viktig bas i omställningen till en cirkulär, biobaserad och fossilfri ekonomi. Platsspecifika egenskaper kopplade till landskapet, natur- och kulturmiljöer kan skapa värden av betydelse för utvecklingen och efterfrågan av tjänster och produkter inom besöksnäringen. Inom de gröna näringarna finns stora möjligheter att komplettera traditionella produkter genom nya värdekedjor kopplade till jordbruk, skogsbruk, energi, fiske och vattenbruk. Tillgång till snabbt och säkert bredband är en mycket viktig förutsättning för företagande och boende på landsbygden. Informationstekniken har en avgörande betydelse för landsbygden och de delar av landet som saknar god tillgång till bredband kan tappa i konkurrenskraft och attraktionskraft. Utbyggnad av den digitala infrastrukturen i glesa områden ökar storleken på den lokala arbetsmarknaden och underlättar specialisering av både näringsliv och arbetskraft. Utvecklingen går mot att allt fler typer av tjänster förmedlas via internet, vilket bidrar till att kapacitetsbehovet i bredbandsnäten ökar. Transportsystemet är en förutsättning för att företag och människor ska kunna verka, bo och leva i hela landet. Behoven av att kunna transportera varor, tjänster och personer ökar. För en långsiktigt hållbar landsbygdsutveckling behövs därför konkurrenskraftiga transportlösningar för gods- och persontransporter med låga utsläpp av växthusgaser i kombination med väl utbyggd digital infrastruktur. I de glesare kommunerna är bilen alltjämt det dominerande färdsättet och vägnätet blir därför särskilt viktigt, men investeringarna behöver kompletteras med satsningar på innovativa transportlösningar, till exempel system för samåkning, anropsstyrd busstrafik, förarlösa alternativ liksom samordnad godslogistik. Sammantaget kan detta ge ökad tillgänglighet och minskade kostnader som klimatpåverkan minskar. Investeringarna i vägnätet har historiskt fördelats ojämnt över landet. kollektivtrafiken i landsbygderna ofta svagt utvecklad och turtätheten ofta låg, vilket påverkar både förutsättningar för etablering av företag och möjligheter för boende. Inte minst för dem som inte har möjlighet att köra bil, ofta äldre och unga, är kollektivtrafiken viktig. Förbättrade pendlingsmöjligheter med kollektiva färdmedel längs stora pendlingsstråk kan vara ett sätt att öka människors geografiska rörlighet. Eftergymnasial utbildning blir allt viktigare i samhället. Behovet av och efterfrågan på kompetens är stort och kommer sannolikt att öka framöver. Kompetensförsörjningen är en av de största utmaningarna för många mindre landsbygdskommuner inom såväl offentlig som privat sektor. På vissa platser är detta i allra högsta grad en reell utmaning särskilt vad gäller de välfärdstjänster som kommun och landsting ansvarar för. Andelen av befolkningen i arbetsför ålder med eftergymnasial utbildning är lägre i landsbygdskommuner jämfört med riket som helhet. Utbildningsnivån på landsbygden har också ett tydligt könsmönster där kvinnor är högutbildade i högre grad än män. Kvinnor tenderar också i högre utsträckning än män att lämna landsbygden efter gymnasiet för att utbilda sig på annan ort. Utmaningarna att möta kompetensförsörjningsbehovet påverkar förutsättningarna att leverera välfärdstjänster som vård, skola och omsorg och genererar tillväxtutmaningar som får effekteter för hela landet. För att diversifiera den lokala ekonomin och för att det ska vara möjligt att bevara och utveckla globalt konkurrenskraftiga landsbygdsnäringar behöver de gröna näringarna och andra platsbundna näringar som är centrala för landsbygdernas framtida utveckling knytas samman med de kunskapsintensiva tjänstesektorerna. För att detta ska vara möjligt behöver företagandets villkor i form av lagar, förordningar och föreskrifter förenklas. Förenklingsarbetet ska ske med beaktande av en hög skyddsnivå för konsumenter, arbetstagare, hälsa, miljö och djurvälfärd. Därtill behöver kompetensförsörjningen förbättras. Tillgång till arbetskraft upplevs av företagen som den viktigaste faktorn för att kunna växa. Entreprenörskap, innovation och teknisk utveckling i landsbygdernas näringsliv förutsätter en långsiktigt hållbar kompetensförsörjning. Samhällsplanering innebär att väga samman olika målsättningar och intressen för att uppnå en långsiktigt hållbar tillväxt och utveckling. Boende på landsbygden kan i vissa fall uppleva att samhällsplaneringens regelverk utgör ett hinder för landsbygdsutveckling. Ofta handlar det om målkonflikter kopplade till frågor om attraktivitet, hushållning av resurser samt hållbar tillväxt och utveckling. Det kan också handla om översiktsplaner som inte tar hänsyn till möjlig landsbygdsutveckling på platser och marker som ligger utanför redan beslutade planeringsstråk. I takt med att förändrade samhälls- och boendemönster har vuxit fram har också behovet av att behandla frågor om landsbygdernas utveckling i samhällsplaneringen ökat. Potentialen att bygga bostäder eller omvandla befintliga bostäder i attraktiva lägen är i grunden god i landsbygder. 2017/18:179 förutsättningarna förbättras ytterligare. Efterfrågan på bostäder finns över hela landet, inte minst bland unga som är en grupp som ofta har svårt att etablera sig på bostadsmarknaden. I många delar av landet saknas det dock aktörer som är villiga att finansiera och bygga dessa bostäder. En utmaning för boende och byggande i landsbygderna handlar om finansiering. Marknadens funktionssätt och landsbygdernas förutsättningar leder till ett svagt intresse från marknaden för både nyproduktion och renoveringar. Kommersiell service, välfärd och kultur Stora delar av står inför utmaningar relaterade till den demografiska utvecklingen. Detta gäller inte minst kommuner i de glesa och mycket glesa landsbygderna. Dessa utmaningar får konsekvenser för förmågan att klara service, välfärd och arbetskraftsförsörjning. Bland de viktigaste uppgifterna för kommunerna är grundskola, förskola, socialtjänst och äldreomsorg. Hälso- och sjukvården är ett ansvar för landstingen. Kollektivtrafiken är ett delat ansvar mellan kommunerna och landstingen. Inom statens ansvar gentemot medborgarna återfinns service och välfärdstjänster som till exempel , , , , och tillhandahåller. Utöver den grundläggande samhällsservicen som tillhandahålls inom välfärdssystemet är tillgång till kommersiell service en viktig förutsättning för attraktivitet, tillväxt och utveckling i gles- och landsbygder. Dagligvarubutikerna är särskilt viktiga i ett servicesammanhang eftersom de ofta tillhandahåller en rad andra tjänster. Butikerna kan till exempel vara ombud för post, apoteksvaror och systembolagsvaror, tillhandahålla grundläggande betaltjänster och sprida information om kommunen och dess tjänster. För företag som är aktiva på marknader som är beroende av täthet och volym i kundunderlag innebär glesa strukturer en väsentlig begränsning. Förutsättningarna försvårar samarbete, ger otillräckligt marknadsunderlag och brister i service. Med god tillgång till kommersiell service och bredband förbättras dock förutsättningarna för entreprenörskap och för att skapa fler arbetstillfällen även i glest befolkade landsbygder. Kultur i alla dess former och uttryck samt det lokala och regionala arbetet för att främja kultur spelar en viktig roll för att skapa attraktiva livsmiljöer och social hållbarhet som kan bidra till landsbygdernas livskraft och utveckling. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet, vilket framgår av de nationella kulturpolitiska målen (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145).