prop · H503265 · 2018-06-05 00:00:00 — Regeringen har i budgetpropositionen gjort flera stora satsningar på klimat och miljö både inom utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård och inom flera andra politikområden som bidrar till att nå miljömålen. enbart till utgiftsområde 20 så motsvarar de föreslagna ökade satsningarna i budgetpropositionen 2018. In- vesteringsnivån 2018 är en ökning jämfört med , . De kraftigt förstärkta anslagen möjliggör stora satsningar på bl.a. skydd och skötsel av värdefull natur som skogar och områden, restaurering av våtmarker, satsningar på en giftfri vardag, insatser för att förbättra havs- och vattenmiljön samt inom hållbar stadsutveckling genom inrättandet av ett nytt stöd för gröna städer. Det har även gjorts förstärkningar av anslagen för miljötillsyn. På klimatområdet görs omfattande satsningar för att minska växthusgasutsläppen inom flera områden, såsom inrikes transporter inklusive flyget, samt industrin. Klimatarbetet på lokal och regional nivå stimuleras bl.a. genom att förstärka och förlänga Klimatklivet för stöd till kostnadseffektiva klimatinvesteringar. Diagram 3.1 Anslagsutveckling UO 20 Allmän miljö- och naturvård inkl. miljöforskning 2006–2018 Anslagsutveckling inkl. ändringsbudgetar i löpande priser. Källa: Egna beräkningar. Bidrag för grönare städer för att främja stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer För att stärka kommunernas förutsättningar att utveckla städerna till gröna, hälsosamma och trygga platser där människor möts och innovationer skapas har regeringen inrättat ett bidrag till åtgärder för grönare städer, stadsnära grönska, ekosystemtjänster i urban miljö och barns utemiljöer. Bidraget omfattar , och . I städerna finns möjligheten att lösa många av klimat- och miljöutmaningarna och hållbar stadsutveckling är ett viktigt medel i arbetet med att uppnå miljömålen. Exempel på åtgärder som är bidragsberättigade är parker, alléer, buskage, häckar, planteringar, gröna tak och väggar samt ytor för barns lek och utevistelse i urban miljö. Även åtgärder som gäller vattenytor i urban miljö som stränder, våtmarker, vattendrag, diken, dagvattenanläggningar eller liknande är stödberättigade. För att ska vara ledande i omställningen till ett samhälle med mycket låga utsläpp av växthusgaser krävs investeringar och insatser i samhällets alla sektorer. Klimatklivet är en av regeringens viktigaste insatser för att stödja minskade utsläpp och klimatomställning i hela landet. Det möjliggör konkreta klimatinvesteringar på lokal och regional nivå. Arbetet bidrar till att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Anslaget har förstärkts och förlängts i flera omgångar. uppgår stödet via Klimatklivet till ca , och intresset att ta del av stödet är stort. Genom att stöd via Klimatklivet matchas med medfinansiering från företag, kommuner, landsting och bostadsrättsföreningar, har klimatinvesteringar i för uppskattningsvis möjliggjorts. Åtgärderna som fått stöd beräknas leda till en utsläppsminskning med koldioxidekvivalenter . Exempel på åtgärder som fått investeringsstöd är nya laddpunkter för elbilar, utbyte av fossila bränslen till förnybara, tankstationer för förnybara drivmedel, produktion av biogas och destruktion av lustgas vid sjukhus. Den åtgärdskategori som har beviljats mest stöd är produktion av biogas. Utsläppsminskningen per investeringskrona för åtgärderna är i genomsnitt koldioxidekvivalenter under åtgärdernas livslängd. Regeringen vill genom stadsmiljöavtalen fortsätta att främja innovativa, kapacitetsstarka och resurseffektiva lösningar för kollektivtrafik och cykeltrafik i syfte att skapa hållbara stadsmiljöer. Åtgärderna ska leda till energieffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och bidra till att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Stadsmiljöavtalen är en del av den ekonomiska ramen för utvecklingen av transportsystemet och omfattar 2018–2029. Befolkningen i svenska storstäder växer kraftigt. För att fler ska kunna leva hållbart behövs täta städer där en större andel av persontransporterna sker med gång-, cykel-, och kollektivtrafik. Stöd har genom stadsmiljöavtalen bl.a. beviljats till BRT-åtgärder (Bus Rapid Transit), laddstationer för elbussar, spårvägslinjer, nya bussgator, kollektivtrafikfält, cykelbanor, cykelgarage, cykelpumpar, laddstolpar för elcyklar och lånecykelprojekt. Satsningar på skydd och åtgärder för värdefull natur I syfte att höja ambitionen i arbetet med skydd av värdefull natur, skötsel och förvaltning av skyddad natur, bevarande av biologisk mångfald, viltförvaltning samt insatser för friluftslivet har regeringen väsentligt ökat anslagen för åtgärder och skydd av värdefull natur. Anslaget Åtgärder för värdefull natur omfattade i budgetpropositionen ca och anslaget Skydd av värdefull natur . Detta att jämföra med budgetpropositionen där samma anslag omfattade drygt 600 respektive . Dessa satsningar har inneburit en kraftig ambitionshöjning och gjort att fler värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv har kunnat skyddas. –2017 har det inrättats drygt 700 naturreservat vilket är en kraftig ökning. har godkänt regeringens förslag att utvidga nationalparkerna och Björnlandet. har regeringen i utgiftsområde 17 som rör kultur, medier, trossamfund och fritid gjort omfattande satsningar på friluftslivet vilket bedöms ha gett goda resultat. I budgetpropositionen tillfördes anslaget 13:3 Stöd till friluftsorganisationer . Anslaget uppgår därmed till nära . Genom att verksamhetsanslagen ökats kraftigt har många friluftslivsorganisationer kunnat genomföra en mängd aktiviteter utöver ordinarie verksamhet, med fokus på utevistelser för barn och unga. Satsningen ger ökade möjligheter till friluftsdagar och utomhuspedagogik samt utevistelse för barn och unga, naturkontakt, information, fysisk aktivitet, mångfald och integration. Satsningar för havs- och vattenmiljön I syfte att snabbare nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen så har regeringen ökat anslaget för åtgärder inom området. Anslaget omfattar i budgetpropositionen ca . Detta att jämföra med budgetpropositionen då anslaget omfattade ca . Denna satsning har inneburit att väsentligt fler insatser och åtgärder för att förbättra, planera, restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer har kunnat genomföras. Exempelvis har det inneburit förstärkta insatser på marint områdesskydd, insatser mot övergödning och insatser mot plaster i havet. Stärkt ekonomiskt stöd till solceller Regeringen har förstärkt det ekonomiska stödet till solceller. tillfördes , tillfördes och tillfördes . Det innebär att den totala summan för är och för och år . I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99) föreslås att anslaget tillförs ytterligare för . En del av dessa medel ska enligt förslaget fördelas till länsstyrelserna som förstärkning för ärendehantering och administration. höjdes stödnivån för privatpersoner från till . har också fått i uppdrag att se över stödets utformning i syfte att förenkla ansökningsförfarandet. Syftet med stödet är, precis som vid införandet, bl.a. att användningen av solcellssystem och antalet aktörer som hanterar sådana system ska öka och att systemkostnaderna ska sänkas. Regeringen vill ha ett riktat stöd för att främja teknik som ännu inte är tillräckligt konkurrenskraftig för att stå på egna ben. För att också bidra till att göra det enklare att få information inför beslut om att investera i solceller har fått i uppdrag att utveckla och tillhandahålla en lättanvänd informationsplattform för solel som gör det enklare för den som vill installera solceller. Plattformen ska utgöra ett nav för offentlig information relevant för aktörer vid solcellsutbyggnad. För att ta fram informationsplattformen har fått och därefter . Regeringen har i propositionen Fler bygglovsbefriade åtgärder (prop. 2017/18:197) föreslagit vissa undantag från kravet på bygglov i (2010:900). Ändringarna innebär bl.a. att det inte längre krävs bygglov för att på en byggnad inom ett detaljplanelagt område montera solcellspaneler och solfångare som följer byggnadens form. Regeringen aviserade även att den avser att ta initiativ till att utreda frågan om vilken effekt elektromagnetiska störningar från solcellsanläggningar har på verksamheter som är utpekade riksintressen för totalförsvaret. 3.2Positiva resultat i miljön och positiva trender i samhällets omställning Takten i arbetet med skydd och skötsel av värdefull natur har ökat Skötsel av nationalparker och naturreservat samt andra åtgärder för värdefull natur stärker den biologiska mångfalden och förbättrar för friluftslivet. Arbetet bidrar på så sätt positivt till bl.a. miljökvalitetsmålen Ett rikt växt- och djurliv och Levande skogar. Skötsel av värdefull natur bedöms också direkt ha skapat drygt 1 100 arbetstillfällen . har drygt 700 nya och utökade naturreservat beslutats. Det är en kraftig ökning jämfört med tidigare mandatperiod. har på regeringens förslag godkänt att ut nationalparkerna och Björnlandet utökas. har regeringen föreslagit att godkänna inrättandet av landets 30:e nationalpark, Åsnens nationalpark i . Vidare beslutade regeringen om skydd av värdefulla havsområden i form av Natura 2000-områden, främst med syfte att skydda tandvalen tumlare. Områdena har en sammanlagd areal på . Det innebär att av havsområde är skyddat och att arealdelen i etappmålet om att områden ska skyddas till 2020 är nått. Däremot kvarstår arbete för att säkerställa ett ekologiskt representativt, sammanhängande och funktionellt nätverk i havet. Skötseln av värdefull natur har också ökat i omfattning. Stora insatser har skett både i form av skötsel av naturtyper och arter samt åtgärder för ökad tillgänglighet till rika naturupplevelser, exempelvis satsningar på det statliga ledsystemet i fjällen. har 123 nya broar uppförts eller renoverats, 64 vindskydd förnyats eller renoverats, leder röjts och leder fått en förbättrad markering. Andelen förnybar energi i vägtransporter har ökat har andelen förnybar energi i vägtransporter ökat stadigt vilket bl.a. bidrar till miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. En stor del av denna ökning utgörs av biodrivmedel som uppgick till av den totala volymen drivmedel. beräknas en femtedel av drivmedlen i transportsektorn vara fossilfria. Detta får direkt konsekvenser för transportsektorns klimatpåverkan. minskade utsläppen av växthusgaser från lätta fordon med och från tunga fordon . De minskade utsläppen beror i hög grad på en ökad användning av rena biodrivmedel i tunga lastbilar och bussar, men även på ökad användning av låginblandade biodrivmedel som t.ex. blandas i fossil diesel. Diagram 3.2 Andel biodrivmedel i vägtransportsektorn respektive förändring av totala utsläpp av växthusgaser från vägtransporter (2009– Till vänster andel biodrivmedel i vägtransportsektorn. Till höger totala utsläpp från vägtransporter. För att den positiva utvecklingen ska fortsätta inför regeringen under 2018 ett nytt styrmedel – en reduktionsplikt – för att fortsätta främja an- vändningen av biodrivmedel i bensin och diesel. bär att drivmedelsleverantörer ska se till att den bensin och diesel som de säljer bidrar till en viss minskning av klimatpåverkan. genom inblandning av biodrivmedel och ska öka gradvis mot ett indika- tivt mål på . Personbilstrafiken ökar på nytt i , och har gjort så de senaste Det motverkar den positiva miljöeffekten av att fordonen blivit mer effektiva och att andelen biodrivmedel ökar. Drastiska minskningar av utsläpp av svaveldioxid från sjöfarten efter Trenden för miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning är positiv. viktig faktor som påverkar försurningen är nedfall av svavel. av svaveldioxid från sjöfart i och står tillsammans för av svavelnedfallet i . 2015 sjönk utsläppen av svaveldioxid från sjöfarten på med 87 pro- Skärpta internationella regler har bidragit till denna utveckling. trädde nya svavelkrav i kraft inom svavelkontrollområdena (SECA) för , och Engelska kanalen (max 0,1 viktpro- cent svavel i bränslet), vilket har minskat utsläppen av svaveldioxid från sjöfarten avsevärt i dessa områden. (IMO) har beslutat att drastiskt skärpa de globala kraven på svavel i bränslen vilket innebär att fartygsbränsle inte får inne- hålla med än svavel. Det kommer även att införas kvävekontrollområden i , Nord- sjön och Engelska kanalen. Reglerna för kväveoxidutsläpp i dessa områ- den kommer dock endast gälla för fartyg byggda och . som kvävenedfallet från sjöfarten på och står för av det totala nedfallet av kväveoxider över kommer kvävekontrollområden att ha positiva effekter för minskningen är att nedfallet av kväveoxider över 2017/18:265 kommer att minska som en följd av detta. Diagram 3.3 Utsläpp av SO2 och NOx från sjöfarten i och . NOx [kton] SOx [kton] Diagrammet visar utsläpp av svaveldioxid och kväveoxider från sjöfart i och . Det ger en tydlig bild hur utsläppen av svaveldioxid har minskat sedan införandet av SECA-områden . används nya modellen STEAM3 och man har uppdaterat modelleringar . presenteras data enligt modellen STEAM2. Utsläppen av partiklar och kväveoxider minskar som årsmedelvärde 2016 överskreds EU:s gränsvärde för kvävedioxid i och . I båda städerna översteg därmed halten kvävedioxid också de värden som preciserats i miljökvalitetsmålet luft. I övriga städer med över 50 000 invånare klarade man dock miljökvalitetsnormen för årsmedelvärdet för kvävedioxid och utsläppstrenden är nedåtgående. Utsläppen av partiklar PM2,5 uppvisar en nedåtgående trend . Framför allt har utsläppen från industrin minskat. ökade dock utsläppen partiklar något jämfört med . Årsmedelvärdet för halten partiklar PM2,5 i bakgrundsluft som preciseras i miljökvalitetsmålet luft som regel i hela landet, såväl på landsbygd som i tätorter. Det gäller hela landet, förutom som är hårt påverkat av intransport från övriga . Även om dygnsmedelvärdet överskrids frekvent i flera svenska städer uppvisar årsmedelvärdet en tydligt nedåtgående trend. Diagram 3.4 NO2, årsmedelvärde NO2 (μg/m3) Samtliga städer >50 000 inv. Linjär (Samtliga städer >50 000 inv. ) Diagram 3.5 Partiklar PM2,5 årsmedelvärde PM2,5 (μg/m3) PM2,5 medelvärde Linjär (PM2,5 medelvärde) Kunskapen och information om farliga ämnen ökar En positiv trend är att kunskap om och tillgången till information om farliga ämnen ökar till följd av kraven i EU:s kemikalielagstiftning. är viktigt för att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö ska kunna uppnås. tagens registreringar i EU:s kemikalieförordning Reach genererar en stor mängd information om kemiska ämnen på EU:s marknad, såväl som fö- rekomst som ämne, som i blandningar och varor. faller den sista stora registreringsomgången, och efter det ska alla ämnen som tillverkas i eller importeras till EU i större mängd än per före- tag och år vara registrerade. Dessa dossiers ska sedan uppdateras löpande när ny information om ämnena blir tillgänglig. 2017/18:265 myndigheten (Echa), gör även fortlöpande kvalitetskontroller och begär in kompletterande uppgifter. Myndigheterna ställer allt fler miljökrav vid offentlig upphandling. Allt fler myndigheter ställer miljökrav vid upphandling. De myndigheter som omfattas av förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter redovisade ett totalt upphandlingsvärde på . Av dessa hade 58 miljarder, eller , miljökrav. Detta är högre än året innan. Detta framgår av den redovisning av miljöledning i staten som gjort (6761). Redovisningen visar att andelen upphandlingar där miljökrav ställts är hög, av värdet (6821). Möjligheter att resa med kollektivtrafik och att cykla främjas Med stadsmiljöavtalen har regeringen främjat hållbara stadsmiljöer genom medfinansiering av anläggningar för kollektivtrafik och cykeltrafik. Stöd har bl.a. beviljats till t.ex. laddstationer för elbussar, spårvägslinjer, nya bussgator, kollektivtrafikfält, hållplatser och plattformar. I den fjärde omgången främjar flertalet åtgärder cykling som exempelvis cykelvägar, cykelbanor, cykelparkeringar, cykelgarage, laddstolpar för elcyklar, etc. Stadsmiljöavtalen får praktisk betydelse för människor på många håll i landet. Ett exempel är de nya bussgator och hållplatser som byggs i med signalreglerade korsningar som prioriterar busstrafiken på strategiska punkter. Regionens bussar ska också drivas av förnybara drivmedel eller vara elhybrid. På så sätt minskas utsläppen och antalet resenärer ökar. Ett annat projekt som fått medel är en ny spårvägslinje som byggs i . 4Etappmål för att stärka åtgärdsarbetet Sammanfattning: Regeringen respektive har beslutat om sammanlagt nio nya etappmål inom fyra områden: klimat, hållbar stadsutveckling, luft och biologisk mångfald där ett etappmål fått ett senarelagt målår. Etappmålen anger viktiga prioriteringar i det fortsatta åtgärdsarbetet. Regeringen har beslutat att ytterligare etappmål ska tas fram och har därför gett i uppdrag till myndigheter och utredningar, att ta fram förslag till sådana. I detta arbete kommer delmålen i de globala målen i Agenda att vara en utgångspunkt. Regeringen beslutar om strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom prioriterade områden där insatser bedöms vara mest angelägna och där tydliga styrsignaler behövs. Syftet med strategierna och etappmålen är att prioritera insatser inom områden där det finns ett stort behov av åtgärder för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Samtliga aktuella etappmål redovisas i bilaga 3. 4.1Nya etappmål utgör steg på vägen mot Generationsmålet och miljökvalitetsmålen Regeringen har presenterat propositioner och skrivelser med etappmål inom två områden. Dels klimatet där, ett klimatpolitiskt ramverk samt en klimatstrategi presenterats, dels hållbar stadsutveckling där regeringen presenterat Strategin för Levande städer. Dessa propositioner och skrivelser innehåller etappmål och bidrar till möjligheten att nå miljömålen samt kompletterar de tidigare propositioner och skrivelser som finns inom miljömålssystemet: en strategi för en giftfri miljö (prop. 2013/14:39) och en strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141) samt de övriga etappmål som finns . Nya etappmål i det klimatpolitiska ramverket ska vara ett ledande land i det globala arbetet med att förverkliga ambitiösa målsättningar och bli världens första fossilfria välfärdsland. Med utgångspunkt i ett förslag från den parlamentariska Miljömålsberedningen överlämnade regeringen en proposition om ett klimatpolitiskt ramverk till . beslutade om förslaget med stor majoritet (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). består av en klimatlag (2017:720), ett klimatpolitiskt råd och mål för den svenska klimatpolitiken. Målen i det klimatpolitiska ramverket ingår som etappmål i miljömålssystemet, som steg på vägen för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och påverkar även möjligheten att nå andra miljökvalitetsmål. Det tidigare etappmålet om att utsläppen av växthusgaser bör vara lägre än utsläppen kvarstår. Regeringens ambition är att målet fullt ut ska nås med nationella åtgärder. I samband med ramverket beslutade också om en ny precisering för miljökvalitetsmålet som innebär att den globala medeltemperaturökningen ska begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar ska göras för att hålla ökningen över förindustriell nivå. Preciseringen är i linje med mål. Ett nytt etappmål har beslutats av i form att ett långsiktigt utsläppsmål: –ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . För att nå nettonollutsläpp får kompletterande åtgärder tillgodoräknas. Det kan exempelvis vara ökade upptag av koldioxid i skog och mark samt investeringar i andra länder. För de sektorer som kommer att omfattas av EU:s ansvarsfördelningsförordning, förkortad ESR (Effort Sharing Regulation), har följande nya etappmål beslutats av : –Växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. –Växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. har även antagit ett etappmål om att växthusgasutsläppen från inrikes transporter: –Växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU ETS) ska minska med jämfört med . Regeringen har presenterat en klimatstrategi (skr. 2017/18:238). Strategin utgår bl.a. från Miljömålsberedningens betänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47). Strategin syftar till att beskriva regeringens arbete med att nå de nya klimatmål som beslutat som utgör etappmål i miljömålssystemet. Etappmålet för att öka gång-, cykel- och kollektivtrafik bidrar även till klimatstrategin, se nedan. Strategin för Levande städer I Strategi för Levande städer presenterar regeringen en ny politik för hållbar stadsutveckling (skr. 2017/18:230). Regeringen vill stärka kommunernas förutsättningar att utveckla gröna, hälsosamma och trygga städer där människor möts och innovationer skapas. En hållbar stadsutveckling utgår från en helhetssyn på hur städer ska omfatta både miljömässiga, sociala och ekonomiska dimensioner. En viktig del av stadsutvecklingen är trafikplaneringen. Strategin bidrar till flertalet miljökvalitetsmål men främst till God bebyggd miljö, Begränsad klimatpåverkan, luft, Ett rikt växt- och djurliv samt till flertalet av Generationsmålets strecksatser. Inom ramen för regeringens arbete med en ny politik för hållbar stadsutveckling har tre nya etappmål i miljömålssystemet beslutats. Etappmålen är en viktig del i politiken för en hållbar stadsutveckling. Etappmålet för att öka gång-, cykel-, och kollektivtrafik bidrar även till klimatstrategin, se ovan samt till miljökvalitetsmålet luft. De tre etappmålen är följande: –Etappmål för att öka andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik: Andelen persontransporter med kollektivtrafik, cykel och gång i ska vara 2025, uttryckt i personkilometer, i riktning mot att fördubbla andelen för gång-, cykel- och kollektivtrafik. –Etappmål om metod för stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer: Kommunerna ska ha tillgång till en utvecklad metod för att ta tillvara och integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. –Etappmål om integrering av stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer: En majoritet av kommunerna ska ta tillvara och integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. För att bidra till en hållbar stadsutveckling och de etappmål som beslutats Skr. 2017/18:265 redogör regeringen i strategin för ett antal åtgärder som beslutats eller Det gäller t.ex. bidraget för grönare städer för att främja stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer (se även avsnitt 3.1) samt flera satsningar som. rör bl.a. hållbara transporter i städer. I strategin aviseras också uppdrag om att ta fram förslag till etappmål för hantering av dagvatten och småskalig vedeldning som båda är områden som rör hållbar stadsutveckling (se avsnitt 4.2). Regeringen har beslutat om ett etappmål om minskning av nationella utsläpp av luftföroreningar –Utsläpp av kväveoxider, svaveldioxid, flyktiga organiska ämnen, ammoniak och partiklar PM2,5 ska motsvara de indikativa reduktionsnivåerna för som framgår av och rådets direktiv (EU) 2016/2284 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv /35/EG och om upphävande av direktiv /81/EG. Uppföljning av strategin för biologisk mångfald beslutade regeringen om en redovisning av resultatet av kontrollstation 2016 om etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (dnr M2017/01284/Nm). Redovisningen visar att viktiga insatser genomförts och pågår, men att det är nödvändigt med kompletterande insatser för att nå etappmålen.