prop · H50376 · 2018-02-07 00:00:00 — Vidare undersöks hur resultatet ser ut när urvalet delas upp på de som har ett propensity score-värde över medianen (hög sannolikhet att vara deltagare) respektive under medianen (låg sannolikhet att vara deltagare). Resultaten visar att arbetssökande som har en hög sannolikhet att vara deltagare har en positiv/mindre negativ effekt av att delta i insatsen jämfört med individer som har en låg sannolikhet att vara deltagare. Tabell 1 Trimning av propensity scores, jämförelsegrupp öppet arbetslösa Modell 5, utfall mäts t+4 Trimmar (2,5/2,5) Trimmar (2,5/5) Låg sannolikhet vara deltagare () Hög sannolikhet vara deltagare () Not: Trimmar innebär att de individer som de högsta respektive lägsta av propensity score-värdena exkluderas. Trimmar innebär att individer med de högsta och lägsta exkluderas. Tabell 2 Trimning av propensity scores, jämförelsegrupp deltagare i APR Modell 4, utfall mäts t+4 Trimmar (2,5/2,5) Trimmar (2,5/5) Låg sannolikhet vara deltagare () Hög sannolikhet vara deltagare () Not: Trimmar innebär att de individer som har de högsta respektive lägsta av propensity score-värdena exkluderas. Trimmar innebär att individer med de högsta och lägsta exkluderas. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Hänsyn till arbetsförmedlingskontor i matchningen Det kan finnas variation i hur anvisningar genomförs beroende på vilket kontor den arbetssökande är inskriven på. Skillnader kan t.ex. bero på att förutsättningarna på arbetsmarknaden varierar över landet och att man på olika kontor har olika arbetssätt. Dessa geografiska och lokala skillnader kan påverka resultaten. Av denna anledning inkluderar vi dummy-variabler för varje förmedlingskontor i propensity score-matchningen.67 Vi genomför denna analys både när öppet arbetslösa och deltagare i APR används som jämförelsegrupp. Resultaten är stabila och följer samma mönster som när hänsyn inte tas till kontor (figur 9–10 och tabell 30–33, bilaga 7). Vidare har vi, med utgångspunkt i enkäten, undersökt om det finns variation mellan olika marknadsområden vad gäller vilka faktorer som är viktiga vid anvisning till FUB.68 Inte heller här tyder resultaten på att det finns någon variation som skulle kunna vara relevant för hur resultaten tolkas (tabell 14b, bilaga 3). Exkluderar arbetssökande som är i sin första inskrivningsperiod Urvalet av deltagare och jämförelsepersoner delas upp beroende på om den arbetssökande är i sin första inskrivningsperiod eller om hen tidigare varit inskriven hos AF. Deltagarsammansättningen kommer i flera dimensioner skilja sig åt för dessa två urval, exempelvis är deltagarna som är i sin första inskrivningsperiod betydligt yngre. Anledningen till denna uppdelning är att testa om resultatet är känsligt för om vi exkluderar de som är i sin första inskrivningsperiod, och för vilka informationen om individernas historiska arbetsmarknadsanknytning är mer begränsad. Även denna analys genomförs för båda jämförelsegrupperna, dvs. öppet arbetslösa och deltagare i APR. Riktningen på resultaten och slutsatserna förblir desamma även för denna analys (tabell 34– 41, bilaga 7). För jämförelsegruppen deltagare i APR genomförs en omvänd matchning – där deltagare i APR utgör deltagargruppen och deltagare i FUB utgör jämförelsegruppen.69 Resultaten är stabila även för denna övning (figur 12 och tabell 44–45, bilaga 7). 67Det är inte möjligt att matcha exakt på kontor då antalet observationer blir allt för få. 68Marknadsområden är tio geografiska områden efter vilka AF:s verksamhet är organiserad. Det är inte möjligt att göra analysen på kontorsnivå på grund av för få observationer. 69En liknande analys genomförs i m.fl. (2013) när deltagare i Arbetsmarknadsutbildning jämförs med deltagare i APR. I det fallet visar sig resultaten vara känsliga för vilken grupp som definieras som deltagare respektive jämförelsegrupp. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING I den här bilagan presenteras den förmedlarenkät som genomförts inom ramen för granskningen. Inledningsvis presenteras genomförande och bortfallsanalys, sedan följer resultaten från enkäten. När svaren från enkäten analyseras exkluderas de arbetsförmedlare som arbetar inom Etableringsuppdraget. Anledningen är att deltagare i FUB inom Etableringsuppdraget inte ingår i registeranalysen. Syftet med enkäten är att vara vägledande i valet av relevanta jämförelsegrupper och vad avser tolkningen av resultaten från registerdataanalysen som presenteras i rapporten. Enkäten är uppbyggd i tre olika delar. Inledningsvis får förmedlaren svara på några generella frågor för att sedan utgå ifrån sin senaste anvisning till FUB. Avslutningsvis följer ytterligare några generella frågor. Arbetsförmedlare som fått besvara enkäten har anvisat någon arbetssökande till något program. I populationen ingick 6 406 arbetsförmedlare. Två slumpmässiga urval genomfördes där 2 500 arbetsförmedlare hade anvisat till FUB samt 700 arbetsförmedlare som hade anvisat till något program de senaste sex månaderna.70 Det totala urvalet bestod således av 3 200 arbetsförmedlare. Undersökningen pågick mellan 2017. Det skickades ut tre påminnelser och inkom 2 079 svar, vilket gav en svarsfrekvens på . Svarsfrekvensen är lika för de båda urvalen (tabell 1). Tabell 1 Svarsfrekvens i procent 70Anledningen till att arbetsförmedlare som inte anvisat till FUB inkluderades i urvalet var att vi ville undersöka om det fanns någon specifik anledning till att de inte använder insatsen. Svaren visar att aldrig anvisar till FUB och den huvudsakliga orsaken är att de inte jobbar med relevant grupp av arbetssökande. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N De arbetsförmedlare som uppger att de aldrig anvisar till FUB behöver endast svara på de tre första frågorna. Det är 297 arbetsförmedlare (motsvarande ) som enbart besvarar de tre första frågorna och sedan avslutar enkäten. Bortfallet i enkäten är totalt . I vilken utsträckning bortfallet är ett problem beror på hur de arbetsförmedlare som svarat på enkäten skiljer sig gentemot de som inte har svarat. De arbetsförmedlare som besvarat enkäten är äldre och har varit anställda än de som valt att inte besvara enkäten (tabell 2). Detta innebär att de som svarat inte är helt representativa, utan vi har en viss överrepresentation av förmedlare med mer erfarenhet från organisationen samt av att anvisa arbetssökande till arbetsmarknadspolitiska program. Dock är fördelningen med avseende på kön, utbildningsnivå och vilket marknadsområde man tillhör likartat för båda grupperna, men arbetsförmedlare i marknadsområdet /är underrepresenterade bland de svarande. I de resultat som presenteras nedan exkluderas svaren från de arbetsförmedlare som enbart arbetar med Etableringsuppdraget då dessa inte utgör målgruppen av arbetssökande i denna granskning. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING Tabell 2 Karakteristika för svarande respektive inte svarande arbetsförmedlare Genomsnittlig anställningstid hos AF 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 3 Arbetar du med någon särskild grupp av arbetssökande? Om du arbetar med flera av grupperna ange den huvudsakliga. Deltagare i Jobb- och utvecklingsgarantin Deltagare i Jobbgarantin för ungdomar Deltagare i det förstärkta samarbetet med Arbetssökande som inte kvalificerat sig för deltagande i garantiprogrammen, och inte heller deltar i Etableringsuppdraget eller det förstärkta samarbetet med Försäkrngskassan. Ja, annan grupp Jag arbetar inte huvudsakligen med någon särskild målgrupp Not: Förmedlarna som svarade ”annan grupp” fick precisera vilken. Arbetslivsinriktad rehabilitering, matcha, arbetsgivare, arbetssökande med funktionsnedsättning och unga är några av de vanligaste grupperna. Tabell 4 Gör en uppskattning av hur ofta du vanligen anvisar arbetssökande till en Mer sällan än varje kvartal R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING Tabell 5 Om arbetsförmedlaren uppgav ”aldrig” i föregående fråga (tabell 4): Varför anvisar du aldrig till Förberedande utbildning? Jag jobbar inte med relevant grupp av arbetssökande Jag jobbar inte med anvisningar Jag tycker inte att insatsen är bra Not: Förmedlarna som uppgav ”annan orsak” fick precisera vilken. Här är stor spridning i svaren men de flesta har inte genomfört anvisning på grund av att de är nyanställda eller har arbetsuppgifter som inte omfattar anvisning till FUB. För de förmedlare som besvarar denna fråga avslutas enkäten. Nedan följer frågor avseende senaste anvisningen till en Förberedande och orienterande utbildning. Tänk på samma anvisning när du svarar på samtliga frågor i den här delen av enkäten. Tabell 6 När gjorde du din senaste anvisning till Förberedande utbildning? Mer än ett kvartal sedan 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 7 Vilken Förberedande utbildning anvisade du då till? Starta eget-utbildning inför start av näringsverksamhet Förberedande inför en specifik Not: Förmedlarna som svarade ”annan” fick precisera vilken. Svaren varierar mycket, det är relativt vanligt att förmedlarna uppger insatser som inte tillhör de Förberedande utbildningarna t.ex. Stöd och matchning, det är också vanligt att de uppger vilket specifikt yrke den Förberedande utbildningen är riktad mot, t.ex. ett fordonsteknisk. Beskriv den arbetssökande som din senaste anvisning avsåg R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING Kortare än 6 månader , men kortare än 12 månader Tabell 12 Markera egenskaperna som stämmer med din arbetssökande 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 13 Vad var syftet med din senaste anvisning till Förberedande utbildning? Flera svarsalternativ är möjliga Utgöra stöd/komplement vid deltagande i annan insats Den arbetssökande skulle få vägledning/stöd i att söka arbete. Kartlägga eller stärka den arbetssökandes kompetens. Kartlägga den arbetssökandes intresse/motivation. Erbjuda den arbetssökande aktivitet/stimulans. Klargöra den arbetssökandes förutsättningar för arbete. Att den arbetssökande ska övergå i annat program. Att den arbetssökande ska få ett jobb (subventionerat eller osubventionerat), eller starta företag. Att den arbetssökande ska påbörja reguljär utbildning inom en arbetsmarknadspolitisk insats eller på egen hand Not: Förmedlarna som svarade ”annat” fick precisera vilket, och svaren visar att vanliga anledningar var att förbereda/testa inför en AUB och att förbättra språkkunskaper. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING Tabell 14a Hur viktiga var nedanstående faktorer vid din senaste anvisning till Förberedande utbildning? Gradera varje faktor på en skala 0–10, där 0 = inte alls viktigt, 10 = mycket viktigt (t.ex. lokalt)). vilja/önskemål eller Not: Medelvärdena baseras på antalet svar exklusive de förmedlare som svarat vet ej och där svar saknas. En fjärdedel av observationerna antar ett värde som är mindre än kvartil 1, och tre fjärdedelar av observationerna är mindre än kvartil 3. 108 förmedlare svarade att annan faktor var viktig och de fick precisera vilken. Svaren varierar mycket. Svar som förekommer är t.ex. att det finns en arbetsgivare som erbjuder anställning efter avslutat utbildning, att den arbetssökande bedöms som lämplig för det yrke utbildningen avser, är att förbättra den arbetssökande ställning på arbetsmarknaden, och den sökandes uttryckliga önskan. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 14b Hur viktiga var nedanstående faktorer vid din senaste anvisning till Förberedande utbildning? Gradera varje faktor på en skala 0–10, där 0 = inte alls viktigt, 10 = mycket viktigt. Medelvärdet för samtliga MO redovisas (t.ex. lokalt)). (tillgängliga platser) vilja/önskemål eller Not: Medelvärdena baseras på antalet svar exklusive de förmedlare som svarat ”vet ej” och där svar saknas. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING Tabell 15 I vilken utsträckning var den arbetssökande delaktig/engagerad vid anvisningen? Gradera varje faktor på en skala 0–10, där 0 = inte alls, 10 = i stor utsträckning. Not: Medelvärdena baseras på antalet svar exklusive de förmedlare som svarat ”vet ej” och där svar saknas. En fjärdedel av observationerna antar ett värde som är mindre än kvartil 1, och tre fjärdedelar av observationerna är mindre än kvartil 3. Tabell 16 Övervägde du att istället anvisa till någon annan slags Förberedande utbildning eller någon annan insats? Om du övervägde flera ange den som du huvudsakligen övervägde. Ja, annan Förberedande utbildning (tex Grundläggande moduler, Yrkessvenska, Starta eget, Förberedande utb, Meritportfölj, Ja, annan insats inom programmet Förberedande insatser (tex Studiemotiverande kurs, KVR, Reguljär utb, Ubildningsplats mm) Ja, annat program/insats (tex Arbetspraktik, Arbetsmarknads utb, Nystartjobb, Anställning med stöd, STOM mm) 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 17 Om ”ja, annan Förberedande utbildning” uppgavs som svar i föregående fråga (tabell 16): Vilken annan Förberedande utbildning övervägde du? Starta eget-utbildning inför start av Förberedande utbildning inför en specifik Not: Förmedlarna som svarade att annan Förberedande utbildning hade övervägts fick precisera vilken. Här angavs bara fyra svar, dessa redovisas inte. Tabell 18 Om ”ja, annan insats inom programmet Förberedande insatser” uppgavs i föregående fråga (tabell 16): Vilken annan insats inom programmet Förberedande insatser övervägde du? Studiemotiverande kurs på folkhögskola (SMF) Kartläggning och vägledning (KVR) Not: Förmedlarna som svarade att annan Förberedande insats övervägts fick precisera vilken. Här angavs bara två svar, dessa redovisas inte. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING Tabell 19 Om ”ja, annat program/insats” uppgavs i föregående fråga (tabell 16): Vilket annat program/insats övervägde du? Stöd och Mactchning (STOM) Not: Förmedlarna som svarade att annat program/insats övervägts fick precisera vilken. Vanligt var t.ex. arbetsprövning, arbetsträning och . 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 20 Förmedlarna som hade övervägt en annan anvisning (tabell 16) fick även besvara: Hur viktiga var nedanstående faktorer för att anvisningen gjordes till en Förberedande utbildning, istället för det alternativ som du huvudsakligen övervägde? Gradera varje faktor på en skala 0–10, där 0 = inte alls viktigt, 10 = mycket viktigt efterfrågan (bristyrken) (tillgängliga platser) vilja/önskemål eller Min bedömning av den Not: Medelvärdena baseras på antalet svar exklusive de förmedlare som svarat ”vet ej” och där svar saknas. 24 förmedlare svarade att annan faktor var viktig fick precisera vilken. Svaren variera mycket, t.ex. uppges att ett syfte var att få en ”pinne” i det interna systemet, att garantiprogrammet ska innehålla aktivitet, den arbetssökande hade goda kunskaper i svenska språket men behövde få papper på det, och att förbättra svenska språket. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING följer ett par mer generella frågor. Det vill säga, som inte specifikt rör din senaste anvisning till Förberedande utbildning. Tabell 21 Tänk på det senaste tillfället när du bedömde att en arbetssökande hade behov av en Förberedande utbildning, men då en anvisning ändå inte gjordes. Vilken var den huvudsakliga orsaken? Det har aldrig hänt Det fanns inga tillgängliga platser Det fanns ingen Förberedande utbildning som var anpassad efter arbetsmarknadens efterfrågan (bristyrken) Den arbetssökande saknade tillräckliga kunskaper i svenska Den arbetssökande uppfyllde inte kraven för deltagande, t.ex. saknades tillräckliga förkunskaper eller nödvändig dokumentation Den arbetssökande hade funktionsnedsättning som innebar hinder Den arbetssökande ville/kunde inte delta Not: Förmedlarna som svarade ”annat” fick precisera vad. Vanliga anledningar var att avtal med anordnare saknades, utbildningar saknades, och programmedel/ekonomiska resurser saknades. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 22 Förmedlarna som bedömde att den arbetssökande hade behov av en Förberedande utbildning men ändå inte anvisade (tabell 21) fick även besvara: Hur vanligt är det att du bedömer att en arbetssökande har behov av en Förberedande utbildning, men att en anvisning ändå inte görs? I mer än hälften av fallen I mindre än hälften av fallen, men mer än i undantagsfall Tabell 23 Tänk på senaste tillfället där du bedömde att en arbetssökande hade behov av en Förberedande utbildning, men en anvisning inte genomfördes eftersom den arbetssökande inte ville/kunde delta. Uppgav den arbetssökande någon särskild orsak? Om flera orsaker angavs, ange den huvudsakliga Det har aldrig hänt Praktiska hinder (t.ex. familjeangelägenheter) Uppgav ingen särskild orsak Not: Förmedlarna som svarade ”annat” fick precisera vad. Vanliga svar var arbete, ekonomi, och brister i svenska språket. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING Tabell 24 Förmedlarna som haft en arbetssökande som hade behov av en Förberedande utbildning men ändå inte anvisat på grund av den arbetssökande inte ville/kunde delta (tabell 23) fick även besvara: Hur vanligt är det att du bedömer att en arbetssökande har behov av en Förberedande utbildning, men att en anvisning inte genomförs eftersom den arbetssökande inte kan/vill? I mer än hälften av fallen I mindre än hälften av fallen, men mer än i undantagsfall 74 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 25 Hur nära bedömer du, i genomsnitt, att arbetssökande som du anvisat till följande insatser/program står arbetsmarknaden? Gradera varje faktor på en skala 0–10, där 0 = inte alls nära, 10 = mycket nära. folkhögskola (SMF) Not: Medelvärdena baseras på antalet svar exklusive de förmedlare som svarat ”vet ej” och där svar saknas. En fjärdedel av observationerna antar ett värde som är mindre än kvartil 1, och tre fjärdedelar av observationerna är mindre än kvartil 3. 66 förmedlare svarade att annan faktor var viktig och fick precisera vilken. Svaren varierar mycket, och redovisas inte. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING Tabell 26 Korrelationskoefficienter baserade på frågan som redovisas i tabell 14: Hur viktiga var nedanstående faktorer vid din senaste anvisning till Förberedande utbildning? Kunskaper i svenska språket Behov av aktivitet/stimulans /önskemål/motivation /önskemål/motivation Tabell 27 Korrelationskoefficienter baserade på svaren som redovisas i tabell 20: Hur viktiga var nedanstående faktorer för att anvisningen gjordes till en Förberedande utbildning, istället för det alternativ som du huvudsakligen övervägde? Kunskaper i svenska språket /önskemål eller motivation /önskemål eller motivation 76 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Sammanfattande tabeller för huvudanalys Nedan presenteras sammanfattande tabeller över balansen, dvs. skillnader i medelvärden mellan deltagare och jämförelsepersoner för Modell 5. Icke signifikanta skillnader anges som noll (0), signifikanta skillnader redovisas med den aktuella obalansen. Se bilaga 6 för fullständiga tabeller samt fördelningen av propensity scores. Tabell 1 Sammanfattande balans, öppet arbetslösa som jämförelsegrupp -0,45 -0,28 Barn ålder 0–7 2006 Barn ålder 8–18 2006 Ekonomiskt bistånd (SEK) Arbetsinkomst (SEK) 2004 Ekonomiskt bistånd (SEK) -0,02 -0,01 Arbetsinkomst (SEK) 2005 -30,64 R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING -0,01 -0,01 -26,91 Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager samt SCB:s LISA- register. 78 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 2 Sammanfattande balans, deltagare i APR som jämförelsegrupp Barn ålder 0–7 2006 -0,03 Barn ålder 8–18 2006 Ekonomiskt bistånd (SEK) Arbetsinkomst (SEK) 2004 Ekonomiskt bistånd (SEK) Arbetsinkomst (SEK) 2005 -0,03 -0,05 -0,02 R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING -0,01 -0,01 -0,01 -0,01 Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager samt SCB:s LISA- register. 80 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 3 Sammanfattande balans, deltagare i Nivåtest jämfört med deltagare i Barn ålder 0–7 2006 Barn ålder 8–18 2006 Ekonomiskt bistånd (SEK) Arbetsinkomst (SEK) 2004 Ekonomiskt bistånd (SEK) Arbetsinkomst (SEK) 2005 R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING -0,02 Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager samt SCB:s LISA- register. 82 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Deltagarsammansättningen redovisas nedan för när öppet arbetslösa används som jämförelsegrupp. Deltagarsammansättningen är likartad när andra jämförelsegrupper används. För den exakta deltagarsammansättningen vid matchning mot andra jämförelsegrupper se tabell 17 och 33 i bilaga 6. Tabell 4 Deltagarsammansättning för det slutgiltiga urvalet av deltagare, öppet arbetslösa som jämförelsegrupp Barn ålder 0–7 2006 Barn ålder 8–18 2006 Ekonomiskt bistånd (SEK) Arbetsinkomst (SEK) 2004 Ekonomiskt bistånd (SEK) Arbetsinkomst (SEK) 2005 R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING Not: Alla belopp anges i . Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager samt SCB:s LISA- register. 84 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Övergångar i andra program Faktaruta 1 Förkortningar för program och förklaringar för de program som finns i figur 1–3 Förberedande och orienterande utbildning Kartläggning, vägledning och rehabilitering R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING Tabell 5 Andelen i jämförelsegruppen och behandlingsgruppen som övergått i annat program (som inte är FUB), öppet arbetslösa som jämförelsegrupp Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager. Figur 1 Övergångar i andra program för deltagare och jämförelsepersoner, öppet arbetslösa som jämförelsegrupp Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager. 86 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 6 Andelen i jämförelsegruppen och behandlingsgruppen som övergått i annat program (som inte är FUB eller APR), deltagare i APR som jämförelsegrupp Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager. Figur 2 Övergångar i andra program för deltagare och jämförelsepersoner, deltagare i APR som jämförelsegrupp Källa: egna beräkningar baserat på data från AF:s datalager. R I K S R E V I S I O N E N EFFEKTER AV ARBETSFÖRMEDLINGENS FÖRBEREDANDE OCH ORIENTERANDE UTBILDNING