prop · H503252 · 2018-04-19 00:00:00 — I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till ändring av statens utgifter med anledning av lagförslagen. Förslaget till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag finns i avsnitt 1 tabell 1.1. Regeringen redovisar också de samlade konsekvenserna av förslagen för statens budget. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: De förslag som lämnas i propositionen bedöms medföra att kommer att behöva pröva fler ärenden om uppehållstillstånd och att myndighetens processföring i domstol kommer att öka. Kostnaderna för detta ryms inte inom ramen för de beräkningar och bedömningar som gjordes i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 8 avsnitt 2.7.1). Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:1 bör ökas med 2018. Utgifterna bedöms öka med 2019. 1:2 Ersättningar och bostadskostnader I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 8 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader Skälen för regeringens förslag: Anslaget används till utgifter för stöd till asylsökande och övriga kategorier som omfattas av lagen om mottagande av asylsökande m.fl., statsbidrag till kommuner och landsting samt boende för asylsökande. De förslag som lämnas i propositionen bedöms leda till något fler inskrivna i mottagningssystemet då prövningen enligt de föreslagna bestämmelserna kommer att ske. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader bör ökas med 2018. 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål 2017/18:252 Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens förvaltningsutgifter för prövning av utlännings- och medborgarskapsmål. Arbetsbelastningen för domstolarna bedöms öka något till följd av de förslag som lämnas i propositionen. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål bör ökas med 2018. Utgifterna bedöms öka med 2019 och 2020. 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens direkta utgifter för nämndemän, sakkunniga och vittnen i utlännings- och medborgarskapsmål, utgifter för ersättning till offentligt biträde och tredje man enligt 4 § lagen (1996:1620) om offentligt biträde i mål enligt utlänningslagen, utgifter för ersättning till tolkar enligt 52 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) samt ersättning till part och parts ställföreträdare enligt 15 § förvaltningsprocesslagen i mål enligt utlänningslagen och lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. I kostnaderna för tolkar får även kostnader för tolkförmedlings administrativa avgifter ingå. Något fler ärenden bedöms prövas i domstol till följd av de förslag som lämnas i propositionen, vilket också bedöms medföra ökade kostnader för rättsliga biträden. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål bör ökas med 2018. Utgifterna bedöms öka med 2019 och 2020. 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för offentligt biträde och tolk i ärenden enligt utlänningslagen eller enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Som anförs ovan bedöms de förslag som lämnas i propositionen medföra att kommer att behöva pröva fler ärenden om uppehållstillstånd, vilket också kommer att medföra ökade kostnader för offentligt biträde. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden bör ökas med 29 591 000 Prop. 2017/2018. Utgifterna bedöms öka med 2019. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 19 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting för utgifter i samband med mottagandet. De förslag som lämnas i propositionen bedöms innebära att fler kommer att beviljas uppehållstillstånd jämfört med de beräkningar och bedömningar som gjordes i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 8 avsnitt 3.6.2). Kostnaderna för kommunernas flyktingmottagande kommer därför att öka. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande bör ökas med 2018. Utgifterna bedöms öka med 1 2019 och 2020. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Studiehjälp ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för studiehjälp i form av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395) samt kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning och annan lärlingsliknande utbildning. Antalet personer som beviljas uppehållstillstånd och studerar med studiestöd bedöms öka med anledning av förslagen i denna proposition. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:1 Studiehjälp bör ökas med 2018. Utgifterna bedöms öka med 2019 och 2020. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 16 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Studiemedel ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen. Antalet personer som beviljas uppehållstillstånd och studerar med studiestöd bedöms öka med anledning av förslagen i denna proposition. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:2 Studiemedel bör ökas med 2018. Utgifterna bedöms öka med 2019 och 2020. 10.2Konsekvenser för statens budget De förslag som lämnas i denna proposition innebär att de anvisade medlen 2018 ökar med . Merparten av ökningen, , avser ökade utgifter för kommunersättning vid flyktingmottagande. Resterande ökning hänför sig bl.a. till utgifter för studiebidrag, offentliga biträden och handläggning av ärenden vid . De takbegränsade utgifterna ökar därmed med och budgeteringsmarginalen minskar med motsvarande belopp. Statens budgetsaldo och den offentliga sektorns finansiella sparande försämras med 2018, vilket motsvarar av BNP. I avsnitt 1 tabell 1.1. redovisas de ökade utgifterna per utgiftsområde och anslag. Utöver de budgetära konsekvenserna har den föreslagna lagstiftningen ekonomiska konsekvenser även , vilka redovisas i tabell 10.1 (jfr prop. 2017/18:100 avsnitt 7 tabell 7.2). Tabell 10.1 Beräknade utgifter och 2020 till följd av förslagen i denna 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden Jämställdhet och nyanlända invandrares 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1:3 Avsättning för kreditförluster Sammantaget beräknas utgifterna öka med 2019 och 2020, vilket motsvarar av BNP. Statens budgetsaldo, den offentliga sektorns finansiella sparande och det strukturella sparandet försvagas med motsvarande belopp, jämfört med beräkningarna ekonomiska vårproposition (prop. 2017/18:100). Statsskulden och den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld ökar med motsvarande belopp. I tabell 10.2 redovisas effekterna på finansiellt sparande och strukturellt sparande. 2017/18:252 Tabell 10.2 Finansiellt sparande i offentlig sektor och strukturellt sparande Procent av BNP respektive procent av potentiell BNP Finansiellt sparande i denna proposition Strukturellt sparande i denna proposition1 1 Procent av potentiell BNP Källor: och egna beräkningar 11.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i 16 a § Giltighetstiden för ett uppehållstillstånd som beviljas en utlänning enligt 5 kap. 1 eller 6 § eller 12 kap. 18 § första stycket utlänningslagen (2005:716) ska bestämmas i enlighet med fjärde stycket om det leder till en längre giltighetstid än vad som följer av 5, 12 eller 15 § och utlänningen 1.har fyllt 17 men inte , a)ett nationellt program i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan eller på heltid på en annan motsvarande utbildning, b)en yrkesinriktad utbildning som syftar till att underlätta etablering på arbetsmarknaden och som ges inom ramen för ett introduktionsprogram i gymnasieskolan, eller c)heltid på en sammanhållen yrkesutbildning inom den kommunala vuxenutbildningen eller den särskilda utbildningen för vuxna, och 3. inte har fullföljt en sådan utbildning eller, i fråga om en sådan utbildning som avses i 2 a, en utländsk motsvarande utbildning. För en utlänning som har fullföljt en sådan utbildning som avses i första stycket 2 b och c före och som studerar på ett nationellt program i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan eller på heltid på en annan motsvarande utbildning gäller, i stället för vad som anges i första stycket 3, att utlänningen inte tidigare ska ha fullföljt en sådan utbildning som avses i första stycket 2 a eller en utländsk motsvarande utbildning. Giltighetstiden för ett uppehållstillstånd som beviljas ett ensamkommande barn enligt 5 kap. 11 § utlänningslagen för att det saknas ett ordnat mottagande i hemlandet ska också bestämmas i enlighet med fjärde stycket om det leder till en längre giltighetstid än vad som annars skulle ha bestämts och barnet 1. har fyllt , och 2. studerar på a)ett nationellt program i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan, eller b)en yrkesinriktad utbildning som syftar till att underlätta etablering på arbetsmarknaden och som ges inom ramen för ett introduktionsprogram i gymnasieskolan. Giltighetstiden ska bestämmas utöver den tid som återstår av utbildningen enligt utlänningens individuella studieplan, eller, om utlänningen studerar på folkhögskola, enligt motsvarande planeringsdokument. Om det finns särskilda skäl får giltighetstiden bestämmas enligt fjärde stycket även om utlänningen studerar på deltid. I paragrafen finns bestämmelser om längre uppehållstillstånd för studier. Övervägandena finns i avsnitt 7. Första stycket 2 ändras så att även en utlänning som studerar på en yrkesinriktad utbildning som syftar till att underlätta etablering på arbetsmarknaden och som ges inom ramen för ett introduktionsprogram i gymnasieskolan eller som studerar på heltid på en sammanhållen yrkesutbildning inom komvux eller särvux kan beviljas längre uppehållstillstånd för studier. En yrkesinriktad utbildning som syftar till att underlätta etablering på arbetsmarknaden kan ges inom ramen för introduktionsprogrammen yrkesintroduktion eller individuellt alternativ 2017/18:252 (jfr 17 kap. 3 § skollagen [2010:800]). En sammanhållen yrkesutbildning inom komvux eller särvux är en kombination av nationella kurser i yrkesämnen som är relevanta för ett yrkesområde (jfr 4 § förordningen [2016:937] om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning och 4 kap. 12 § tredje stycket förordningen [2011:1108] om vuxenutbildning). Ett längre uppehållstillstånd enligt paragrafen förutsätter att utlänningen inte har fullföljt en sådan yrkesinriktad utbildning eller sammanhållen yrkesutbildning eller ett nationellt program eller motsvarande. Detta framgår av första stycket 3. Eftersom yrkesinriktade utbildningar i gymnasieskolan och sammanhållna yrkesutbildningar inom komvux eller särvux anpassas till individens kunskaper och behov blir den individuella studieplanen avgörande för när en sådan utbildning kan anses vara fullföljd. De s.k. yrkespaket som har föreslagit i sin redovisning av ett regeringsuppdrag (dnr U2017/05124/GV) är exempel på sådana yrkesinriktade utbildningar och sammanhållna yrkesutbildningar som avses i paragrafen. Första stycket 3 ändras på så sätt att kravet på att inte tidigare ha fullföljt en utländsk motsvarande utbildning endast avser nationella program eller motsvarande. Andra stycket, som är nytt, innebär att för en utlänning som har fullföljt en sådan yrkesinriktad utbildning eller sammanhållen yrkesutbildning som avses i första stycket 2 b och c före lagens ikraftträdande gäller inte villkoren som anges i första stycket 3. För att giltighetstiden för ett uppehållstillstånd ska bestämmas i enlighet med fjärde stycket krävs i stället att utlänningen inte har fullföljt ett nationellt program i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan eller en utbildning på gymnasial nivå inom komvux, särvux eller folkhögskola, eller en utländsk motsvarande utbildning. Tredje stycket motsvarar hittillsvarande andra stycket med den ändringen att även ett ensamkommande barn som, inom ramen för ett introduktionsprogram i gymnasieskolan, studerar på en yrkesinriktad utbildning som syftar till att underlätta etablering på arbetsmarknaden omfattas av bestämmelsen. För att giltighetstiden ska bestämmas utöver den tid som återstår av den sammanhållna yrkesutbildningen enligt barnets individuella studieplan krävs att det leder till en längre giltighetstid än vad som annars skulle ha bestämts. Femte stycket, som motsvarar hittillsvarande fjärde stycket, ändras som en följd av införandet av ett nytt andra stycke. 16 c § En utlänning som har haft ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt 5, 12 eller 15 §, och som inte kan få ett nytt sådant tillstånd, ska beviljas ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå om han eller hon 1.har fyllt 18 men inte , 2.studerar på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan, och 3.inte har fullföljt en gymnasieutbildning eller en utländsk motsvarande utbildning. Detsamma ska gälla för en utlänning som har haft, eller annars skulle beviljas, ett uppehållstillstånd enligt 5 kap. 11 § utlänningslagen (2005:716) för att det saknas ett ordnat mottagande i hemlandet. Den nedre åldersgränsen ska dock i detta fall vara . Uppehållstillståndet ska vara tidsbegränsat och gälla . Uppehållstillstånd enligt denna paragraf kan endast beviljas en gång. Uppehållstillstånd enligt denna paragraf får inte beviljas en utlänning som avses i första stycket som studerar på en sådan utbildning som avses i 16 a § första stycket 2 b. I paragrafen finns bestämmelser om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå för vissa utlänningar som studerar på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan. Övervägandena finns i avsnitt 7. Tillägget i fjärde stycket innebär att en utlänning som avses i första stycket inte får beviljas uppehållstillstånd enligt denna paragraf för studier på en sådan yrkesinriktad utbildning som syftar till att underlätta etablering på arbetsmarknaden och som ges inom ramen för ett introduktionsprogram Den som studerar på en sådan utbildning kan i stället beviljas ett uppehållstillstånd som gäller utöver den tid som återstår av utbildningen enligt 16 d §. 16 d § En utlänning som har haft ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt 5, 12 eller 15 § och som inte kan få ett nytt sådant tillstånd, eller som har haft ett uppehållstillstånd som har beviljats enligt 16 c, 16 f eller 16 h §, ska beviljas ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå om han eller hon har fyllt 18 men inte och uppfyller villkoren i 16 a § första stycket 2 och 3. Detsamma ska gälla för en utlänning som uppfyller villkoren i 16 a § första stycket och som har haft ett uppehållstillstånd enligt 5 kap. 11 § utlänningslagen (2005:716) för att det saknas ett ordnat mottagande i hemlandet och som inte kan få ett nytt sådant tillstånd. För att uppehållstillstånd enligt första eller andra stycket ska beviljas en utlänning som avses i 16 a § andra stycket krävs att utlänningen uppfyller villkoren i det stycket i stället för vad som anges i 16 a § första stycket 3. Uppehållstillståndet ska vara tidsbegränsat och gälla utöver den tid som återstår av utbildningen enligt utlänningens individuella studieplan, eller, om utlänningen studerar på folkhögskola, enligt motsvarande planeringsdokument. Om det finns särskilda skäl får uppehållstillstånd beviljas även om utlänningen studerar på deltid. I paragrafen finns bestämmelser om uppehållstillstånd för studier på Övervägandena finns i avsnitt 5.3 och 7. Första stycket ändras så att det framgår att även en utlänning som har haft ett uppehållstillstånd som har beviljats enligt den nya 16 f § omfattas Bestämmelsen ändras även som en följd av att hittillsvarande betecknas 16 h §. Tredje stycket, som är nytt, innebär att för att uppehållstillstånd enligt denna paragraf ska beviljas en utlänning som har fullföljt en sådan yrkesinriktad utbildning eller sammanhållen yrkesutbildning som avses i 16 a § första stycket 2 b och c före lagens ikraftträdande krävs inte att utlänningen uppfyller villkoren i 16 a § första stycket 3 utan i stället vad som anges i 16 a § andra stycket. Det innebär att utlänningen inte tidigare ska ha fullföljt ett nationellt program i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan eller en utbildning på gymnasial nivå inom komvux, särvux eller folkhögskola, eller en utländsk motsvarande utbildning. 16 e § En utlänning som på grund av att det saknas ett ordnat mottagande i hemlandet har fått, eller annars skulle få, ett beslut om av- eller utvisning med uppskjuten verkställighet eller som av samma skäl har haft ett uppehållstillstånd 2017/18:252 enligt 5 kap. 11 § utlänningslagen (2005:716), och som inte kan få ett nytt sådant tillstånd, ska beviljas ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå om 1.utlänningens första ansökan om uppehållstillstånd har registrerats hos med registreringsdatum eller tidigare, 2.utlänningen befinner sig i när ansökan om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå görs, och a)i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan eller på heltid på en annan motsvarande utbildning, eller b)på heltid på en sammanhållen yrkesutbildning inom den kommunala vuxenutbildningen eller den särskilda utbildningen för vuxna. Uppehållstillståndet ska vara tidsbegränsat och gälla . Om det finns särskilda skäl får uppehållstillstånd beviljas även om utlänningen studerar på deltid. I paragrafen finns bestämmelser om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå. Övervägandena finns i avsnitt 6. Första stycket 3 ändras så att det framgår att sammanhållna yrkesutbildningar inom komvux eller särvux omfattas av bestämmelsen. De motsvarande utbildningarna i gymnasieskolan ges inom ramen för ett introduktionsprogram och omfattas därmed av första stycket 3 a. Vad som avses med en sammanhållen yrkesutbildning inom komvux eller särvux framgår av kommentaren till 16 a §. Bestämmelsen om automatiskt verkställighetshinder i hittillsvarande fjärde stycket tas bort och ersätts av en bestämmelse om inhibition som placeras i en ny paragraf (se nya 16 j §). 16 f § En utlänning som har fått, eller annars skulle få, ett beslut om utvisning ska beviljas ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå om 1.utlänningens första ansökan om uppehållstillstånd har registrerats hos med registreringsdatum eller tidigare, 2.det för utlänningen har, eller borde ha, anvisats en kommun som ska ordna boendet enligt 3 § andra stycket lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., 3.beslutet om utvisning har fattats, eller annars skulle fattas, 15 månader eller senare från registreringsdatumet men tidigast , 4.beslutet om utvisning har fattats, eller annars skulle fattas, när utlänningen är eller äldre, 5.utlänningen befinner sig i när ansökan om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå görs, och 6.utlänningen studerar eller har för avsikt att studera a)i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan eller på heltid på en annan motsvarande utbildning, eller b)på heltid på en sammanhållen yrkesutbildning inom den kommunala vuxenutbildningen eller den särskilda utbildningen för vuxna. För att uppehållstillstånd ska beviljas en utlänning som har för avsikt att studera krävs att han eller hon har studerat i . Uppehållstillstånd får beviljas även om utlänningens identitet är oklar och han eller hon inte kan göra sin uppgivna identitet sannolik. Uppehållstillståndet ska vara tidsbegränsat och gälla . Om det finns särskilda skäl får uppehållstillstånd beviljas även vid studier på deltid. En ansökan om uppehållstillstånd ska ha kommit in till och får göras vid endast ett tillfälle. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå för vissa utlänningar som väntat på beslut. Paragrafen har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Enligt första stycket ska en utlänning som har fått, eller annars skulle få, ett beslut om utvisning beviljas ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå om vissa villkor är uppfyllda. För att uppehållstillstånd ska beviljas krävs enligt första stycket 1 att utlänningens första ansökan om uppehållstillstånd har registrerats hos med registreringsdatum eller tidigare. Enligt första stycket 2 ställs också ett krav på att utlänningen ska ha, eller borde ha, anvisats en kommun som ska ordna boendet enligt 3 § andra stycket lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Den utlänning som uppgett att han eller hon är ett ensamkommande barn men som av har bedömts som uppenbart vuxen innan en anvisning görs till en kommun omfattas alltså inte av förslaget, såvida inte senare i samband med beslutet om utvisning godtar den uppgivna åldern. För uppehållstillstånd krävs vidare, enligt första stycket 3, att utvisningsbeslut har fattats, eller annars skulle fattas, 15 månader eller senare från registreringsdatumet men tidigast . I och med kravet på att utvisningsbeslut ska ha fattats tidigast omfattas endast den som har fått sin asylansökan prövad sedan den tillfälliga lagen trädde i kraft. Kravet i första stycket 4 på att utlänningen ska ha fått ett utvisningsbeslut som vuxen innebär att både den som har hunnit fylla enligt egna uppgifter och den som fått sin ålder justerad till eller äldre omfattas av bestämmelsen. En ansökan om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå ska enligt första stycket 5 göras medan utlänningen befinner sig i . Den som har rest ut ur landet och inte längre befinner sig i omfattas alltså inte av bestämmelsen. För uppehållstillstånd krävs slutligen enligt första stycket 6 att utlänningen studerar eller har för avsikt att studera i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan, på heltid på en annan motsvarande utbildning eller på heltid på en sammanhållen yrkesutbildning inom komvux eller särvux. De utbildningar i gymnasieskolan som motsvarar sammanhållna yrkesutbildningar inom komvux eller särvux ges inom ramen för ett introduktionsprogram och omfattas därmed av första stycket 6 a. Vad som avses med en sammanhållen yrkesutbildning inom komvux eller särvux framgår av kommentaren till 16 a §. Med uttrycket ” har för avsikt att studera” avses såväl de fall då en utlänning har avbrutit sina gymnasiestudier och har för avsikt att återuppta dessa studier som de fall då en utlänning har studerat i och har för avsikt att påbörja gymnasiestudier. För att kravet på avsikt att studera ska vara uppfyllt är det tillräckligt att utlänningen intygar i ansökan om uppehållstillstånd att han eller hon har för avsikt att studera på en sådan utbildning som kan ligga till grund för uppehållstillstånd. Det krävs inte någon ytterligare precisering av vilken utbildning som avses. Av andra stycket framgår att för att uppehållstillstånd ska beviljas en utlänning som har för avsikt att studera krävs att han eller hon har studerat i .