prop · H503194 · 2018-03-21 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:194 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som För nyanlända elever som tas emot inom skolväsendet i högstadiet i eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts, ska en individuell studieplan upprättas. Detta ska göras senast efter Dessa elever ska även kunna ges undervisning enligt en I en sådan prioriteras vissa ämnen och därmed utökas undervisningstiden i dessa ämnen. De ska också få studiehandledning på sitt modersmål om det inte är uppenbart obehövligt. även nyanlända som tas emot inom skolväsendet på högstadiet i Det undantag i skollagen som ger fritidspedagoger eller motsvarande möjlighet att undervisa i fritidshemmet utan legitimation och behörighet ska tas bort. En följdändring ska göras i lagen (2010:801) om införande av Den som leder och samordnar det pedagogiska arbetet vid en förskole- enhet ska benämnas rektor i stället för förskolechef. I de fall det blir otydligt vilken skolform en rektor ansvarar för ska benämningen komp- letteras med skolform. Ett krav införs på att rektorer för förskoleenheter ska genomgå en obligatorisk befattningsutbildning. börjas möjligt efter tillträdandet av anställningen och vara genom- förd efter tillträdesdagen. Lagändringarna i fråga om nyanlända elever föreslås träda i kraft den och övriga lagändringar . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ............ 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800)................................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till Utbildningen behöver anpassas för elever som kommer till under senare 4.3Det ska införas ökade möjligheter till anpassning av nyanlända elevers utbildning (anpassad timplan)............. 4.4Rätten till studiehandledning på modersmålet eller det starkaste skolspråket ska förstärkas............................ 4.5Nyanlända elever som tas emot i högstadiet ska få en Undantaget från krav på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning i fritidshemmet ska tas bort .......................... Fritidspedagoger omfattas inte av kravet på legitimation och behörighet.............................................. Närmare om nuvarande reglering..................................... 5.3Fritidspedagoger eller motsvarande ska inte undantas från kravet på legitimation och behörighet........ 6 Förskolechefer ska benämnas rektorer och omfattas av en Bristande likvärdighet mellan förskolechefer och rektorer trots likartat uppdrag och ansvar......................... Närmare om nuvarande reglering..................................... Förskolechefer ska benämnas rektorer ............................. 6.4Rektorer för förskoleenheter ska omfattas av en Konsekvenser av förslagen som syftar till att fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till Konsekvenser för den kommunala Ekonomiska konsekvenser för staten Konsekvenser för barn och elever Konsekvenser för skolans personal Konsekvenser för enskilda huvudmän............ Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet........... 8.1.8Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män ............................................. 8.1.9Konsekvenser för möjligheterna att nå de Konsekvenser för brottsligheten..................... 8.2Konsekvenser av förslaget att undantaget från krav på legitimation och behörighet för fritidspedagoger eller motsvarande för undervisning i fritidshemmet ska tas bort....................................................................... 8.2.2Konsekvenser för den kommunala Ekonomiska konsekvenser för staten.............. Konsekvenser för barn och elever .................. Konsekvenser för fritidshemmets personal..... Konsekvenser för enskilda huvudmän............ 8.2.7Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män ............................................. 8.2.8Konsekvenser för möjligheten att nå de 8.3Konsekvenser av förslagen om att förskolechefer ska benämnas rektorer och ska omfattas av en Konsekvenser för den kommunala Konsekvenser för enskilda huvudmän............ Ekonomiska konsekvenser för staten.............. Konsekvenser för barn.................................... Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män ............................................. Konsekvenser för möjligheterna att nå de medlemskap i unionen ................. Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800)....... 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) .................................. Sammanfattning av betänkandet Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet (SOU 2017:54) i relevanta delar................................................ 2017/18:194 Bilaga 2 Betänkandets lagförslag i relevanta delar....................... Förteckning över remissinstanserna ............................... Sammanfattning av delbetänkandet Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51) i relevanta delar ............ Delbetänkandets lagförslag i relevanta delar.................. Förteckning över remissinstanserna ............................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i skollagen (2010:800), 2.lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). 2017/18:194 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800)1 dels att nuvarande 3 kap. § ska betecknas 3 kap. 12 j §, dels att 2 kap. 9–12 och 17 §§, 3 kap. 1, 12 b och 12 d §§, 4 kap. 4 §, 6 kap. 10 §, 8 kap. 9 § och rubrikerna närmast före 2 kap. 9 och 11 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 3 kap. § ska sättas närmast före 3 kap. 12 j §, dels att det ska införas tre nya paragrafer 3 kap. –12 i §§, och närmast före 3 kap. –12 i §§ nya rubriker av följande lydelse. Det pedagogiska arbetet vid en Det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ska ledas och samordnas förskole- eller skolenhet ska ledas av en rektor. och samordnas av en rektor. arbetet vid en förskoleenhet ska torn ska särskilt verka för att ledas och samordnas av en för- Dessa ska särskilt verka för att utbildningen utvecklas. Rektorn ska benämnas på detta Rektorn och förskolechefen ska benämnas på detta sätt. benämningar ska förbehållas den den som har en anställning som som har en anställning som rektor En ställföreträdare får utses för En ställföreträdare får utses för en rektor eller en förskolechef. Rektorn och förskolechefen be- Rektorn beslutar om sin enhets slutar om sin enhets inre organisa- inre organisation och ansvarar för tion och ansvarar för att fördela re- att fördela resurser inom enheten surser inom enheten efter barnens efter barnens och elevernas olika och elevernas olika förutsättningar förutsättningar och behov. fattar i övrigt de beslut och har det 1 Senaste lydelse av 3 kap. § 2018:000. 2 Senaste lydelse 2014:458. Rektorn och förskolechefen fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i denna lag eller andra författningar. Rektorn och förskolechefen får uppdra åt en anställd eller en uppdragstagare vid förskole- eller skolenheten som har tillräcklig kompetens och erfarenhet att fullgöra enskilda ledningsuppgifter och besluta i frågor som avses i första stycket, om inte annat anges. Behörighetskrav för rektor och förskolechef ansvar som framgår av särskilda Prop. 2017/18:194 föreskrifter i denna lag eller andra Rektorn får uppdra åt en anställd eller en uppdragstagare vid förskole- eller skolenheten som har tillräcklig kompetens och erfarenhet att fullgöra enskilda ledningsuppgifter och besluta i frågor som avses i första stycket, om inte annat anges. Som rektor eller förskolechef får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt. Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt. Varje huvudman ska se till att Varje huvudman ska se till att rektorerna går en särskild befatt- rektorerna går en särskild befatt- ningsutbildning eller en utbildning ningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. som kan jämställas med denna. möjligt efter det att rektorn har möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara tillträtt sin anställning och vara trädesdagen eller, när det gäller rektorer för förskoleenheter, inom Skyldigheten för en huvudman enligt första stycket gäller inte i fråga om rektorer som –tidigare gått befattningsutbildningen eller en äldre statlig rektorsutbildning, –genom annan utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som av en högskola som anordnar befattningsutbildning har jämställts med sådan utbildning, eller samma som rektorer. samma som rektorer eller, när det gäller rektorer för förskoleenheter, Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utbildning enligt första stycket. Lärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det bedriva 1. annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning om a) en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexamen, b) kompetens att undervisa på det b) kompetens att undervisa på det främmande språket, och 2. undervisning i fritidshem om de har en svensk eller utländsk högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller 2. undervisning i fristående sko- 3. undervisning i fristående sko- lor och fristående fritidshem med lor och fristående fritidshem med särskild pedagogisk inriktning. särskild pedagogisk inriktning. Förskollärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det bedriva undervisning i fristående förskolor med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter om vilka språk meddela föreskrifter om vilka språk som avses i första stycket 1 och som avses i första stycket 1 och inriktningar som avses i första inriktningar som avses i första stycket 3 och andra stycket. stycket 2 och andra stycket. Lydelse enligt prop. I detta kapitel finns bestämmelser om –tillämpningsområde (2 §), –barnens och elevernas lärande och personliga utveckling (3 §), –information om barnets och elevens utveckling (4 och 5 §§), –stöd i form av extra anpassningar (5 a §), –särskilt stöd (6–12 §§), –mottagande och undervisning av nyanlända elever (12 a–12 f §§), –överlämning av uppgifter vid övergång mellan och inom skol- former (§), och –mottagande och undervisning av nyanlända elever (12 a–12 i §§), –överlämning av uppgifter vid övergång mellan och inom skol- former (12 j §), och – allmänna bestämmelser om betyg (13–21 §§). 3Senaste lydelse 2014:458. 4Senaste lydelse 2018:000. Bestämmelserna i 12 c–12 f §§ i 12 c–12 i §§ gäller endast i , grund- gäller, om inte annat anges, i särskolan, specialskolan och same- , grundsärskolan, spe- cialskolan och sameskolan. En bedömning enligt 12 c § ska göras skyndsamt. För en nyanländ elev och för en elev som avses i 12 c § andra stycket 2 ska bedömningen göras i sådan tid att beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp kan fattas enligt 12 e §. För en elev som avses i 12 c § andra stycket 1 ska bedömningen göras senast från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av de skolformer som anges i 12 b §. Resultatet av en bedömning enligt 12 c § ska beaktas vid beslut enligt 12 e § samt vid planering av undervisningen och vid fördelning av undervisningstiden. Resultatet av en bedömning enligt 12 c § ska beaktas vid beslut enligt 12 e och h §§, upprättande av individuell studieplan enligt § och bedömning av behov av studiehandledning på modersmålet enligt 12 i § samt vid övrig planering av undervisningen och vid fördelning av undervisningstiden. För en nyanländ elev som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §, ska en individuell studieplan upprättas senast från mottagandet. Studieplanen ska vara långsiktig och beskriva hur eleven ska uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program utifrån elevens mål. Den ska innehålla uppgifter om utbildningens huvudsakliga innehåll och planerade stödåtgärder. Senaste lydelse 2015:246. Senaste lydelse 2015:246. pande utifrån de bedömningar som görs av elevens ämneskunskaper. Rektorn får besluta att en ny- anländ elev som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i ska ges undervisning som avviker från den timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för (anpassad timplan), 1. rektorn efter att elevens kun- enligt 12 c § eller senare, bedömer att eleven kommer att ha svårt att nå be- hörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan inom ramen för till utbildning enligt 7 kap. 2 §, och 2. eleven och elevens vårdnads- havare har samtyckt till den En anpassad timplan ska utfor- sådana ämnen och minst det antal ämnen som krävs för att nå be- hörighet till ett nationellt program 2. ett av de ämnen som avses i 1 är idrott och hälsa, och 3. eleven ges minst den totala övriga elever i den årskursen hos huvudmannen under den kvarva- Studiehandledning på modersmålet Prop. En nyanländ elev, som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i , grundsärskolan eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §, ska få studiehandledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt. Studiehandledningen ska syfta till att ge eleven förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Studiehandledningen får ges på elevens starkaste skolspråk, om det är ett annat än modersmålet. Sådan planering, uppföljning och utveckling av utbildningen som anges i 3 § ska genomföras även på förskole- och skolenhetsnivå. Kvalitetsarbetet på enhetsnivå ska genomföras under medverkan av lärare, förskollärare, övrig personal och elever. Barn i förskolan, deras vårdnadshavare och elevernas vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta i arbetet. Rektorn ansvarar för att kvali- ansvarar för att kvalitetsarbete vid enligt första och andra styckena. och andra styckena. annan personal som får kännedom annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verk- behandling i samband med verk- samheten är skyldig att anmäla samheten är skyldig att anmäla detta till förskolechefen eller rek- detta till rektorn. En rektor som får En förskolechef eller rektor kännedom om att ett barn eller en som får kännedom om att ett barn elev anser sig ha blivit utsatt för eller en elev anser sig ha blivit kränkande behandling i samband utsatt för kränkande behandling i med verksamheten är skyldig att skyldig att anmäla detta till huvud- att skyndsamt utreda omständig- na kring de uppgivna kränkningar- heterna kring de uppgivna kränk- na och i förekommande fall vidta de ningarna och i förekommande fall åtgärder som skäligen kan krävas 2017/18:194 vidta de åtgärder som skäligen kan för att förhindra kränkande be- krävas för att förhindra kränkande Första stycket första och andra meningarna ska tillämpas på motsvarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier på sätt som avses i diskrimineringslagen (2008:567). För verksamhet som avses i 25 kap. och för fritidshem som inte är integrerade med en skolenhet eller förskoleenhet gäller första och andra styckena för den personal som huvudmannen utser. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges det stöd som deras speciella behov kräver. Om det genom uppgifter från Om det genom uppgifter från förskolans personal, ett barn eller förskolans personal, ett barn eller ett barns vårdnadshavare eller på ett barns vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att ett barn annat sätt framkommer att ett barn är i behov av särskilt stöd, ska är i behov av särskilt stöd, ska förskolechefen se till att barnet ges rektorn se till att barnet ges sådant re ska ges möjlighet att delta vid ges möjlighet att delta vid utform- utformningen av de särskilda stöd- ningen av de särskilda stödinsat- Denna lag träder i kraft i fråga om 3 kap. 1, 12 b, 12 d och –12 j §§ och i övrigt . Förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att 33 § lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. I fråga om lärare eller förskollärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skolväsendet och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före 2011 tillämpas för anställningen 2 kap. 3 § första och andra styckena eller 2 a kap. 3 § andra stycket skollag i stället för 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen, dock längst till utgången av eller, när det gäller undervisning i grundsärskolan, special- skolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna, längst till Lärare som saknar legitimation för att besluta om betyg enligt 3 kap. 16 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före är för anställningen behöriga att besluta om betyg, dock längst till utgången av eller, när det gäller betyg i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna, längst till utgången Första stycket gäller inte lärare Första stycket gäller inte lärare och förskollärare som avses i 2 kap. och förskollärare som avses i 2 kap. 17 § i den nya skollagen och som 17 § i den nya skollagen och som före har ingått avtal före har ingått avtal om anställning för att bedriva sådan om anställning för att bedriva sådan undervisning som avses i samma undervisning som avses i samma I fråga om en lärare som I fråga om en lärare som avses i 2 kap. 17 § första stycket 1 avses i 2 kap. 17 § första stycket 1 i eller 2 i den nya skollagen gäller den nya skollagen gäller detta dock detta dock bara om han eller hon bara om han eller hon uppfyller de uppfyller de krav som anges där. krav som anges där. Andra stycket gäller inte lärare som har ingått avtal om anställning utan tidsbegränsning före för att bedriva sådan undervisning som avses i 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket i den nya skollagen. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att bl.a. föreslå hur utbildningen för nyanlända elever som kommer till under senare årskurser kan anpassas för att öka deras möjligheter att nå behörighet till gymnasieskolans nationella 7 Senaste lydelse 2018:000. 2017/18:194 program (dir. 2016:67). Utredningen, som tog sig namnet Utredningen om elever som kommer till under senare årskurser, lämnade betänkandet Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet (SOU 2017:54). I propositionen behandlas förslag i betänkandets avsnitt 5.4.3, 5.5.4 och 7.6.1. En sammanfattning av betänkandet i relevanta delar finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag i dessa delar finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning av remissinstanserna redovisas i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (U2017/02610/S). Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild utredare att lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag och bl.a. se över behörighets- och legitimationsreglerna (dir. 2016:76). Utredningen, som tog sig namnet Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner, lämnade delbetänkandet Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51). I propositionen behandlas förslag i betänkandets avsnitt 7.3, 12.1.4 och 12.2.7. En sammanfattning av betänkandet i relevanta delar finns i bilaga 4. Betänkandets lagförslag i dessa delar finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning av remissinstanserna redovisas i bilaga 6. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (U2017/02696/S). I propositionen behandlas även ett tillkännagivande från , se avsnitt 5.3. Under den fortsatta beredningen har vissa myndigheter och organisationer beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss. Utkastet överensstämmer i huvudsak med utredningarnas förslag i sak, men med vissa ändringar och till viss del en annan lagteknisk lösning (se vidare i avsnitt 4.3, 4.5 och 6.4). De myndigheter och organisationer som har beretts tillfälle att yttra sig över utkastet till lagrådsremiss är , , , Kommuner och Landsting (SKL), , Idéburna skolors riksförbund, , och . Inkomna yttranden finns tillgängliga i (U2017/02610/S) och (U2017/02696/S). Idé- burna skolors riksförbund har inte inkommit med några synpunkter. Däremot har det kommit synpunkter från , , , , , , och . Dessa behandlas i avsnitt 4.3–4.5, 5.3, 6.3, 6.4, 8.1.1, 8.1.3 och 8.3.1. Därutöver har ytterligare vissa myndigheter beretts tillfälle att yttra sig över avsnitt 6 i utkastet till lagrådsremiss. Förslaget överensstämmer i huvudsak med utredningens förslag, men med vissa ändringar. De myndigheter som har beretts tillfälle att yttra sig över utkast till lagrådsremiss i denna del är , , , , och . Inkomna yttranden finns tillgängliga i (U2017/02696/S). , och har avstått från eller inte inkommit med några synpunkter. Däremot har det kommit synpunkter från Göte- Prop. 2017/18:194 borgs universitet, och . behandlas i avsnitt 6.4. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har några språkliga ändringar gjorts. 4Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasieskolan 4.1Utbildningen behöver anpassas för elever som kommer till under senare årskurser Fler nyanlända elever börjar sent i och de har en annan skolbakgrund jämfört med tidigare nyanlända elever har en annan elevsammansättning än . Andelen elever med utländsk bakgrund i har fördubblats och har även andelen elever som invandrat efter ordinarie skolstartsålder ökat betydligt. Allt fler elever börjar i vid en allt högre ålder. Enligt har de utlandsfödda eleverna färre i svensk skola på sig att uppnå skolans kunskapskrav jämfört med motsvarande elevgrupp ([2016] Invandringens betydelse för skolresultaten). En slutförd gymnasieutbildning ökar påtagligt ungas möjligheter till arbete, vidare studier och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Att klara skolan är den enskilt viktigaste faktorn för barns utveckling och framtid. Det handlar inte bara om undervisningen, att lära sig det svenska språket och att utveckla sina ämneskunskaper, utan skolan har även en central betydelse för elevens individuella utveckling. har det också skett en tydlig förändring när det gäller vilka länder som eleverna har invandrat från. Detta har betydelse för elevernas skolbakgrund. Betydligt fler elever har kommit från länder vars skolsystem är relativt outvecklade. Eleverna kan också ha bakom sig med bristande utbildning, t.ex. på grund av att de har varit på flykt. Även elevens modersmål har betydelse, eftersom det är mer eller mindre svårt att lära sig svenska beroende på hur närbesläktade svenskan och modersmålet är.