prop · H503145 · 2018-03-20 00:00:00 — (Roks) tillstyrker eller har inte haft något att invända mot utredningens förslag. Vissa remissinstanser har yttrat sig särskilt över utredningens förslag. avstyrker utredningens förslag och ifrågasätter utredningens bedömning att är en lämplig myndighet för att ge ett sådant stöd. Den serviceskyldighet har enligt förvaltningslagen gentemot enskilda är begränsad till stöd och hjälp i frågor som omfattas av myndighetens verksamhetsområde. Det stöd utredningen föreslår att ska ge går utöver den generella serviceskyldigheten och har inte en naturlig koppling till myndighetens verksamhetsområde. Att stödet ska ges till personer med skyddad folkbokföring betyder enligt mening inte att stödet kan anses vara en del av folkbokföringsverksamheten. Denna verksamhet går ut på att fastställa en persons bosättning samt registrera uppgifter om identitet, bosättning m.m. stöd åt personer med fingerade personuppgifter har ett samband med uppgifter enligt 2 § polislagen (1984:387), men det föreslagna stödet saknar en anknytning till gällande instruktion för . Personalen har inte den kompetens som krävs för att ge ett behövligt stöd till hotade och förföljda personer och inte heller för att vägleda dem i deras kontakter med andra myndigheter och organisationer. Det är relativt få handläggare på några få orter i landet som handlägger ärenden om kvarskrivning. Även om stöd och hjälp i många fall kan ges på telefon föredrar enskilda inte sällan att besöka myndigheten. Med hänsyn till organisation och lokala närvaro har mycket begränsade möjligheter att erbjuda besök åt personer med skyddad folkbokföring. har i jämförelse med andra, mer anpassade, verktyg till sitt förfogande. ansvarar bl.a. för omsorg, service, upplysningar och råd till personer som behöver det. Genom sin uppsökande verksamhet ska socialnämnden informera om och erbjuda enskilda sin hjälp. ska också ha personal med lämplig utbildning och erfarenhet. finns även i en utsatt persons närmiljö. anser att mycket av det stöd som utredningen föreslår kan ges inom ramen för och att stödet till personer med skyddad folkbokföring istället därför bör kunna utföras av kommunernas socialnämnder. beklagar att det inte framgår av förslaget om barn och unga ska kunna kontakta . För att underlätta för barn och unga bör socialnämnden ta ett samlat ansvar för att barnet får det praktiska och emotionella stöd som det har rätt till. Om det trots allt blir som kommer att stå för samhällets stöd till enskilda ska stödet även riktas till barn och unga. Även anser att det är en brist att utredningen inte tydliggör behovet av stöd och information till barn eller lämnar förslag på ett möjligt arbetssätt i förhållande till barn. Särskilt angeläget är detta med beaktande av att utredningen kommer fram till att det saknas skäl att införa en skyldighet för att informera socialnämnden om barn med skyddad folkbokföring. Stiftelsen anför att endast är lämplig instans att stå för stödet till personer med skyddad folkbokföring om personal med barnkompetens rekryteras och utbildas i de särskilda villkor som gäller för barn med skyddade personuppgifter. Skälen för regeringens förslag Behovet av ytterligare stöd har en skyldighet att bistå den som har fått medgivande att använda fingerade personuppgifter vid kontakter med andra myndigheter och i övrigt lämna den hjälp som krävs, om den enskildes hjälpbehov inte kan tillgodoses på annat sätt (7 § lagen om fingerade personuppgifter). Utredningen har bedömt att stöd till personer med fingerade personuppgifter är en faktor som medför att fingerade personuppgifter fungerar bra i praktiken för den hotade personen och de familjemedlemmar som omfattas av åtgärden. Någon motsvarande stödfunktion finns inte för kvarskrivning vilket utredningen, liksom regeringen, anser vara en brist med dagens lagstiftning. Regeringen ser ett behov av att förbättra stödet till personer med skyddade personuppgifter. Att en sådan önskan även finns från de enskilda framkommer också av utredningen och remissvaren. Eftersom det inte finns något samlat ansvar hos någon aktör kan det resultera i att en enskild, som redan befinner sig i en utsatt position, behöver söka hjälp vid flera instanser och riskerar mötas av olika besked. måste den enskilde också i stor utsträckning på egen hand skaffa sig kunskaper om exempelvis hur informationsspridningen i samhället ser ut liksom hur förföljare går till väga när de genom eftersökning av personuppgifter försöker hitta en annan person. En bristande kunskap i dessa frågor kan utgöra en bidragande orsak till att skyddsåtgärden inte ger effekt. Det är en angelägen uppgift för samhället att öka tryggheten för och ge skydd till de personer som lever i ständig rädsla att utsättas för brott. Samhället bör därför i stor utsträckning erbjuda dessa personer stöd. Regeringen instämmer därför i utredningens förslag att det ska införas en särskild skyldighet att lämna stöd till personer som medges skyddad folkbokföring. bör ansvara för att ge stöd vid skyddad folkbokföring När det gäller frågan om vilken myndighet som bör ha huvudansvar för stödet till den som har skyddad folkbokföring är det framför allt , och socialnämnden som kan vara aktuella. Vissa remissinstanser anser att socialnämnden är bäst lämpad för uppgiften. Varje kommun svarar för inom sitt område och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. ansvar gentemot brottsoffer och deras närstående har även särskilt utpekats i socialtjänstlagen (se 1 kap. 1 §, 2 kap. 1 § och 5 kap. 11 § socialtjänstlagen). har även utfärdat föreskrifter och allmänna råd och tagit fram en handbok där det bl.a. framgår olika insatser som nämnden har att vidta gentemot den hotade och förföljda personen (se föreskrifter och allmänna råd [SOSFS 2014:4] om våld i nära relationer samt Våld om och hälso- och sjukvårdens arbete med våld i nära relationer, ). ska bl.a. vid behov erbjuda våldsutsatta stöd och hjälp i form av lämpligt, tillfälligt boende som motsvarar den våldsutsattas behov av skydd. bör vidare bl.a. kunna erbjuda våldsutsatta stöd och hjälp i form av information och råd, stödsamtal, hjälp att ordna stadigvarande boende, stöd i föräldraskap, förmedling av kontakt med frivilligorganisationer och andra aktörer samt hjälp vid kontakt med hälso- och sjukvården och andra myndigheter, exempelvis och . Det stöd som regeringen nu föreslår är emellertid förknippat med en särskild skyddsåtgärd för personuppgifter. De flesta av landets kommuner är små och har sannolikt få ärenden av detta slag och därmed inte den kompetens som behövs. Det är inte rimligt eller ekonomiskt försvarbart att alla kommuner ska bygga upp denna typ av kompetens. har i många fall kontakt med den som behöver skydd i den brottsutredning som kan pågå med anledning av behovet av skydd. Det är dock inte alltid som en anmälan om brott görs och kontakten mellan den enskilde och är då inte lika naturlig. Det är därför mindre lämpligt att ge uppdraget. I sitt remissvar har avstyrkt utredningens förslag om att utses som särskild stödmyndighet för den enskilde. Regeringen anser dock att är den myndighet som har bäst förutsättningar att ge personer med skyddad folkbokföring det stöd som de behöver. Regeringen grundar denna bedömning på följande skäl. kommer att handlägga ärenden om skyddad folkbokföring och får därmed i ett tidigt skede kontakt med den enskilde och får antas informera redan på ansökningsstadiet om de svårigheter som kan uppkomma genom skyddsåtgärden. handlägger ärenden om kvarskrivning. har därför kunskap om hur dessa personer måste agera för att en kvarskrivning ska ge verkan. har också kunskaper om effekterna av kvarskrivning och om hur de negativa konsekvenserna kan minimeras. Det är även viktigt att så få myndigheter som möjligt har kännedom om bosättning och andra förhållanden för personer med skyddad folkbokföring. Regeringen föreslår därför att ska ansvara för att ge stöd åt personer med skyddad folkbokföring. Det blir då samma myndighet som ansvarar för att administrera åtgärden som ansvarar för att ge stöd till dem som omfattas av den. Samma ordning gäller för fingerade personuppgifter. För att säkerställa att även barn och ungdomar nås av stödet är det viktigt att stödinsatser är utformade på ett sätt som även barn kan ta till sig. Stödets utformning och innehåll erfarenheter av att ge stöd till personer med fingerade personuppgifter visar att stödet främst behövs efter beslutet om åtgärden. Det är även rimligt att anta att en person som medges att använda fingerade personuppgifter har ett större behov av stöd då åtgärden är mer ingripande för den enskilde än skyddad folkbokföring. stöd kan därför antas vara mindre omfattande än stöd till personer med fingerade personuppgifter. Syftet med stöd ska vara att ge personer med skyddad folkbokföring information om hur de ska kunna agera på ett sätt som 2017/18:145 innebär att personuppgifterna skyddas och att behovet av skydd tillgodoses. Som tidigare nämnts ser regeringen att behovet av information till den enskilde kommer utgöra en central komponent i stödet. ska däremot inte agera ombud och inte heller vara närvarande när personerna ingår avtal eller liknande eller på annat sätt ge mer handfast stöd i frågor hos andra myndigheter eller privata organisationer. Avsikten är inte heller att ska få en kurativ roll. Det är tillräckligt att stöd till personer med skyddad folkbokföring ges under kontorstid. Som framfört finns organisatoriska begränsningar i myndighetens möjlighet att verka på det lokala planet. När den som har medgivits skyddad folkbokföring behöver personligt stöd och hjälp på den plats denne befinner sig är det därför möjligt att hjälpen måste komma från annat håll. Det bör även nämnas att inte kan förväntas besitta all kunskap som kan vara nyttig för en person med skyddad folkbokföring. Det kommer därför även av den anledningen vara nödvändigt att andra myndigheter i olika sammanhang hjälper till inom ramen för respektive myndighets ansvarsområde. Denna skyldighet har alla myndigheter enligt förvaltningslagen . Det stöd som bör ge kompletterar förvaltningslagens reglerade serviceskyldighet och regeringen föreslår därför att en särskild bestäm- melse om skyldighet att ge stöd införs. En person med skyddad folkbokföring som inte kan få hjälp på annat sätt ska därmed företrädesvis kunna vända sig till . Personer med skyddad folkbokföring behöver få kunskap i praktiska frågor om hur de ska agera och hantera de egna personuppgifterna för att den skyddade folkbokföringen ska ge effekt. bör ansvara för att vägleda personerna om vad som är viktigt att tänka på vid kontakter med andra myndigheter och organisationer. Stödet ska kunna ges på både och den enskildes initiativ. I ansvaret bör också ingå att , utifrån den enskildes vilja att medverka, har regelbunden kontakt med personerna de har skyddad folkbokföring för att bland annat diskutera behovet av fortsatt skydd. Det kan vara lämpligt med åtminstone en kontakt men i det enskilda ärendet kan tätare kontakter vara aktuella. Kontakterna ger förutsättningar för en flexibel bedömning av frågan om den skyddade folkbokföringen kan upphöra där inte enbart skyddsbehovet utan även den enskildes trygghet vägs in. Om har beslutat om skyddad folkbokföring ska myndigheten informera den enskilde om detta. På samma sätt som bör informera den enskilde när skyddsperioden är på väg att löpa ut. En viss del av stödet kan säkerligen standardiseras, men stöd måste också kunna ges till varje person utifrån dennes behov. Som påtalats av remissinstanserna ska stödet även riktas till barn och unga. Regeringen ser dock inte behov av att närmare reglera hur detta stöd ska utformas. Däremot kan det finnas anledning för regeringen att återkomma till frågan om det i förordning bör införas en skyldighet för att informera socialnämnden om barn med skyddad folkbokföring. En särskild bestämmelse om att ska lämna stöd Sammanfattningsvis anser regeringen att det bör införas en bestämmelse i folkbokföringslagen om att ska lämna stöd till personer med skyddad folkbokföring. bestämmelsen påminner om regleringen av stöd till personer med fingerade personuppgifter. Det stöd som ska ge avviker från och kommer inte vara lika Enligt regeringens mening är det därför lämpligt att bestämmelsen får en annan utformning och föreslår därför att det ska införas en skyldighet för att lämna stöd till den som har medgetts skyddad folkbokföring så att skyddet kan upprätthållas. Regleringen föreslås ske genom att det i folkbokföringslagen införs en ny paragraf, 17 b §. stöd till andra myndigheter och Regeringens bedömning: Det bör inte i lag införas någon särskild reglering som ger skyldighet att bistå andra myndigheter och organisationer i frågor som rör behandling av personuppgifter när det gäller personer med skyddad folkbokföring. Utredningens förslag: Överensstämmer inte med regeringens Utredningen föreslår att det i folkbokföringslagen ska införas en ny bestämmelse om att i lämplig utsträckning ska bistå andra myndigheter och organisationer i frågor som rör behandling av personuppgifter när det gäller personer med skyddad folkbokföring. Remissinstanserna: Justitiekanslern, i , län, i , Transportstyrelsen, Patent- och registreringsverket, , , för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks), Datainspektionen, , , Fastighets- ägarna , , , Social- styrelsen, , , E- hälsomyndigheten, , , Arbetsförmedlingen, Säkerhetspolisen, , , Kriminalvården, i , Kvinnors Nätverk tillstyrker eller har inte haft något att invända mot avstyrker utredningens förslag. är viktigt med ett bra samarbete mellan myndigheter och andra organisationer för att öka förståelsen för de problem som aktualiseras vid skyddade personuppgifter men även för att öka skyddet för hotade och Det är dock oklart på vilket sätt kan hjälpa andra myndigheter i deras arbete med behandling av skyddade har kompetens inom ramen för verkets egen verksamhet och saknar ingående kunskap om andra myndigheters verksamhet och registerförfattningar. 2017/18:145 i förvaltningslagen som möjliggör för myndigheter att vända sig till för att få hjälp i de frågor som ingår i Även framhåller att det redan av förvaltningslagen framgår att varje myndighet ska lämna andra myndigheter hjälp inom ramen för den egna verksamheten och anser att om mer preciserade bestämmelser bedöms nödvändiga kan sådana lämpligen meddelas på annat sätt än genom lag. Skälen för regeringens bedömning: Utredningen har föreslagit en i författning reglerad skyldighet för att ge stöd till myndigheter och organisationer i frågor som rör behandling av personuppgifter när det gäller personer med skyddad folkbokföring. Det finns flera bestämmelser om myndigheters skyldighet att bistå enskilda och andra myndigheter. Som redan nämnts ska varje myndighet lämna den enskilde sådan hjälp att han eller hon kan ta till vara sina Hjälpen ska ges i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens En myndighet ska också inom sitt verksamhetsområde samverka med andra myndigheter. regeringen ska verka för att genom samarbete med myndigheter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten myndighetsförordningen [2007:515]). Avseende de nu aktuella frågorna ger ett visst har bland annat i samverkan med några andra myndigheter tagit fram en vägledning för hantering av sekretessmarkerade personuppgifter i offentlig förvaltning. har dock gjort bedömningen att det finns ett behov av ett mer omfattande stöd än det som ges och att it-frågor kommer vara vanligt Personuppgifter som rör personer med skyddad folkbokföring kommer behandlas i hela samhället. För att åtgärden ska fungera och ge effekt måste personuppgifterna behandlas på ett säkert sätt inom hela samhället. Varje myndighet och annan organisation ansvarar dock för sin egen Regeringen ställer sig därför tveksam till I likhet med anser regeringen att det får hållas för oklart på vilket sätt har kompetens att hjälpa andra myndigheter och organisationer i deras arbete med behandling av Det riskerar även att stå i konflikt med myndighetens och organisationens eget personuppgiftsansvar. saknar av naturliga skäl ingående kunskap om andra myndigheters och organisationers verksamhet och det är mot den bakgrunden varken lämpligt eller rimligt att ska lämna det stöd som föreslås. Likväl anser regeringen att det finns ett behov av råd och stöd till olika aktörer i samhället. Detta gör sig även gällande genom remiss- Genom att skyddad folkbokföring ersätter kvarskrivning och blir delvis ett nytt skyddsinstitut utgör även det skäl till att vägledande information kan bli nödvändigt, särskilt inledningsvis. Mot denna bakgrund anser regeringen att syftet med utredningens förslag bör därför inte i lag reglering som ger skyldighet att bistå andra myndigheter Prop. 2017/18:145 och organisationer i frågor som rör behandling av personuppgifter när det gäller personer med skyddad folkbokföring. 4.3.12Upphörande av skyddad folkbokföring Regeringens förslag: Om den som har medgetts skyddad folkbokföring anmäler hos att skyddad folkbokföring inte längre behövs eller om det finns särskilda skäl för det, ska besluta att den skyddade folkbokföringen ska upphöra att gälla. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Justitiekanslern, i , Datainspektionen, , , , Fastighetsägarna , , , , i , Transportstyrelsen, , , , för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks), , , , , , , Arbetsförmedlingen, Säkerhetspolisen, , , och Nationellt centrum för kvinnofrid vid tillstyrker eller har inte haft något att invända mot utredningens förslag. Skälen för regeringens förslag: Kvarskrivning får medges för högst i taget och ska upphöra när det inte längre finns skäl för den (17 § folkbokföringslagen). Den skyddade folkbokföringen ska enligt regeringens förslag som regel medges för obestämd tid, något som gäller för fingerade personuppgifter. I likhet med utredningen anser regeringen att det är lämpligt att skyddad folkbokföring kan upphöra på samma grunder som fingerade personuppgifter. Regeringen föreslår därför att om den enskilde anmäler att den skyddade folkbokföringen inte längre behövs ska besluta att den ska upphöra att gälla. Vid en sådan anmälan är det viktigt att försäkrar sig om att anmälan verkligen kommer från den enskilde. I 4.2.5 föreslår regeringen att fingerade personuppgifter även ska upphöra om det finns särskilda skäl. Motsvarande bestämmelse bör enligt regeringens förslag gälla för skyddad folkbokföring. Särskilda skäl kan exempelvis föreligga vid de situationer där det är uppenbart att hotet upphört eller minskat i så stor utsträckning att det inte längre finns något behov av skyddad folkbokföring. Bestämmelsen bör tillämpas restriktivt och föreslås regleras i 17 § folkbokföringslagen. 2017/18:145 4.4 Sekretess för hotade och förföljda personer folkbokföringsdatabasen bör inte formaliseras ytterligare. bedömning: Överensstämmer med Remissinstanserna: efterlyser en djupare analys av sekretessmarkering får stor inverkan på olika myndigheters hantering, också hos domstolarna. Någon bakgrundsinformation följer inte med sekretessmarkeringen och alla inkomna personuppgifter med sekretessmarkering måste därför behandlas lika. Det vore önskvärt med en mer kvalitativ prövning av en ansökan om att få sekretessmarkering. föreslår att huvudregeln vid ansökan om sekretessmarkering bör vara att den ska undertecknas av en vårdnadshavare i de fall hotet kommer från den andra vårdnadshavaren. En sekretessmarkering bör även fortsätta att gälla tills den enskilde meddelar att den inte längre behövs. skulle med lämpliga tidsintervaller kunna informera personer med sekretessmarkering om att den bör tas bort om hotbilden försvunnit. beklagar att utredningen inte kommit med förslag om förstärkt sekretess för personer med sekretessmarkering. Föreningen har på eget initiativ lämnat ett yttrande där den invänder mot utredningens bedömning och anser att behöver få instruktioner så att rutinerna vid handläggning av sekretessmarkering ändras. Sekretessmarkeringen administreras nu utan någon som helst möjlighet till insyn för en vårdnadshavare som inte står bakom ansökan. Handläggningen är undermålig och rättsosäker. Utestängningen är effektiv och får även verkan in i den rättsprocess om barnet som vanligtvis följer. I flera fall har domstol inskränkt umgänget när det framkommit att skyddad adress beviljats. sekretessbelagda utredning styr domstolens beslutsprocess i vårdnads- och umgängesmål. Lagstiftningen bör även ändras så att beslut om skyddad adress för barn kan överklagas till högre instans, av i vart fall barns vårdnadshavare. Därtill bör lagstiftningen ändras så att domstol i vårdnadsmål ges möjlighet att pröva och ändra beslut om barns skyddade adress. Skälen för regeringens bedömning Betydelsen av en sekretessmarkering Som sagts finns det tre typer av skyddade personuppgifter: fingerade personuppgifter, kvarskrivning och sekretessmarkering. Fingerade personuppgifter och kvarskrivning är skyddsinstitut som regleras i lag och som innebär särskilda rättsverkningar. markeringen har däremot sin grund i en administrativ bestämmelse som gör det möjligt att göra en särskild anteckning om att det kan antas att en uppgift inte får lämnas ut på grund av sekretess (5 kap. 5 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen). Denna bestämmelse kan tillämpas av alla myndigheter i förhållande till alla sekretessbestämmelser och syftar till att vara en påminnelse om att en noggrann sekretessprövning ska göras. Sekretessmarkeringen innebär inte att uppgifterna som markerats per automatik omfattas av sekretess. En prövning i det enskilda fallet ska alltid göras innan uppgifterna lämnas ut. Det är därför inte möjligt att i förväg besluta, och på så sätt garantera, att sekretess ska gälla för vissa uppgifter. För att ett beslut ska kunna överklagas krävs att det har rättsverkningar. Ett beslut om sekretessmarkering är inte något bindande avgörande av sekretessfrågan utan enbart en påminnelse om behovet av en noggrann sekretessprövning. En sekretessmarkering har därmed inte några rättsverkningar (RÅ 2005 ref. 12 och RÅ 2006 ref. 61). praxis för sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen Förfarandet med sekretessmarkering inom folkbokföringen är inte närmare lagreglerat utan grundar sig i stället på den ovan angivna generella bestämmelsen. En sekretessmarkering i folkbokförings- databasen är en indikation på att folkbokföringssekretess kan gälla för uppgifterna. Skyddet består i att registrerar en sekretessmarkering som aviseras tillsammans med personuppgifterna till alla myndigheter som får grundläggande personuppgifter från Skatte- verkets folkbokföringsverksamhet. vidareförmedlar även post till personer med sekretessmarkering. har tagit fram en särskild ordning för hantering av sekretessmarkeringar i folkbokföringsdatabasen för hotade och förföljda personer. Enligt denna ordning ska ansökan om en sekretessmarkering som regel vara skriftlig. I normalfallet ska en ansökan för ett barn skrivas under av båda vårdnadshavarna. kan dock godta en ansökan även om en eller båda vårdnadshavarnas underskrift saknas. Ansökan ska innehålla en redogörelse för anledningen till att personuppgifterna ska sekretessmarkeras och bör åtföljas av någon form av utredning som styrker påståendet om hot eller förföljelse. fattar beslut om att registrera en sekretessmarkering om den person som ansökan avser eller dennes närstående kan antas bli utsatta för eller är utsatta för ett aktuellt och konkret hot och det därför kan antas att uppgifter om personen inte får lämnas ut på grund av folkbokföringssekretess. För att sekretessmarkering ska medges måste den få en faktisk effekt vilket innebär att som regel är byte av bostad ett krav även om det i enstaka fall kan finnas skäl att göra avsteg från detta.