prop · H503280 · 2018-06-27 00:00:00 — Det öppnar för en hjälp som i högre utsträckning bygger på en växande relation mellan den äldre personen och omsorgspersonalen. Grundläggande är att ha makt över vad, när och hur något ska göras. Det skapar betydligt bättre förutsättningar för att kunna ha kontroll över sin vardag på villkor som liknar andras. Har den enskilde också makt över vem som ska genomföra beslutade insatser inom äldreomsorgen får denne även möjlighet att påverka bakomliggande organisatoriska frågor som personalkontinuitet och kompetens. I propositionen Förenklat beslutsfattande om hemtjänst för äldre (prop. 2017/18:106) föreslog regeringen att det i socialtjänstlagen ska införas en ny bestämmelse med innebörden att socialnämnden utan föregående behovsprövning får erbjuda hemtjänst till äldre personer. Syftet är att ge de kommuner som så önskar möjlighet att bevilja äldre kvinnor och män insatser på ett enklare sätt och med större utrymme för delaktighet och självbestämmande. Korttidsplats ska inte kunna erbjudas utan föregående behovsprövning. Vidare föreslogs att kommunen ska följa upp insatserna med utgångspunkt i kommunens riktlinjer, insatsernas kvalitet och värdegrunden för äldre och att kommunen i sina riktlinjer närmare ska precisera villkoren för de insatser som kommunen erbjuder. Den nya bestämmelsen möjliggör även för kommuner att tona ner ett resurskrävande inledande utredningsarbete till förmån för att utveckla upp- 2017/18:280 följning av kvalitet, nöjdhet och effektivitet. Förslaget förstärker också inslagen av förebyggande insatser genom att generella hemtjänstinsatser tillgängliggörs i ett tidigare skede, vilket kan minska eller skjuta upp behovet av mer omfattande äldreomsorg. Ett erbjudande om hemtjänst utan föregående behovsprövning förutsätter att den äldre personen har informerats om i vilken utsträckning och på vilket sätt han eller hon kan påverka utförandet av insatserna, på vilket sätt kommunen följer upp insatserna och att rätten att kunna ansöka om bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen kvarstår. får i uppdrag att ge förslag på hur statistikuppgifter om de insatser som beviljas utifrån den nya bestämmelsen ska redovisas. får även i uppdrag att utvärdera tillämpningen av den nya bestämmelsen med fokus på en jämlik och jämställd äldreomsorg och på hur den nya bestämmelsen påverkar äldre kvinnor och män med nedsatt kognitiv förmåga. Den nya bestämmelsen bedöms kunna leda till ett minskat tryck på insatser från anhöriga vilket har störst betydelse för kvinnor eftersom de oftare än män påverkas negativt av att utföra anhöriginsatser. Förslaget ger möjlighet för kommunerna att erbjuda både äldre kvinnor och män insatser på ett enklare sätt vilket har positiva effekter för båda könen. Förslaget bedöms sammantaget få positiva effekter på jämställdhet mellan kvinnor och män. biföll propositionens förslag och lagändringen träder i kraft (SFS 2018:669). 5.8 Jämställd och jämlik vård och omsorg 5.8.1 Nytt mål för äldrepolitiken Regeringen avser att föreslå att det nationella målet för äldrepolitiken kompletteras med ett femte mål, om att äldre kvinnor och män ska erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg. De nationella målen för äldrepolitiken bygger på den deklaration med principer för äldre personer, som fanns i en resolution som antogs av 1991 (nr 46/91). svenska och anpassades efter svenska förhållanden. för äldrepolitiken syftar till att tjäna som utgångspunkt för t.ex. kommun- erna att utarbeta lokala äldrepolitiska handlingsprogram, för myndigheter att utforma äldreprogram inom deras ansvarsområde osv. De nuvarande nationella målen för äldrepolitiken fastställdes av riks- dagen 1998, utifrån de förslag som presenterades i Nationell handlings- plan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113). Tanken var att målen skulle göra det lättare att gå åt samma håll och mobilisera gemensamma De nationella målen spänner över sektor- och laggränser och ska göra det gemensamma åtagandet tydligare. De nationella målen för äldrepolitiken är att äldre kvinnor och män – kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin – kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, – bemötas med respekt, –ha tillgång till god vård och omsorg. I betänkandet SOU 2017:21 redovisas skillnader i omsorgen mellan olika grupper av äldre. Till exempel förskrivs äldre kvinnor oftare än män olämpliga läkemedel och de drabbas av höftledsfrakturer. Utredningen lyfter även fram skillnader mellan olika socioekonomiska grupper, att kvinnor och män med funktionsnedsättning drabbas av negativa skillnader, vilket även gäller äldre kvinnor och män som tillhör de nationella minoriteterna och äldre kvinnor och män som är födda utomlands. Regeringen anser det angeläget att jämställdheten och jämlikheten inom äldreomsorgen ökar, och därmed bör de nationella målen för äldrepolitiken kompletteras med ett femte mål, om att äldre kvinnor och män ska erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg. verkar i ett samhälle som kontinuerligt förändras och verksamhet måste anpassas efter förändringar i omvärlden. Den samhällsekonomiska utvecklingen, valfrihets- och konkurrensreformer, demografin och folkhälsan samt läget på arbetsmarknaden är några av de samhällsförändringar som berör och civilsamhället mer eller mindre direkt. verksamheter regleras bl.a. av socialtjänstlagen, som ger kommunerna stor frihet att utveckla efter lokala behov och förutsättningar. Många samhällsförändringar har inneburit att har fått ansvar för nya grupper, uppgifter och utmaningar. Det ställer stora krav på kommunernas socialtjänst och dess personal. Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare för att göra en översyn av socialtjänstlagen och vissa av uppgifter (dir. 2017:39). I uppdraget ingår att föreslå åtgärder som kan bidra till en förutsägbar, likvärdig, jämlik, jämställd och rättssäker tillgång till och dess insatser. Utredaren ska vidare se över och lämna förslag beträffande socialtjänstlagens struktur och konstruktion, t.ex. indelning i olika målgrupper. Förslagen ska också stärka tillgången till en jämlik, jämställd och likvärdig socialtjänst. Förslagen ska ge en hållbar socialtjänst som främjar långsiktigt strukturellt förebyggande arbete och bidrar till hållbarhet samt minskar behovet av individuella insatser. De förändringar som föreslås ska kunna genomföras inom befintliga ekonomiska ramar. uppdrag ska övervägas. Översynen ska resultera i en lagstiftning som främjar effektiva och kunskapsbaserade insatser av god kvalitet inom befintliga ramar. Lagstiftningen ska ge utrymme att ta tillvara medarbetarnas kompetens för att utveckla verksamheten och att fokusera på kärnverksamheten. De förslag som utredaren lämnar ska bidra till ökad kvalitet utan att leda till ökade kostnader för stat eller kommun. Syftet med uppdraget är att utforma en socialtjänst som bidrar till social hållbarhet med individen i fokus och som med ett förebyggande perspektiv ger människor lika 2017/18:280 möjligheter och rättigheter. Vidare ska erbjuda behovsanpassade insatser med ett förebyggande och evidensbaserat perspektiv. Utredningen lämnade delbetänkandet Ju förr desto bättre, vägar till en förebyggande socialtjänst (SOU 2018:32). Betänkandet lyfter fram bl.a. de svårigheter som kommunerna har i det förebyggande arbetet. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . Myndigheten ska främja ett systematiskt, sammanhållet och effektivt genomförande av jämställdhetspolitiken genom arbete med uppföljning, analys, samordning, kunskap och stöd i syfte att nå de jämställdhetspolitiska målen. Här ingår stöd till statliga myndigheter i deras arbete med jämställdhetsintegrering och i deras övriga arbete för att nå de jämställdhetspolitiska målen. kan alltså stödja andra myndigheter som exempelvis utformar stöd till kommunerna avseende äldreomsorg men varje myndighet är enligt principen om jämställdhetsintegrering ansvarig för jämställdhet inom sina egna verksamhetsområden och att de stöd som publiceras bidrar till ökad jämställdhet. Ett av de sex jämställdhetspolitiska delmålen är Jämställd hälsa. Flickor och pojkar, kvinnor och män ska ha samma förutsättningar för en god hälsa samt erbjudas vård och omsorg på lika villkor. Delmålet om jämställd hälsa harmoniserar väl med det övergripande målet för folkhälsopolitiken om att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen, liksom med mål för hälso- och sjukvårdspolitiken, äldrepolitiken och funktionshinderspolitiken. Jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) –2018 pågår utvecklingsprogrammet Jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) där 58 myndigheter och en organisation ingår. I uppdraget ingår att myndigheterna ska presentera en plan med mål och aktiviteter för hur myndigheten avser arbeta för att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. och är två av JiM-myndigheterna. har i sitt arbete bland annat tagit fram kunskapsstöd för att bidra till ökad kompetens inom områden som rör jämställd hälsa. har ökat kunskapen kring jämställt bemötande i tillsynen bland sina medarbetare och utvecklat möjligheterna att ta fram och analysera könsuppdelad statistik. Insatser inom hälso- och sjukvårdsområdet av särskild betydelse för äldre och äldreomsorgen 5.9.1En god och nära vård För att kunna möta framtidens utmaningar och för att öka förtroendet för hälso- och sjukvården krävs ett strategiskt och målmedvetet arbete, där en del handlar om att organisera vården utifrån allmänhetens och patienternas behov. Regeringen har därför tillsatt en utredning som har antagit namnet Samordnad utveckling för god och nära vård (S2017:01) för att stödja landstingen, berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården. Primärvården ska vara det naturliga förstahandsvalet för alla som söker vård, inte minst vid behov av regelbundna vårdkontakter (dir. 2017:24). Utredningen lämnade ett första delbetänkande God och nära vård – en gemensam färdplan och målbild (SOU 2017:53) . lämnade utredningen betänkandet God och nära vård – en primärvårdsreform (SOU 2018:39). Utredningen ska lämna sin slutredovisning . lämnades propositionen Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti (prop. 2017/18:83) över till . I propositionen gör regeringen bedömningen att förflyttning bör ske från dagens sjukhustunga hälso- och sjukvård till en förstärkt första linjens hälso- och sjukvård. Regeringen föreslår en ny bestämmelse i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) om att landstingen ska organisera hälso- och sjukvårdsverksamheten så att vården kan ges nära befolkningen. Regeringen föreslår även att vårdgarantin i primärvården ska stärkas genom att den enskilde inom garanteras medicinsk bedömning av läkare eller annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal i primärvården. antog propositionen och lagändringen träder ikraft (SFS 2018:553). Regeringen har ingått en överenskommelse med SKL om insatser för att förbättra tillgängligheten och samordningen i hälso- och sjukvården (dnr S2017/07321/FS), den s.k. patientmiljarden, som bl.a. syftar till att stimulera en förstärkt vårdgaranti i primärvården. 5.9.2Fri öppenvård för personer som är Regeringen aviserade i budgetpropositionen att öppenvård inom högkostnadsskyddet ska bli avgiftsfri för personer som är (prop. 2015/16:1). Kostnaderna för upprepade besök i vården kan bli kännbara för äldre personer som har ett omfattande behov av hälso- och sjukvård, trots högkostnadsskyddet. Det huvudsakliga syftet är att förbättra hälsan hos dessa personer. Avgiftsfriheten trädde i kraft . 2017/18:280 5.9.3 Användning av många läkemedel innebär en ökad risk för biverkningar, läkemedelsinteraktioner och bristande följsamhet till ordination. Samtidig användning av tio eller fler preparat av en person bör betraktas som en signal om att det kan finnas läkemedel som används utan eller med oklar indikation och att det finns risker med läkemedelsbehandlingen. I befolkningen som är har 10 eller fler läkemedel och detta är något vanligare bland kvinnor än män. I ordinarie boende har av kvinnorna fler än tio läkemedel och av männen är det som har fler än tio läkemedel. I särskilt boende ökar andelen äldre som använder fler än tio läkemedel. Där har av både kvinnorna och männen fler än tio läkemedel. Det finns stora skillnader mellan kommunerna, enligt resultat som redovisas i Öppna jämförelser 2017. För regeringen är det viktigt att säkerställa en god tillgänglighet till läkemedel i alla delar av landet och en god patientsäkerhet i apoteksledet. presenterade regeringen propositionen Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden (prop. 2017/18:157). Propositionen bygger på Nya betänkande Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden SOU 2017:15, där flera förslag för en förbättrad apoteksmarknad presenteras. I betänkandet föreslås bland annat en förändring av den så kallade 24-timmarsregeln och en lagreglerad returrätt för apoteken i syfte att öka tillgängligheten till läkemedel. Propositionen utgår till stor del från betänkandets förslag som syftar till att höja kvaliteten på apoteken. Arbetet med tillgänglighet till läkemedel fortsätter också inom ramen för den nationella läkemedelsstrategin. Här handlar det främst om en förbättrad hantering av restnoteringar, dvs. situationer då ett läkemedel med kort varsel inte kan levereras av innehavaren av ett godkännande för försäljning av läkemedlet. antog regeringens förslag och de lagändringar som föreslogs kommer att succesivt träda ikraft till (SFS 2018:1105–1108). Regeringen lämnade propositionen Nationell läkemedelslista till (prop. 2017/18:223). Det övergripande målet med propositionen är att skapa en samlad bild av en patients läkemedelsbehandling oavsett var i landet patienten har ordinerats eller hämtat ut sina läkemedel. Det föreslås ett nytt register, som är ett led i arbetet med att öka patientsäkerheten och effektivisera arbetet med ordination och förskrivning av läkemedel. Konkret innebär aktiviteten att utpekade yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården, expedierande personal på öppenvårdsapotek och patienter ska få åtkomst till samma information om patientens läkemedelsanvändning. finns uppgifter om patientens läkemedelsbehandling uppdelade i flera olika källor och förutsättningarna för åtkomst till dessa källor varierar för patienter och för dem som arbetar i hälso- och sjukvården eller på apotek. En tydligare koppling mellan dokumenterade uppgifter om läkemedel i Skr. 2017/18:280 patientjournaler och underlag för expediering i det nya registret förväntas minska förekomsten av recept som inte speglar den senaste ordinationen, vilket kan medföra ytterligare patientsäkerhetsfördelar. Avsikten är också att hälso- och sjukvården får bättre möjligheter att makulera icke aktuella recept samt ordinera och förskriva läkemedel till dospatienter genom en integrerad teknisk lösning. En nationell läkemedelslista förbättrar även förutsättningarna för att följa upp läkemedelsanvändningen, inte minst bland äldre. har antagit propositionen och lagen om nationell läkemedelslista kommer att träda i kraft (prop. 2017/18:223, bet. 2017/18:SoU31, rskr. 2017/18:369). enades regeringen och SKL tillsammans med ett flertal andra aktörer på läkemedelsområdet om en nationell läkemedelsstrategi –2018. Visionen för den nationella läkemedelsstrategin är Rätt läkemedelsanvändning till nytta för patient och samhälle. Bland de uppdrag som ingår i strategin finns bl.a. en aktivitet som ansvarar för under rubriken ”Diagnostisk checklista för förbättrad läkemedelsanvändning för äldre”. En diagnostisk checklista skulle kunna uppmärksamma symtom som är särskilt viktiga att utreda hos äldre samt stödja det differentialdiagnostiska arbetet genom att visa vilka diagnoser eller andra företeelser som oftast är orsaken till ett givet symtom hos äldre. Målet är att äldre ska få en läkemedelsbehandling som är mindre omfattande och i större utsträckning baserad på korrekta indikationer. Det är av stor strategisk betydelse att vården för personer med kroniska I har närmare halva befolkningen minst en Förekomsten är högre bland kvinnor () än bland män () och ökar med ålder. är har minst en kronisk sjukdom och har två eller flera kroniska sjukdomar. Cirka 80–av hälso- och sjukvårdens kostnader och en majoritet av socialförsäkringskostnaderna kan knytas till vården av dessa patientgrupper. Många bedömare i såväl som internationellt menar att utvecklingen av hälso- och sjukvården för personer med kroniska sjukdomar är en central fråga för att skapa ett socialt och ekonomiskt hållbart hälso- och sjukvårdssystem. –2017 har regeringen genomfört en satsning på att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar. satsningen har en nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar tagits fram i samarbete med företrädare för patient- och professionsorganisationer, SKL och berörda myndigheter. lyfts tre viktiga utvecklingsområden fram. vård, kunskapsbaserad vård och prevention och tidig uppmärksamhet. Totalt har avsatts för att genomföra insatser som bidrar till denna utveckling. Regeringen har bl.a. ingått överenskom- 2017/18:280 melser med SKL med syfte att stimulera utvecklingen av en samordnad kunskapsstyrning i landstingen och kliniska behandlingsrekommendationer för ett stort antal kroniska sjukdomar. I överenskommelserna har det även ingått att stimulera utvecklingen av patientcentrerad vård och resultatuppföljning i primärvården. Dessutom har fått flera uppdrag att ta fram nya kunskapsstöd för olika kroniska sjukdomar och för att stödja genomförandet av nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor i hälso- och sjukvården. Myndigheten för vård och omsorgsanalys visar att det finns många patienter med omfattande och komplexa behov som har svårt att få sina vårdinsatser samordnade. I International Health Policy Survey 2017 uppger av respondenterna i att de får hjälp att koordinera vården av sin ordinarie läkare. Detta ska jämföras med där andelen är och där av respondenterna uppger att de får hjälp att koordinera vården av sin ordinarie läkare. Patienter i den här situationen kan sakna överblick över inplanerade vårdinsatser och detta skapar en otrygghet hos patienterna. Patientkontrakt är en sammanhållen plan över inplanerade vårdinsatser. Kontraktet ska bidra till trygghet för patienten i att veta vilka vårdinsatser som är inplanerade och att de kommer att genomföras inom rimlig tid. Hälso- och sjukvården ska bistå patienten med att samordna samtliga vårdkontakter inom primärvård och specialiserad vård och ska säkerställa att den sammanlagda tiden för vård och behandling blir så kort som möjligt samt att patienten blir delaktig i sin vård och kan vara med att utföra planeringen. Genom samverkan mellan vårdgivare och mellan landsting och kommun ska vårdens övergångar samordnas och säkras. Regeringen har ingått en överenskommelse med SKL om insatser för att förbättra tillgängligheten och samordningen i hälso- och sjukvården (dnr S2017/07321/FS), den så kallade patientmiljarden, som bl.a. syftar till att stimulera införandet av patientkontrakt. Tandhälsa och det allmänna tandvårdsbidraget sänktes åldersgränsen för det allmänna tandvårdsbidraget (ATB) från 74 till . Därmed fick gruppen 65–74-åringar samma nivå på det ATB som de som är . Då gruppen äldre generellt ofta har ett stort tandvårdsbehov är det motiverat med ett högre stöd för regelbunden kontakt med tandvården. I budgetpropositionen aviserade regeringen att alla vuxna ska få ett fördubblat ATB. För kvinnor och män eller äldre innebär detta att bidraget höjs från till . Reformen trädde i kraft . Äldre har generellt en förhöjd risk för vissa kroniska sjukdomar som påverkar möjligheterna att bibehålla en god munhälsa. De tar i högre utsträckning ett stort antal läkemedel som kan medföra muntorrhet och den fysiska funktionsförmågan blir ofta successivt sämre. individer med vissa sjukdomar, funktionsnedsättningar eller stora behov Skr. 2017/18:280 av vård och omsorg finns ett antal särskilda tandvårdsstöd. för vård- och omsorgsanalys har visat att en relativt liten andel av äldre i målgruppen tar del av stöden och att det finns skillnader i hur stöd erbjuds mellan olika landsting. Med bl.a. detta som bakgrund gav regeringen i uppdrag att genomför en samlad utvärdering på nationell nivå av samtliga tandvårdsstöd som regleras genom tandvårdsförordningen (1998:1338). Uppdraget ska redovisas till . 5.10En nationell strategi för demenssjukdom Mellan 130 000 och 150 000 kvinnor och män i lever med någon form av demenssjukdom. De flesta är kvinnor vilket beror på att kvinnor dels lever än män, dels drabbas av Alzheimers sjukdom än män. Demenssjukdomar beror på specifika sjukdomar i hjärnan och är en form av kognitiv svikt, som kan förekomma vid ett antal olika tillstånd och sjukdomar och kan ta sig uttryck i exempelvis minnesproblem. Några av de vanligare demenssjukdomarna är Alzheimers sjukdom, vaskulär demens, Lewykroppsdemens och frontotemporal demenssjukdom. Risken att insjukna i demenssjukdom ökar med stigande ålder. Demenssjukdom går inte att bota, utan syftet med hälso- och sjukvårdens och åtgärder är att underlätta vardagen och bidra till en så god livskvalitet som möjligt under sjukdomens olika skeden. Åtgärderna kan handla om att lindra symtom och att med olika stödinsatser kompensera för de funktionsnedsättningar som personer med demenssjukdom drabbas av. Demenssjukdom är en folksjukdom som inte bara berör de kvinnor och män som insjuknar, utan även deras anhöriga och närstående. Regeringen vill att kvinnor och män med demenssjukdom ska kunna åldras i trygghet, så långt som det är möjligt med ett bibehållet oberoende. De ska trots sjukdomen kunna leva ett aktivt liv, ha inflytande i samhället och över sin vardag och vidare bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg som både är jämställd och jämlik. För att förbättra kvaliteten i omsorgen om och öka tryggheten för kvinnor och män med demenssjukdom och deras anhöriga har regeringen tagit fram en nationell strategi för demenssjukdom. I första demensstrategi pekas sju strategiska områden ut där regeringen vill verka för förbättringar: –samverkan mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst –kunskap och kompetens –uppföljning och utvärdering –anhöriga och närstående –digitalisering och välfärdsteknik 2017/18:280 De insatser som den nationella strategin för demenssjukdom innehåller syftar ytterst till att på olika sätt förbättra förhållandena inom äldreomsorgen för dem som drabbas av demenssjukdom och deras anhöriga. Regeringen har även gett i uppdrag att utveckla och sprida en modell för ett standardiserat insatsförlopp efter diagnostisering av demenssjukdom. Syftet med uppdraget är att underlätta för kommunerna och landstingen att organisera vården och omsorgen om kvinnor och män med demenssjukdom på ett sätt som säkerställer god kvalitet i alla led. Modellen kan bidra till kontinuitet i vården och omsorgen och innebära att en person med en demenssjukdom sammanhållet erbjuds rätt stöd och rätt insatser under hela sjukdomsförloppet. Modellen kan även leda till ökad trygghet både för personen med en demenssjukdom och dennes anhöriga och närstående. 6Prioriterade insatser för framtidens äldreomsorg Äldre kvinnor och män ska ha möjlighet att ha inflytande i samhället, att förmedla sina kunskaper och erfarenheter till yngre generationer och själva få möjlighet att lära sig nytt. Den nationella kvalitetsplanen för äldreomsorgen utgår från de nationella målen för äldrepolitiken och det nationella målet för jämställdhet. kommer det arbete som påbörjats att behöva fortsätta. Det innebär dels en fortsättning av de insatser som regeringen arbetat med, dels förstärkta eller nya initiativ. Prioriterade insatser är följande: