prop · H50367 · 2018-01-09 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:67 Tillgänglighetsdelgivning – försök med ett nytt delgivningssätt för snabbare handläggning av Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen lämnar i denna proposition förslag om ett nytt delgivningssätt – tillgänglighetsdelgivning. Förslaget syftar till att skapa en effektivare handläggning av brottmål och snabbare lagföring av brott. Delgivningssättet innebär att delgivning sker genom att stämning och andra handlingar i ett brottmål hålls tillgängliga vid tingsrätten från en i förväg bestämd tidpunkt. Den misstänkte ska vid ett personligt sammanträffande med polis eller åklagare ha delgetts information om denna tidpunkt och om vid vilken tingsrätt handlingarna hålls tillgängliga. Tillgänglighetsdelgivning ska få användas på försök vid de tingsrätter som regeringen bestämmer. Lagförslaget föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om försök med tillgänglighetsdelgivning i Ärendet ..............................................................och dess beredning En snabbare .............................................handläggning av brottmål Den pågående försöksverksamheten med ett 4.2Försök med ett nytt delgivningssätt – Delgivning genom att handlingar hålls tillgängliga vid tingsrätten ................................. tillgänglighetsdelgivning ska få användas ....... Det nya delgivningssättet hindrar inte att andra delgivningssätt används ......................... Handlingar som hör till andra åtal ................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Sammanfattning av departementspromemorian En snabbare lagföring – försöksprojekt med ett snabbförfarande .........................i brottmål (Ds 2017:36) Förteckning .................................över remissinstanserna Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om försök med tillgänglighetsdelgivning i brottmål. 2Förslag till lag om försök med tillgänglighetsdelgivning i brottmål Härigenom föreskrivs följande. 1 § På försök får vid de tingsrätter som regeringen bestämmer avvikelser enligt denna lag göras från vad som annars gäller för delgivning av handlingar i brottmål. 2 § Den tilltalade får delges stämning och andra handlingar i ett brottmål genom att handlingarna hålls tillgängliga vid tingsrätten från och med en i förväg bestämd tidpunkt (tillgänglighetsdelgivning). 3 § Tillgänglighetsdelgivning får användas om den tilltalade har fått information om 1.att sådan delgivning kan komma att användas i målet, och 2.från och med vilken tidpunkt och vid vilken tingsrätt handlingarna kommer att hållas tillgängliga. Informationen ska vid ett personligt sammanträffande ha delgetts den tilltalade av en åklagare eller av en polisman eller någon annan anställd vid som myndigheten har utsett. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om information om tillgänglighetsdelgivning. 4 § Tillgänglighetsdelgivning har skett när handlingarna har gjorts tillgängliga och den tingsrätt som den tilltalade har fått information om enligt 3 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen upphör att gälla vid utgången av 2019. 3 Ärendet och dess beredning Chefen för beslutade att ge en utredare i uppdrag att biträda departementet med att utreda och föreslå åtgärder som med bibehållen rättssäkerhet och kvalitet leder till en snabbare lagföring av brott (Ju2017/00537/LP). I uppdraget ingick att i en delredovisning lämna förslag på utformningen av ett försöksprojekt och hur detta ska genomföras. Uppdraget delredovisades i departementspromemorian En snabbare lagföring – försöksprojekt med ett snabbförfarande i brottmål (Ds 2017:36). I promemorian lämnas förslag om en försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål som syftar till att brott ska kunna utredas och lagföras än . Försöksverksamheten föreslås inledas genom dels uppdrag till myndigheter i rättskedjan om utökad samverkan och förändrade arbetssätt, dels vissa förordningsändringar. Försöksverksamheten föreslås därefter utökas med en möjlighet att på försök använda ett nytt delgivningssätt. Regeringen beslutade att ge , , , , , Attunda tingsrätt och i uppdrag att i norra förbereda och genomföra en försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål (Ju2017/08090/DOM). ska följa och utvärdera verksamheten, som ska pågå till och med . I denna proposition behandlar regeringen promemorians förslag om att på försök införa ett nytt delgivningssätt – tillgänglighetsdelgivning – i försöksverksamheten. En sammanfattning av promemorian i relevanta delar finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Ju2017/06712/DOM). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som överensstämmer med lagförslaget i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. 4 En snabbare handläggning av brottmål Det är viktigt att brott utreds och lagförs så effektivt och ändamålsenligt Det ökar förtroendet för rättsväsendet och förutsättningarna för materiellt riktiga domar. En kort och sammanhållen lagföringsprocess är också bättre för enskilda som berörs av processen, exempelvis tilltalade och målsägande. Det blir dessutom mer resurseffektivt. finns därför alltid behov av att vidta åtgärder i syfte att utveckla och göra 2017/18:67 lagföringsprocessen mer effektiv. Förslag på sådana åtgärder lämnas i promemorian. 4.1Den pågående försöksverksamheten med ett snabbförfarande Med utgångspunkt i promemorians förslag har regeringen beslutat om ett myndighetsuppdrag med en försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål (Ju2017/08090/DOM). Syftet med försöksverksamheten är att brott ska kunna utredas och lagföras än . Försöksverksamheten är lokaliserad till norra och bedrivs i samverkan mellan , , , , , Attunda tingsrätt och . Grunden för försöksverksamheten är en ökad samverkan mellan de berörda myndigheterna och förändrade arbetsmetoder. För innebär det bl.a. att verksamheten ska organiseras så att utredningen av brott i större utsträckning än kan slutföras direkt på brottsplatsen eller därefter. och domstolarna ska också bl.a. utarbeta samarbetsformer som gör det möjligt att i ett tidigt skede av brottsutredningen informera den misstänkte om när en eventuell huvudförhandling tidigast kan komma att hållas. De brott som omfattas av försöket är företrädesvis sådana som kommer till polisens kännedom genom ett s.k. ingripande, dvs. där polisen kommer till brottsplatsen eller påträffar den misstänkte. Försöksverksamheten ska pågå till och med . ska följa och utvärdera försöket. Regeringen har också genom förordningen (2017:1028) om en försöksverksamhet med snabbare handläggning av brott, som bygger på förslag i promemorian, gett polis, åklagare och domstol möjlighet att i snabbförfarandet vidta vissa åtgärder som kan påverka handläggningstiden i det enskilda fallet. Genom åtgärderna som följer av regeringsuppdraget och de möjligheter som ges i förordningen är målsättningen att tiden för utredning och lagföring av brott som ingår i försöksverksamheten bör kunna halveras jämfört med . I promemorian görs dock bedömningen att lagföringstiden bör kunna förkortas ytterligare. För att åstadkomma detta föreslås i promemorian att det som ett led i försöksverksamheten också på försök ska införas ett nytt sätt att delge handlingar i brottmål. 4.2Försök med ett nytt delgivningssätt – tillgänglighetsdelgivning 4.2.1Delgivning genom att handlingar hålls tillgängliga vid tingsrätten Regeringens förslag: Vid de tingsrätter som regeringen bestämmer ska på försök den tilltalade få delges stämning och andra handlingar i ett brottmål genom att handlingarna hålls tillgängliga vid tingsrätten från och med en i förväg bestämd tidpunkt (tillgänglighetsdelgivning). Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna, bl.a. Åklagar- myndigheten, och , är positiva till promemorians förslag. anser att delgivningssättet kommer att leda till tidsvinster när det gäller att delge en tilltalad stämning och andra handlingar. Ett antal remissinstanser, bl.a. Attunda tingsrätt, framhåller att delgivningssättet förbättrar möjligheterna att delge även personer som inte vill bli delgivna. anser att delgivningssättet framstår som effektivare och i praktiken mer rättssäkert än förenklad delgivning. Ett fåtal remissinstanser är mer tveksamma till förslaget. ombudsmän () och Justitiekanslern anser att delgivningssättet för med sig en osäkerhet i fråga om handlingarna i det enskilda fallet faktiskt kommer att finnas hos tingsrätten som har bestämts i förväg, eftersom det t.ex. kan visa sig att det saknas tillräckliga skäl för att väcka åtal. JO menar att en sådan osäkerhet inte är förenligt med de krav som bör ställas på delgivningsförfarandet. föreslår att handlingarna, i stället för vid tingsrätten, ska hållas tillgängliga vid valfri polisstation, vilket kan möjliggöras genom en nationell databas varifrån utskrift kan ske. anser att ett besked från polis om plats och tidpunkt för kommande delgivning inte ska kunna avse handlingar som delges av domstol. Skälen för regeringens förslag Delgivning av stämning och andra handlingar i brottmål När tingsrätten utfärdar stämning i brottmål ska stämningen tillsammans med vissa andra handlingar delges den tilltalade (45 kap. 9 § andra stycket [RB]). I delgivningslagen (2010:1932) finns bestämmelser bl.a. om vilka delgivningsformer som finns och när delgivning ska anses ha skett. De delgivningssätt som kan användas för delgivning av stämning och andra handlingar i brottmål är vanlig delgivning, stämningsmannadelgivning och förenklad delgivning. Vanlig delgivning innebär att handlingar skickas eller lämnas till den tilltalade (16 § delgivningslagen). Delgivning har skett när den tilltalade har tagit emot handlingarna (18 § delgivningslagen). Som bevis på att den tilltalade har tagit emot handlingarna begär domstolen att han eller hon ska skicka tillbaka ett delgivningskvitto till domstolen. Stämningsmannadelgivning innebär att en person som är behörig att utföra sådan delgivning, t.ex. en polisman, söker upp den tilltalade och överlämnar handlingarna till honom eller henne. Vägrar den tilltalade att ta emot handlingarna ska de lämnas kvar på platsen om det inte är olämpligt med hänsyn till omständigheterna (31 och 32 §§ delgivningslagen). Vid förenklad delgivning skickas stämning och andra handlingar till den tilltalade och sedan skickas nästkommande arbetsdag ett kontrollmeddelande om att handlingarna har skickats (22 § delgivningslagen). Förenklad delgivning har skett när har förflutit från det att handlingarna skickades om kontrollmeddelandet har skickats på före- skrivet sätt och det inte framstår som osannolikt att handlingarna har kommit fram (26 § delgivningslagen). En förutsättning för att förenklad delgivning ska få användas för att delge stämning och andra handlingar i brottmål är att den tilltalade har delgetts information vid ett personligt sammanträffande med en åklagare, polis eller annan särskilt föreskriven tjänsteman om att delgivningssättet kan komma att användas (33 kap. 6 § RB). Det får inte heller ha gått från det att informationen lämnades till dess handlingarna skickas. Det behövs ett nytt sätt att delge handlingar på i försöksverksamhetens snabbförfarande I den pågående försöksverksamheten med ett snabbförfarande är utgångspunkten att brott, förutom att utredas snabbare än vad som sker , även ska kunna prövas i tingsrätten . En handläggningsåtgärd som påverkar genomströmningstiden i tingsrätten är delgivning. som delgivning sker vidtas ofta inga åtgärder i målet. Som anges i promemorian har en snabb och effektiv delgivning förutsättningar att påverka handläggningstiden så att den blir kortare. De nuvarande bestämmelserna om delgivning av stämning och andra handlingar är inte anpassade till att användas i ett snabbförfarande. Den tid det tar att använda delgivningssätten kan inte heller påverkas i någon högre grad av tingsrätten. När det gäller vanlig delgivning, men också i viss utsträckning stämningsmannadelgivning, förutsätts dessutom att den som ska delges medverkar aktivt till delgivningen. Det är sällan fallet när det gäller tilltalade i brottmål. Medverkar inte den tilltalade leder detta till att handläggningen fördröjs. För att möjliggöra ett fungerande snabbförfarande bör det därför på försök införas ett nytt delgivningssätt som gör det möjligt att delge den tilltalade stämning och andra handlingar på ett enklare och snabbare sätt än . Det nya sättet får dock inte påverka rättssäkerheten för den tilltalade. Frågan är hur ett sådant delgivningssätt bör utformas. Det nya delgivningssättet innebär att handlingar hålls tillgängliga vid tingsrätten Delgivningsbestämmelser ska skapa rimliga garantier för att den tilltalade har kunnat ta del av handlingarna i det mål som domstolen ska pröva. får de inte vara utformade på ett sådant sätt att de hindrar eller försenar domstolens prövning. Bestämmelser om delgivning måste därför vara ändamålsenligt utformade så att kraven på såväl rättssäkerhet som effektivitet tillgodoses (prop. 2009/10:237 s. 91). I promemorian föreslås att delgivning av stämning och andra handlingar ska kunna ske genom att handlingarna hålls tillgängliga vid tingsrätten från en i förväg bestämd tidpunkt. Den tilltalade ska på förhand under brottsutredningen ha delgetts information om var och när handlingarna kommer att hållas tillgängliga. Att handlingarna hålls tillgängliga innebär att den tilltalade från och med den i förväg bestämda tidpunkten ska kunna ta del av ett skriftligt exemplar av handlingarna hos tingsrätten. Delgivningssättet ska enligt förslaget inte påverka de generella rättssäkerhetsgarantier som gäller i brottmålsprocessen, t.ex. rätten till försvar eller skäligt rådrum. Med en delgivning som sker genom att handlingar hålls tillgängliga vid tingsrätten från en i förväg bestämt tidpunkt blir delgivningsprocessen kort i jämförelse med befintliga delgivningssätt. Detta gäller även om det, som JO föreslår, som ett alternativ skulle övervägas att förkorta delgivningstiden vid förenklad delgivning till från nuvarande . Förslaget om tillgänglighetsdelgivning innebär att delgivningsförfarandet inte längre kommer att innehålla några inslag av passiv tid och att delgivning kan ske kort efter att åklagarens stämningsansökan getts in till tingsrätten. Att delgivning sker vid en på förhand bestämd tidpunkt innebär , som flera remissinstanser framhåller, att tingsrätten får goda möjligheter att delge även personer som inte vill bli delgivna. Ingen remissinstans, utöver och , invänder mot att delgivning ska kunna ske genom att handlingar hålls tillgängliga vid tingsrätten. Till skillnad från vad ger uttryck för finns det enligt regeringens uppfattning inget principiellt eller annat hinder mot att det under brottsutredningen lämnas information om var och när handlingar som ska delges av domstol hålls tillgängliga. I och med att det är fråga om handlingar som ska delges av domstol och som avser domstolsprocessen finns det inte heller skäl att, som föreslår, överväga en ordning där handlingar hålls tillgängliga vid i stället för vid tingsrätten. JO konstaterar innebär förslaget att det kan inträffa att det inte finns delgivningshandlingar tillgängliga vid den i förväg bestämda tidpunkten, exempelvis för att åklagaren bedömt att det inte finns tillräckliga skäl för åtal eller för att åtal inte hunnit väckas . JO anser att denna osäkerhet inte är förenlig med de krav som bör ställas på ett delgivningsförfarande. Att det finns en osäkerhet i fråga om det faktiskt kommer att delges handlingar i enlighet med den information som har lämnats är dock inte något nytt. Motsvarande osäkerhet finns vid förenklad delgivning, där informationen till den misstänkte innebär att tingsrätten kan komma att skicka en stämning och andra handlingar till honom eller henne. Någon ökad osäkerhet i detta avseende innebär inte förslaget om tillgänglighetsdelgivning. Att tidpunkten för tillgängliggörandet är bestämd i förväg bör i stället leda till en ökad förutsebarhet och göra det lättare för den tilltalade att bevaka delgivningen. Det i viss mån ökade kravet på att tilltalade medverkar aktivt till delgivningen får anses rimligt. Det gäller särskilt i en process som är avsedd att gå snabbare. Utvecklingen med ett ökat ansvar för den som ska delges ligger dessutom i linje med vad regeringen uttalade i samband med att den nu gällande delgivningslagen infördes (prop. 2009/10:237 s. 92–93). Regeringen anser sammantaget att promemorians förslag om att delgivning ska kunna ske genom att handlingar hålls tillgängliga vid tingsrätten från en i förväg bestämd tidpunkt uppfyller de krav som bör ställas på delgivningsförfarandet. Delgivningssättet kan förväntas leda till att tingsrättens handläggning av brottmål kan ske utan att detta går ut över rättssäkerheten. I promemorian lämnas även förslag om att det bör införas en begränsad rätt till ersättning för att ta sig till domstolen för att hämta handlingar om 2017/18:67 det finns behov av det. Det lämnas också förslag om att det bör införas en skyldighet för domstolen att skicka tillgängliggjorda handlingar till den tilltalade på det sätt som han eller hon framfört önskemål om under brottsutredningen, exempelvis via e-post. Ingen remissinstans invänder mot förslagen. Regeringen avser att i förordning återkomma med den närmare regleringen av dessa frågor. Det nya delgivningssättet bör införas på försök vid de tingsrätter som regeringen bestämmer Tillgänglighetsdelgivningen är avsedd att möjliggöra en snabbare handläggning av brottmål i tingsrätt. Det är lämpligt att delgivningssättet prövas på försök i den pågående försöksverksamheten med ett snabbförfarande i brottmål. Tillgänglighetsdelgivning bör därför få användas på försök vid de tingsrätter som regeringen bestämmer. 4.2.2Förutsättningarna för att tillgänglighetsdelgivning ska få användas Regeringens förslag: Tillgänglighetsdelgivning ska få användas om den tilltalade har fått information dels om att en sådan delgivning kan komma att användas, dels om från och med vilken tidpunkt och vid vilken tingsrätt handlingarna kommer att hållas tillgängliga. Informationen ska vid ett personligt sammanträffande delges den tilltalade av en åklagare eller av en polisman eller någon annan anställd vid som myndigheten har utsett. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De allra flesta remissinstanser, bl.a. , och vid , har inget att invända mot promemorians förslag. pekar på att det kan vara olämpligt att använda delgivningssättet på grund av att den misstänkte är berusad eller av annan anledning inte kan förväntas förstå vad som krävs av honom eller henne. och framhåller vikten av att lämnandet av information till den misstänkte dokumenteras. anser att delgivningssättet bör kunna användas även när ett mål avgörs utan huvudförhandling. ser fördelar med om tillgänglighetsdelgivning skulle kunna användas även i tingsrättens övriga verksamhet. Skälen för regeringens förslag De särskilda förutsättningarna för det nya delgivningssättet För att tillgänglighetsdelgivning ska få användas bör det krävas att den misstänkte delges information om att delgivningssättet kan komma att användas för att delge stämning och andra handlingar i tingsrätten. Detta överensstämmer också med vad som gäller för att förenklad delgivning ska få användas för att delge stämning och andra handlingar i brottmål. Genom informationen säkerställs att den misstänkte får vetskap om de Prop. 2017/18:67 särskilda regler för delgivning som delgivningssättet innebär. På motsvarande sätt som gäller för förenklad delgivning bör informationen om tillgänglighetsdelgivning delges vid ett personligt sammanträffande mellan den misstänkte och en åklagare eller en polisman eller någon annan anställd vid som myndigheten har utsett. De andra anställda som bör kunna komma i fråga är de civilanställda utredarna som arbetar inom utredningsverksamheten (jfr prop. 2013/14:232 s. 30). Det personliga sammanträffandet säkerställer att den misstänkte inte riskerar att missuppfatta vad tillgänglighetsdelgivning innebär eller hur den fortsatta processen kommer att gå till. Informationen kan vid det personliga sammanträffandet delges den misstänkte genom vanlig delgivning enligt 16 § delgivningslagen eller genom muntlig delgivning enligt 19 § delgivningslagen. För att tillgänglighetsdelgivning ska få användas bör den misstänkte även delges information om från och med vilken tidpunkt och vid vilken tingsrätt handlingarna kommer att hållas tillgängliga. Detta är avgörande för den misstänktes möjlighet att kunna bevaka delgivningen och tillvarata sin rätt. Tidpunkten bör anges med datum och klockslag. Det bör krävas att informationen om när och var tillgängliggörandet ska ske delges som informationen om att delgivningssättet kan komma att användas. Om det senare visar sig att den angivna tidpunkten för tillgängliggörandet inte kan hållas är det angeläget att den misstänkte underrättas om detta, för att han eller hon inte längre ska behöva bevaka tillgängliggörandet. Det bör dock inte vara möjligt att formlöst ändra t.ex. tidpunkten för tillgängliggörandet, exempelvis genom att skicka information till den misstänkte eller kontakta den misstänkte per telefon. För att åstadkomma en ändring av tid eller plats för tillgänglighetsdelgivningen måste den misstänkte på nytt delges information om tillgänglighetsdelgivning vid ett personligt sammanträffande. Att det finns en preliminär huvudförhandlingstidpunkt är inte en förutsättning för det nya delgivningssättet Försöket med tillgänglighetsdelgivning är avsett att ske i försöksverksamhetens snabbförfarande. Som ett antal remissinstanser uppmärksammar utarbetas i försöksverksamheten samverkansformer som ska göra det möjligt för polisen att under brottsutredningen kunna ge den misstänkte information om en preliminär tidpunkt för en eventuell huvudförhandling i tingsrätten. I promemorian anges att detta utgör en utgångspunkt för förslaget om tillgänglighetsdelgivning. Att det gjorts en preliminär bokning av huvudförhandlingstidpunkt eller att information om den preliminära tidpunkten har lämnats till den misstänkte föreslås däremot inte vara förutsättningar för att tillgänglighetsdelgivning ska få användas. Enligt regeringens bedömning bör inte någon av dessa omständigheter heller vara en förutsättning för delgivningssättet. Det skulle minska den praktiska nyttan av det nya delgivningssättet. Den misstänktes ansvar att vid den i förväg bestämda tidpunkten aktivt bevaka besked om målets handläggning bör således gälla oavsett hur tingsrätten väljer att avgöra målet. Det finns därmed inget som hindrar att, vilket även förespråkar, tillgänglighetsdelgivning kan användas även när mål avgörs utan huvudförhandling. Om tingsrätten bedömer att det finns förutsättningar att avgöra målet genom huvudförhandling på den preliminärbokade tidpunkten kan dock detta komma att vara det mest tidseffektiva sättet att avgöra målet på. De allmänna förutsättningarna enligt delgivningslagen Utöver de särskilda förutsättningarna för att tillgänglighetsdelgivning ska få användas måste också de allmänna förutsättningarna enligt delgivningslagen vara uppfyllda. Det innebär bl.a. att det alltid ska prövas att det inte är olämpligt med hänsyn till omständigheterna i delgivningsärendet att använda tillgänglighetsdelgivning (4 § andra stycket delgivningslagen). I detta ligger bl.a. att den misstänkte ska kunna förstå vad som krävs av honom eller henne.