prop · H503140 · 2018-06-18 00:00:00 — Styrelse och revisorer valda /2019 Ordf: : , , , , , och Rev: () Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 56,1 (55) tkr. Arvode till stämmovald ledamot uppgår till 20,4 (10) tkr. - varav hänförbart till minoritet -1,2 -1,3 Re, Avkastning på eget kapital (genomsnitt), % Rop, Avkastning på operativt kapital (genomsnitt), % -6,3 -6,3 Antal anställda i medeltal Rapporterat enligt GRI:s riktlinjer 1) /2019 V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 B O L A G S Ö V E R S I K T E R Ö V R I G A B O L A G O C H V E R K S A M H E T E R Övriga bolag och verksamheter Det europeiska bolaget och stiftelserna Norr- landsfonden och Industrifonden förvaltas i enlighet med statens ägarpolicy. for the Financing of Railroad Rolling Stock erbjuder finansiering av järn- vägsfordon till sina aktieägare. Aktie- ägare är huvudsakligen europeiska järnvägsföretag. Bolaget bildades utifrån ett internationellt fördrag mel- lan ett antal europeiska stater. Genom de förändringar som skett i med en gradvis liberalise- ring av järnvägsmarknaden för per- sontåg står bolaget inför ett antal ut- maningar. Genom att vidta åtgärder kan bolagets relevans öka. Svenska staten äger av aktiekapitalet. De största aktieägarna är (), SNCF () och Ferrovie dello Stato Italiane S.p.A. •Det extremt låga ränteläget i världen är fortsatt utmanande för lönsamheten. •EUROFIMA har fått en ny ledning med uppdrag att genomföra strategiprojektet . •Andelen non-investment-grade-lån fortsatte att minska och är nu nere på (5,). •Under uppgick utlåningen till miljoner. De huvudsak- liga låntagarna var Schweizerische Bundesbahnen SBB och SNCB. Stiftelsen grunda- des 1961. Stiftelsekapitalet är tillskju- tet av och staten. Norrlands- fondens syfte är att främja främst små och medelstora företags utveckling i , , Jämt- lands, och genom att delta i finansiering. Stiftelsens kapitalbas ska på lång sikt bevaras nominellt intakt. Norrlandsfonden erbjuder lån, kon- vertibla skuldebrev och olika typer av garantier till företag i norra . Särskild uppmärksamhet ska ägnas och inlandskommu- nerna. Dessutom är Norrlandsfonden delägare i ett antal bolag med risk- kapital- och inkubatorverksamhet, såsom Partnerinvest Norr, Norr Sådd och Arctic Business Incubator. uppgick kapitalbasen i stiftelsen till . Norrlandsfonden hade ett totalenga- gemang om till totalt 450 kunder, varav 87 nya kun- der (tillkom ). Norrlandsfonden hade 14 medar- betare , varav sju kvinnor och sju män. är för fonden. och revisorer utses av regeringen. För perioden –har regeringen förordnat föl- jande ledamöter och revisorer: : : , , , , , Per , , . Rev: , Hans Öystilä (KPMG). Arvode till styrelsen fastställs av reger- ingen och uppgår till totalt 425 (463) tkr. Arvode utgår inte till ledamot som är anställd i . Stiftelsen Industrifonden bildades av staten 1979. Industrifondens syfte är att främja industriell tillväxt och för- nyelse i genom att på affärs- mässig grund finansiera små och Stiftelsens kapital- bas ska hållas realt intakt. Allt över- skott används för nya investeringar. Industrifonden investerar riskkapital i bolag med svensk anknytning. Stiftel- sen är en aktiv minoritetsinvesterare, som siktar på en ägarandel om lägst 15 och högst och som samarbetar med entreprenörer och andra investerare. Investeringshori- sonten är som regel 5–. Bland några av Industrifondens framgångs- rika investeringar återfinns Arcam, Oatly och CellaVision. Industrifonden har 25 medarbetare, varav nio kvinnor och 16 män. , varav cirka hälften är investerat i ett 70-tal bolag. Under /17 investerades , vilket avsåg i tre nya bolag och följdinvesteringar i befintliga portföljbolag. avgick som VD för . tillträder som ny VD . och revisorer utses av regeringen. För perioden –har regeringen förordnat följan- de ledamöter och revisorer: : : , , , , , Mernosh Saatchi. Rev: , (Deloitte). Arvode till styrelsen ordförande upp- går till 125 (125) tkr. Arvode till le- damot uppgår till 65 (65) tkr. Arvode utgår inte till ledamot som är anställd i . V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 2017/18:140 Bilaga AV V E C K L A D E B O L A G B O L A G S Ö V E R S I K T E R bildades för att projektera, kon- struera, bygga, äga och driva forsk- ningsanläggningen tion Source (ESS) i . ägdes gemensamt av svenska och danska staten. Svenska staten ägde och danska staten ägde av aktierna. När anlägg- ningen i står klar kommer den att vara världens mest kraftfulla materialforskningsanläggning som använder neutroner för att undersöka material på atom- och molekylnivå. bemyndigade regeringen att överlåta bolagets tillgångar och skulder till ett så kall- lat ERIC-konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur och likvide- ra bolaget vid tillfälle som regeringen finner lämpligt (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15: UbU1, rskr. 2014/15:90). upprättade Euro- pean Spallation Source . Kommissionens beslut vann laga kraft . Tillgångar och skulder överfördes från bolaget till ERIC-konsortiet per . Vid årsstäm- man i beslutades att bolaget skulle likvideras. Europe- an förval- tades sedan av en utsedd likvidator med uppgift att genomföra avveck- lingen. Likvidationen av bolaget av- slutades . V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 B O L A G S Ö V E R S I K T E R 89Statligt ägande i modern tid 103Riktlinjer för extern rapportering i bolag med statligt ägande och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare i bolag med statligt ägande 109 Definitioner och förkortningar V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 S TAT L I G T Ä G A N D E I M O D E R N T I D Ö V R I G T Statligt ägande i modern tid Förvaltningen av bolagen med statligt ägande har huvudsakligen varit samlad inom . Skälen till varför bolag har bildats eller fått ett statligt ägan- de har förändrats över tiden. Sammanställningen nedan sammanfattar de viktigare händelserna i bolagsportföljen. 1969 Industridepartementet bildas dit förvaltningen av flertalet av bolagen med statligt ägande förs. 1970 Statsföretag bildas för att samordna de stora aktiebolagen inom gruv-, stål-, skogs- och petrokemibranscherna med flera. 1974 bildas genom att Postbanken och Kreditbank går ihop. 1977 Svenska Varv bildas i samband med att staten övertar Salén-Invests aktier i . I koncernen ingår också , , Varf, , Uddevallavarvet och Öresundsvarvet. En omfattande omstrukturering på- börjas. 1978 , ledande ståltillverkare, bildas i en rekonstruk- tion av tre största handels- stålverk. Staten och Statsföretag äger och av . 1979 införlivas i Svenska Varv. 1980 och Statsföretag svarar tillsammans för av landets industriinvesteringar. 1981 Staten överlåter sin hälften- andel i ASEA-ATOM till ASEA. bildas där staten är delägare genom Förenade Fabriksverken (FFV). 1982 Svenska Varv rekonstrueras. Nedläggningen av storvarven fort- sätter. 1984 köper av satellit- och TV-tillverkaren , vilken övertagits av staten . 1985 Statsföretag byter namn till . omstruktureras genom försäljning och köp av företag. 1986 Det statligt helägda och , , går ihop och bildar , , med statliga finska som delägare. Första delprivati- seringen av sker genom att andel köps in och en tred- jedel av aktierna i säljs till ett fåtal institutioner. 1987 börsnoteras i sam- band med en nyemission. Staten över- tar Gruvor från . 1988 delas, får ansvar för bannätet och affärsverket () för tågtrafiken. 1989 , och Volvos livsmedelsbolag går samman och bildar den nya med och staten som största ägare med vardera av rösterna. noteras på Fondbörs . 1990 köper Nord- banken. 1991 beslutar att helt eller delvis privatisera 35 företag och att avveckla Förvaltningsaktie- bolaget . , tidigare Svenska Varv, byter skepnad till försvarskoncern när det slås sam- man med Telub och FFV, ombildas till aktiebolag, samt köper . blir och därmed avskiljs stomkraft- nätet och utlandsförbindelser i ett nytt affärsverk – . Statens ägarandel i bjuds ut i ett publikt erbjudande i form av köprätter i kombination med en statsobligation. blir helt konkurrensutsatt. SAS förvärvar av Linjeflyg och bildar ett helt integrerat inrikesflyg. går i konkurs och förvärvas av staten. bildas för att ta hand om de problemkrediter som uppstått i Nordbanken till följd av finanskrisen. 1993 upphör och myndigheter kan agera fritt på fastighetsmarknaden. övertar statens kommersiella fastig- heter. och staten kommer överens om att verka för en uppdel- ning av i två delar. Staten blir huvudägare i , inriktat på läkemedel, och blir huvudägare i som verkar inom branscherna för livs- medel, tobak med mera. Regeringen säljer av statens aktier i försvarskoncernen men behåller röstmajoriteten och aktien noteras på . och slås samman till , som lägger bud på . skjuter till för att rädda Nordbanken. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 Ö V R I G T S TAT L I G T Ä G A N D E I M O D E R N T I D 1994 A-Banan projekt bildas för att bygga , och är det första infrastrukturella projektet i som samfinansieras av staten och näringslivet. Posten blir aktie- bolag. Staten säljer sitt resterande innehav i , OKP samt delar av och . 1995 V&S Vin & Sprits monopol upp- hör. och det amerikanska läkemedelsbolaget går ihop. 1996 Staten skjuter till till AmuGruppen (senare ) för att rädda företaget från konkurs. 1997 SBL Vaccin säljs till i . och går ihop och byter namn till . och offentliggör sin avsikt att gå samman och bildar MeritaNordbanken. 1998 ägande bildas på och ges förvaltningsansvar för en stor del av bolagen med statligt ägande. 1999 Resterande aktieinnehav i & UpJohn säljs. bildas genom överföring av skogstillgångar från AssiDomän. Staten säljer sina aktier i Kontroll (bolagiserat 1995 från i samband med att besiktningsmonopolet avskaffades) och Värdepapperscentralen (VPC). 2000 Återstående aktieinnehav i () säljs till försvar- skoncernen . blir ett av största energibolag genom förvärven av de tyska energibolagen för . går samman med Uni- och norska och blir en nordisk bank. Statens ägarandel i banken minskar till . vägar delas upp i sex olika bolag. Det nya får ansvar för persontra- fiken. De andra bolagen är EuroMaint, , Jernhusen, TraffiCare och Unigrid. Flygkoncernen SAS, vilket tidigare ägts via tre olika nationella moderbolag, får ett gemensamt nybildat moderbolag, , i vilket tidigare aktieägare får nyemitterade aktier. Staten äger därefter av . 2002 och finska Sonera går samman till TeliaSonera och skapar den ledande teleoperatören i . Staten äger därefter av TeliaSonera. 2003 Statens aktier i plantor överlåts till det likaså helstat- ligt ägda . Staten förvärvar ABB:s innehav om i () och blir efter förvärvet ensam ägare till SEK. 2005 Staten skjuter till till . ”Svensk kod för bolagsstyrning” (Koden), som syftar till att bidra till en förbättrad styrning av svenska aktiebolag, börjar tillämpas av Stockholmsbörsen och utgör även en del av statens ägarpoli- tik. bildas med uppgift att investera i tillväxtbolag. utvidgar uppdrag till att även omfatta inlåning från allmänheten. 2006 Staten avyttrar sin sista aktie i , vilket var en rest då huvudmannaskapet för hanteringen av farligt avfall överförts på en privat aktör. 2007 Staten minskar sitt innehav i TeliaSonera (nuvarande Compa- ny) och säljer aktier för . Staten äger därefter i bolaget. beslutar att ge regeringen mandat att sälja vissa av bolagen med statligt ägande. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 S TAT L I G T Ä G A N D E I M O D E R N T I D Ö V R I G T 2008 Staten säljer sitt innehav i OMX till Borse , i Vin&Sprit till franska och i till . Försäljningarna ger intäkter motsva- rande . SEK och tillförs nytt kapital, i samband med detta överlåts aktierna i tius till SEK. Fouriertransform bildas i syfte att investera i forsknings- och utvecklingsverksamhet inom fordons- klustret. Staten tar, genom Riksgälds- kontoret, över ägandet i och . Övertagandet sker på grundval av stödlagen för att värna stabiliteten i den finansiella sektorn. 2009 Svevia och bildas ur tidigare verksamheter inom och . Staten deltar i nyemissioner i och . Samgåendet mellan slutförs och bildar ett nytt bolag, PostNord. Apoteksmonopolet avvecklas och bolagen avskiljs från . 2010 Försäljningen av 465 apotek slutförs som ett led i omregleringen av apoteksmarknaden. Dessutom överförs 150 apotek till Apoteksgrup- pen. bildas av Ban- verket Produktions verksamhet. Det nybildade bolaget tar över flygplatsverksamheten för tio nationellt strategiska flygplatser från . Staten deltar i nyemission i SAS. bildas i syfte att planera och bygga den europeiska spallationskällan i och ett centrum för databearbetning i . bildas i syfte att bedriva finansierings- verksamhet och främja innovation och företagande i norra inland. 2011 Förvaltningen av bolagen med statligt ägande flyttas över från till Finansde- partementet. Staten säljer 255 miljoner aktier i för och minskar sitt ägande från till . i Ersättningsmark i delas ut från till staten. Bolaget äger produktiv skogs- mark som ska användas som ersätt- ningsmark för skyddsvärd skog. Metria som säljer analyser, tjänster och produkter baserade på geografisk information bildas ur Lantmäteriet. (bildat av resurs och AMS Arbets- livstjänster) säljs för . 2012 SAS brottas med stora lön- samhetsproblem och för att säkra bolagets likviditet går staten, tillsam- mans med övriga stora ägare och ett antal banker, med i en kreditfacilitet om . Bilprov- ningen slutför delförsäljning av stationsnätet genom att dela bolaget i två delar. Minoritetsägarna tar över det stationsnät som varit till försälj- ning medan majoritetsägaren, staten, behåller resterande del av Bilprov- ningen och blir 100-procentig ägare till bolaget. 2013 och slås samman i syfte att skapa en gemen- sam organisation för finansiering i tidiga faser av bolagsbildningar. Förvaltningen av Parts (senare ), reservdelstillver- karen vilken tagit i pant för ett lån till biltillverkaren , flyttas till . Staten avvecklar hela sitt återstående ägande i (13,) genom att sälja aktier för . Staten säljer till teknikkonsultföretaget för . 2014 SAS säger upp lånelöftet genom kreditfaciliteten till bland andra staten efter att ha förbättrat bolagets lönsamhet och stärkt den finansiella ställningen via en emission av preferensaktier på kapitalmarkna- den. avbolagiseras då ansvar och verksamhet överförs till den nya e-Hälsomyndigheten som bildas . Ersätt- ningsmark i och försätts i lik- vidation. extra bolagsstämma i Bostadsgaranti om försäljning av dotterbolaget . Försäljningen utgör en del av avveck- lingen av Bostadsgaranti som helhet. Regeringen fick bemyn- digande att avyttra tillgångar och skulder i ESS till ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur och att likvidera bolaget. 2015 Förvaltningen av bolagen med statligt ägande flyttas från Finansde- partementet till Näringsdepartemen- tet och ges förvaltningsansvar för ytterligare åtta bolag och två stiftel- ser. Likvidationen av Ersättnings- mark avslutas. 2016 Staten minskar sitt innehav i SAS i ett auktionsförfarande tillsam- mans med . Efter försäljningen äger staten 56,7 miljo- ner stamaktier i , motsvarande av antalet sta- maktier och av antalet röster i SAS. Statens intäkter från försäljningen uppgår till . Efter beslut av bildas det nya riskkapital- bolaget i enlighet med regeringens förslag på en ny riskkapi- talstruktur som ska investera i investeringsteam, så kallade venture capital-fonder, tillsammans med privat kapital. Likvidationen av avslutas. 2017 tillförs aktierna i de två statliga riskkapitalbolagen tion till statens nya riskkapitalbolag . SAS genomförde en nyemission av stamaktier, svenska staten tecknade inte aktier i denna nyemission varför statens ägarandel sjönk från till 14,8 pro- cent. Den danska och den slöt avtal om att stödja genomförandet av den nya produk- tionsmodellen för PostNords danska verksamhet (Post ). Reger- ingen beslutade att sälja Apoteks- gruppen i till Euroapotheca UAB. Likvidationen av avslutas. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 ÖV R I G T R E D O V I S N I N G S P R I N C I P E R Den konsoliderade redovisningen är en sammanställning av finansiell information som upprättats av de berörda bolagen. Bolag som ingår i den konsoliderade redovisningen är de aktiebolag där statens aktieinne- hav förvaltas av samt organisationen hypotekskassan. I den konsoliderade redovisningen ingår inte aktiebolag som förvaltas av andra myndigheter än eller av statliga stiftelser. Bolag där staten har en ägarandel som understiger eller är under avveckling, ingår inte heller i den konsoliderade redovisningen. Dotterbolag utgörs av bolag där staten har en kapital- andel motsvarande eller mer. Intressebolag, det vill säga där staten har en kapitalandel under- stigande har, i det fall staten äger eller mer, medräknats efter ägarandel vad gäller resultat. Den konsoliderade redovisningen bygger som framgått på finansiell information som upprättats och inrapporterats av respektive bolag. Denna konsoliderade redovisning är inte att jämställa med en koncern- redovisning. Anledningen till detta är att bolagen med statligt ägande inte utgör en koncern och därför upprät- tas inte heller en koncernredovisning enligt gällande redovisningslagstift- ning. Sammanställningen syftar därför till att, i finansiella termer, på bästa möjliga sätt ge en samlad och tydlig bild av förvaltningen av bolagen med statligt ägande. För att möjliggöra detta utan att tillämpa konsolideringsmetoder enligt gäl- lande redovisningslagstiftning lämnas nedan en beskrivning av grunderna för sammanställningen. Inrapporteringen till Regeringskans- liet från bolag med statligt ägande baseras på den gängse presentations- form som gäller inom näringslivet. Resultaträkning, balansräkning och kassaflödesanalys har dock kompri- merats. Irapporteringen för den konsolide- rade redovisningen har vissa juste- ringar gjorts och för dessa ansvarar (se nedan). Bolags- beskrivningarna som presenterar respektive bolag baseras huvudsakli- gen på bolagens egna uppgifter. Till följd av olika beräkningsmetoder kan de nyckeltal som redovisats i den konsoliderade redovisningen skilja sig från de nyckeltal bolagen själva redovisat (se avsnittet Definitioner). För den konsoliderade redovisningen gäller följande. •De bolag som ingår i sammanställ- ningen är av olika karaktär, storlek och tillämpar till viss del olika regelverk vid upprättandet av sina finansiella rapporter. Rapporte- ringen till är en komprimerad uppställningsform med inslag av både IFRS och svenska redovisningsprinciper, där bolagen redovisat i enlighet med de principer som tillämpas i respek- tive bolag. En del bolag, bland annat de finansiella bolagen som redovisar enligt lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, anpassar sin inrapportering till Regerings- kansliets rapporteringsformat för att konsolideringen ska bli prak- tiskt genomförbar. En del bolag tillämpar BFNAR 2012:1 Årsredo- visning och koncernredovisning (K3). •Av regeringens riktlinjer för extern rapportering i bolag med statligt ägande framgår att bolagens finansiella rapporter ska upprättas med utgångspunkt i de krav som ställs på bolag med aktier noterade på . Bolag med statligt ägande ska som huvudregel upprätta sin redovisning enligt IFRS. •Intressebolag har redovisats enligt kapitalandelsmetoden. Innebörden är att resultatet efter skatt i intres- sebolaget motsvarande statens ägarandel har tagits in i den konsoliderade resultaträkningen och ingår i rörelseresultatet. På motsvarande sätt har ägarens andel iintressebolagets eget kapital tagits in i den konsoliderade balansräk- ningen. •För dotterbolag i vilka det finns en minoritet har resultaträkningen och balansräkningen justerats. Justeringarna innebär att minorite- tens andel i dotterbolagets resultat redovisas som en avdragspost i anslutning till resultat från andelar idotterbolagets kapital redovisas som en separat post i det egna kapitalet i koncernbalansräkningen. •Transaktioner mellan bolag som ingår i sammanställningen har inte eliminerats. Detta överensstämmer inte med sedvanliga konsolide- ringsmetoder för koncerninterna mellanhavanden. Skälet till detta är, som inledningsvis beskrevs, att bolagen tillsammans inte utgör en koncern. Av den anledningen tillhandahåller de rapporterande bolagen heller inte de underlag som möjliggör sådana elimineringar. •Vissa nyckeltal har inte beräknats för de finansiella bolagen. Skälet till detta är framför allt att det kapital som de finansiella bolagen binder i rörelsen är av en annan karaktär jämfört med det stora flertalet övriga bolag. För information om redovisnings- principer i respektive bolag hänvisas till respektive bolags årsredovisning. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 B O L A G E N S R A P P O R T D AT U M Ö V R I G T V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 ÖV R I G T P R O P O S I T I O N S F Ö R T E C K N I N G 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107) (prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123) (prop. 1997/98:137, bet. 1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252) 2010/11:1 utgiftsområde 24, bet 2010/11:FiU2, rskr. 2010/11:139, 140) (prop. 2013/14:1 utgiftsområde 24, bet. 2013/14:NU1, rskr. 2013/14:103) 1993/94:40, bet. 1993/94:NU11, rskr. 1993/94:80) (prop. 2008/09:73, bet. 2008/09:FiU17, rskr. 2008/09:47) (prop. 2009/10:148, bet. 2009/10:NU25, rskr. 2009/10:361) (prop. 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282) (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1, rskr. 2012/13:104) APL, , Apoteksgruppen 1970:74, bet. 1970:2LU, rskr. 1984/85:170, bet. 1984/85:SoU29, rskr. 1984/85:357) (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302) (prop. 1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr. 1996/97:58) (prop. 2001/02:63, bet. 2001/02:SoU10, rskr. 2001/02:194) (prop. 2004/05:70, bet. 2004/05:SoU13, rskr. 2004/05:217) (prop. 2005/06:70, bet. 2005/06:SoU15, rskr. 2005/06:198) (prop. 2006/07:78, bet. 2006/07:SoU12, 2006/07:153) (prop. 2007/08:87, bet. 2007/08:SoU 17, 2007/08:182) (prop. 2007/08:142, bet. 2007/08:SoU20, 2007/08:255) (prop. 2008/09:145, bet. 2008/09: SoU21, rskr.2008/09:226) (prop. 2008/09:190, bet. 2008/09: SoU25, rskr.2008/09:288) (prop. 2009/10:96, bet. 2009/10: SoU10, rskr.2009/10:222) (prop. 2009/10:138, bet. 2009/10: SoU23, rskr. 2009/10:288) (prop. 2012/13:128, bet. 2012/13:SoU26, rskr. 2012/13:279) (prop. 2016/17:181, bet. 2016/17:NU24, rskr. 2016/17:333) 1993/94:39, bet. 1993/94:TU6, rskr. 1993/94:74) (prop. 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 1993/94:436) (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:TU1, rskr. 2005/06:81) (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:TU1, rskr. 2006/07:35) (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:TU1, rskr. 2010/11:138) 1963:91, SU 1963:83, bet. 3LU 1963:22, rskr. 1963:198) (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92) (prop. 1993/94:167, bet. 1993/94:TU35, rskr. 1993/94:433) (prop. 1994/95:69, bet. 1994/95:TU8, rskr. 1994/95:137) 1996/97:1 utgiftsområde 22, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115) (prop. 2009/10:32, bet. 2009/10:TU8, rskr. 2009/10:161) 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10, rskr. 2009/10:162) 1983/84:41, bet. 1983/84:BoU8, rskr. 1983/84:64) (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1, rskr. 2012/13:103) (prop. 2013/14:125, bet. 2013/14:CU25, rskr. 2013/14:212) 1992/93:100, bet. 1992/93:KrU20, rskr. 1992/93:315) (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145) 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) (prop. 2009/10:1 utgiftsområde 16, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126) 2012/13:190, bet. 2012/13:UbU7, rskr. 2012/13:54) (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90)