prop · H50399 · 2018-04-16 00:00:00 — En skattskyldig kommer givetvis att ha möjlighet att återföra sitt preliminära uppskov tidigare än så om vederbörande inte längre avser att förvärva en ny bostad eller av någon annan anledning inte längre vill ha uppskov. Den föreslagna regleringen bör lämpligen placeras i en särskild lag. Bestämmelsen innebär att den enskilde som ersättningsbostad får räkna en bostad som förvärvas senare än vad som är möjligt enligt de vanliga uppskovsreglerna. Att bostaden får räknas som ersättningsbostad innebär att regleringen, för den period och i de situationer som den är tillämplig, är en möjlighet för berörda skattskyldiga. Det finns inget tvång att tillämpa den tillfälliga lagstiftningen när en bostad avyttras på grund av betydande samhällsförflyttning. Följaktligen finns inget som hindrar att de vanliga uppskovsreglerna med tillhörande tidsfrister tillämpas. Skattskyldiga skulle annars hamna i en sämre situation när ersättningsbostaden har förvärvats som ursprungsbostaden avyttrats, eftersom prövningen av rätten till slutligt uppskov enligt den föreslagna särskilda regleringen ska ske vid beskattningen då ersättningsbostaden förvärvades medan denna rätt enligt de vanliga reglerna om preliminärt uppskov kan prövas än så om bosättning inte skett följande år. Det saknas enligt regeringens bedömning nu skäl att lämna förslag på några andra förändringar av skattereglerna med anledning av samhällsomvandlingen i Malmfälten än de som är aktuella i det här lagstiftningsärendet. Lagrådet har anfört att frågan om hur schablonintäkten för uppskovsbelopp ska påverka skattskyldiga som överlåter sin privatbostad under tvångsliknande former bör uppmärksammas vid den fortsatta beredningen. Det är en fråga som inte ryms inom ramen för det här lagstiftningsärendet. För att ska ha möjlighet att pröva om ett avdrag för uppskovsbelopp görs på grund av betydande samhällsförflyttning bör den som gör avdrag lämna uppgift i sin inkomstdeklaration om huruvida uppskovsbeloppet avses att återföras med tillämpning av den nya lagen om uppskovsbelopp vid betydande samhällsförflyttning. Kammarrätten i har lyft frågan om bestämmelsens placering. Förfarandebestämmelser bör så långt som möjligt hållas samlade i skatteförfarandelagen. Regeringen anser emellertid i likhet med kammarrätten att bestämmelsen på grund av sin tidsbegränsade karaktär ska placeras i den särskilda lagen (se vidare avsnitt 4.1.4). Enligt 31 kap. 17 § skatteförfarandelagen ska den som gör avdrag för uppskovsbelopp lämna uppgift om beteckningen på ersättningsbostaden och, om ersättningsbostaden är en bostad i ett privatbostadsföretag (eller en sådan juridisk person som ännu inte hunnit uppfylla kraven för att vara ett privatbostadsföretag), även nödvändiga identifikationsuppgifter för företaget. Om ersättningsbostaden förvärvas först året efter att ursprungsbostaden avyttrades, ska uppgifterna lämnas i inkomstdeklarationen för det senare året, dvs. den inkomstdeklaration där rätten till slutligt uppskov prövas enligt de vanliga uppskovsreglerna. Tidpunkten när uppgift ska lämnas behöver justeras för uppskov vid avyttring på grund av betydande samhällsförflyttning eftersom uppgiften behövs först när förvärv har skett och ersättningsbostaden i sådana situationer kan förvärvas än enligt de vanliga reglerna. För sådana uppskov behöver uppgiften lämnas när rätten till slutligt uppskov ska prövas, dvs. i inkomstdeklarationen då ersättningsbostaden förvärvats, i enlighet med vad som beskrivits ovan. Regeringen föreslår därför att bestämmelsen formuleras om så att det framgår att om ersättningsbostaden förvärvas då ursprungsbostaden avyttrades, ska uppgifterna lämnas i inkomstdeklarationen då ersättningsbostaden förvärvades. En sådan lydelse fungerar både för uppskov enligt de vanliga reglerna och för uppskov vid avyttring på grund av betydande samhällsförflyttning. Eftersom lydelsen fungerar för uppskov enligt de vanliga reglerna behöver den inte ändras efter att lagen om uppskovsbelopp vid betydande samhällsförflyttning upphör att gälla (se avsnitt 4.1.4). Förslaget föranleder en ny lag om uppskovsbelopp vid betydande samhällsförflyttning samt en ändring i 31 kap. 17 § skatteförfarandelagen. 4.1.4Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser samt upphörandefrågor Regeringens förslag: Lagändringarna träder i kraft . Bestämmelsen om skyldighet att i inkomstdeklarationen lämna uppgift om huruvida uppskovsbeloppet avses att återföras med tillämpning av den nya lagen om uppskovsbelopp vid betydande samhällsförflyttning tillämpas första gången på uppgifter som avser . Den som gör avdrag för uppskovsbelopp för ska lämna en sådan uppgift om återförande av uppskovsbeloppet i inkomstdeklarationen som lämnas 2019. Lagen om uppskovsbelopp vid betydande samhällsförflyttning upphör att gälla vid utgången av 2034. Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för avyttringar som har skett –2027. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian lämnades dock inget förslag om att lagen om uppskovsbelopp vid betydande samhällsförflyttning ska upphöra att gälla. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inte något att invända mot det. Skälen för regeringens förslag: Lagen bör träda i kraft . måste hinna anpassa sina system och ta fram information till skattskyldiga. Förslaget bör därför träda i kraft . Avyttringar som har skett ska redovisas i inkomstdeklarationen . 32 kap. 1 § maj, dvs. Bestämmelsen om skyldighet att i inkomstdeklarationen lämna uppgift om huruvida uppskovsbeloppet avses att återföras med tillämpning av den nya lagen om uppskovsbelopp vid betydande samhällsförflyttning bör därför tillämpas första gången på uppgifter som avser . Den som gör avdrag för uppskovsbelopp för bör lämna uppgift om huruvida uppskovsbeloppet avses att återföras med tillämpning av den nya lagen om uppskovsbelopp vid betydande samhällsförflyttning i inkomstdeklarationen som lämnas 2019, när rätten till slutligt uppskov annars skulle ha prövats enligt de vanliga reglerna. Eftersom lagen om uppskovsbelopp vid betydande samhällsförflyttning endast gäller avyttringar och förvärv bör den upphöra att gälla vid utgången av 2034, då en ersättningsbostad senast måste ha förvärvats vid tillämpning av lagen på en avyttring som gjorts 2027. Den upphävda lagen ska efter upphävandet fortfarande gälla för avyttringar som har skett –2027. Den offentligfinansiella effekten av förslaget är fördelad . Huvuddelen av de ytterligare uppskov som kommer att få göras bedöms avse avyttringar –2022 (av den totala effekten). Effekten av schablonintäkten på den sammanlagda offentligfinansiella effekten blir också större för men förväntas påverka skatteintäkterna först . Allt detta sammantaget gör att förslaget bedöms minska skatteintäkterna med ca 2018–2022 och med ca 2023–2027. Den varaktiga effekten av förslaget är försumbar eftersom kapitalvinsterna tas upp till beskattning. Kostnaden för förslaget uppkommer då vinst från bostadsförsäljningar inte beskattas vid året för försäljningen utan den skatteskyldige får uppskov med beskattning av vinsten . Ett enskilt år får uppskovet en offentligfinansiell effekt då det påverkar statens nettolånebehov. På utgörs effekten av förslaget endast av ränteeffekten av uppbördsförskjutningen. Med dagens låga räntor är den effekten mycket liten. Syfte och alternativa lösningar Som beskrivits i avsnitt 4.1.3 pågår i kommun och kommun flytt av stora delar av respektive större delen av till andra platser på grund av deformationer i marken orsakade av gruvdrift. Flyttprocesserna kompliceras bl.a. av att det krävs en relativt omfattande nybyggnation för att möta det behov av bostäder som uppstår. Den aktuella situationen är exceptionell i sitt slag. Det framstår som angeläget att kapitalvinstbeskattningen, i detta fall uppskovsreglernas bestämmelser om tidsfrister för förvärv av och bosättning i en ersättningsbostad, inte hindrar eller försvårar dessa samhällsomvandlingar i onödan. Regeringen bedömer att förslaget om förlängning av tidsfristerna är den lämpligaste lösningen på det beskrivna problemet. Det bedöms inte finnas några alternativa lösningar på det problem som förslaget om särskilda uppskovsregler vid betydande samhällsförflyttning syftar till att lösa. Kommer ingen förändring till stånd försvåras den skattemässiga situationen för privatpersoner som säljer sin bostad med vinst på grund av samhällsomvandlingen. Regeringen bedömer att särskild hänsyn inte behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdandet av förslaget, utöver det som anges i avsnitt 4.1.4. Förslaget innebär ingen förändring av redovisningen av skatteutgifter på området. hade ca 1 000 personer i kommun och kommun kapitalvinst eller begärt uppskov för kapitalvinst från bostadsförsäljning. Av dessa hade begärt uppskov för hela eller delar av vinsten. Det är därmed få som använder sig av uppskov i de påverkade kommunerna. Den genomsnittliga kapitalvinsten vid försäljning av fastighet och bostadsrätt uppgick till ca per person i och till per person i . Enligt uppgifter påverkas ca 6 000 personer i kommun och ca 3 200 personer i kommun av samhällsomvandlingen. Av dessa bedöms äga sitt boende. Kapitalvinsterna vid försäljningar på grund av samhällsomvandlingen kan antas vara högre än tidigare försäljningar i båda kommunerna eftersom ersättningen ska spegla kostnaden för att köpa ett nytt, likvärdigt, men nyproducerat, boende. För skattskyldiga som avyttrar en privatbostad på grund av betydande samhällsförflyttning medför förslaget en ökad möjlighet att skjuta upp beskattningen av kapitalvinsten till en senare tidpunkt. För den som väljer att göra ett avdrag för uppskovsbelopp tillkommer en viss kostnad i form av uppskovsränta för uppskovsbelopp. De kostnadsmässiga effekterna för den skattskyldige är därmed dels en senareläggning av beskattningen av vinsten vid försäljning av bostad, dels uppskovsränta för uppskovsbelopp. Effekter för den ekonomiska jämställdheten och den ekonomiska jämlikheten mellan kvinnor och män Generellt sett är den genomsnittliga kapitalvinsten något högre för män jämfört med kvinnor. Sannolikt förhåller det sig på det sättet också för dem som avyttrar privatbostad på grund av betydande samhällsförflyttning. I det avseendet är förslaget något mer gynnsamt för män än för kvinnor. Personer som äger sitt boende har också i genomsnitt högre inkomster än de som inte äger sitt boende, vilket innebär att förslaget kan förväntas gynna personer med högre inkomster i högre grad än de med lägre i det aktuella området. till inkomstfördelningen för befolkningen i hela landet bedöms dock de som skulle gynnas av förslaget i de aktuella områdena inte vara tydligt överrepresenterade i den övre delen av fördelningen. Förslaget är dessutom begränsat till en liten andel av befolkning. Därför bedöms effekterna på den ekonomiska jämställdheten och den ekonomiska jämlikheten mellan kvinnor och män i samhället i stort vara försumbara. Bostadsmarknadens funktionssätt kan underlättas på grund av förslaget då hushåll får ökade möjligheter att skjuta på beskattningen av en kapitalvinst vid köp av ny bostad, vilket kan underlätta möjligheten att flytta lokalt. Effekter för och de allmänna förvaltningsdomstolarna kommer att få vissa engångskostnader för information om de nya reglerna och för att anpassa systemstödet. uppskattar dessa kostnader till ca samt tillkommande löpande kostnader till ca . Tillkommande kostnader för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Regeringen bedömer att det inte finns något behov av särskilda informationsinsatser utöver den information om de nya reglerna som förväntas tillhandahålla. De föreslagna förändringarna innebär att ett preliminärt uppskov kan innehas under en betydligt än , men de innebär inte någon ändring av den grundläggande systematiken för uppskovssystemet i övrigt. Förslagen bedöms därför inte påverka måltillströmningen och arbetsbelastningen hos de allmänna förvaltningsdomstolarna. antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100, s. 104 f., bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Av riktlinjerna framgår att en viktig princip för skattepolitiken är att regelverket ska vara förenligt med . Förslaget bedöms vara förenligt med det EU-rättsliga regelverket (se avsnitt 4.1.3). Övriga effekter av förslaget Förslaget omfattar endast fysiska personer och bedöms inte ha några effekter för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. Förslaget bedöms heller inte ha några miljöeffekter. 4.2.1Förslaget till lag om uppskovsbelopp vid betydande samhällsförflyttning Paragrafen anger att lagen gäller vid tillämpning av bestämmelserna om uppskovsbelopp i 47 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) om en privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt avyttras –2027 på grund av en betydande samhällsförflyttning som föranleds av planerade yttre omständigheter. Med samhällsförflyttning avses en geografisk förflyttning av bostäder och infrastruktur som t.ex. vägar och järnvägsspår, vatten- och avloppsledningar eller samhälleliga funktioner som t.ex. skolor. Det kan både vara fråga om att byggnader flyttas rent fysiskt men även om att byggnader rivs, lämnas tomma eller ges en annan användning än boende och att nya bostäder i stället uppförs på annan plats där ny infrastruktur anläggs. Det ianspråktagande av mark och byggnader som föranleder förflyttningen ska vara betingat av planerade yttre omständigheter som omöjliggör fortsatt boende på platsen. Det kan t.ex. handla om expansion av gruvdrift eller en industriell anläggning eller utbyggnad av en flygplats. Att samhällsförflyttningen ska vara betydande innebär att den ska vara av större omfattning. Det väsentliga är inte storleken på de ytor som tas i anspråk utan antalet bostäder och den infrastruktur som är föremål för förflyttning. Det ska dock vara fråga om en geografiskt sammanhållen bebyggelse. Det ställs däremot inget krav på att ett visst antal boende i det berörda området begär uppskov. Det krävs inte heller någon avsikt att samtliga berörda byggnader och anläggningar ska få en ny motsvarighet efter flytten. Paragrafen innebär en möjlighet till förlängning av tidsfristen för förvärv av en ersättningsbostad i förhållande till vad som annars följer av 47 kap. 5 a § inkomstskattelagen. Som ersättningsbostad får även räknas bostad som förvärvas senare än året då ursprungsbostaden avyttrades, dock inte senare än sjunde året efter avyttringsåret. Vilka typer av egendom som kan utgöra ersättningsbostad framgår av 47 kap. 5 och 5 b §§ inkomstskattelagen. Paragrafen har utformats i enlighet med Av paragrafen framgår att om den skattskyldige har fått ett preliminärt uppskov enligt 47 kap. 8 § inkomstskattelagen ska uppskovsbeloppet i stället för att enligt 47 kap. 9 § samma lag återföras till beskattning återföras senast sjunde året då ursprungsbostaden avyttrades. Om den skattskyldige senast sjunde året då ursprungsbostaden avyttrades förvärvar en ersättningsbostad och bosätter sig där året efter förvärvet tillämpas beräkningsbestämmelserna i 47 kap. 9 § andra stycket 1 och 2 samt tredje stycket inkomstskattelagen för beräkning av slutligt uppskov då ersättningsbostaden förvärvades. Vad som sägs i 47 kap. 9 § andra stycket 2 inkomstskattelagen om föregående års kapitalvinst ska i stället avse kapitalvinsten från avyttringen. Detta beror på att kapitalvinsten vid tillämpning av den aktuella lagen inte kommer att vara hänförlig till närmast föregående år. Paragrafen innebär att den som gör avdrag för uppskovsbelopp enligt 47 kap. inkomstskattelagen i inkomstdeklarationen ska lämna uppgift om huruvida uppskovsbeloppet avses att återföras med tillämpning av den nya lagen. Med återföras avses den prövning av rätten till slutligt uppskov som görs enligt 47 kap. 9 § inkomstskattelagen, dvs. även den situationen när ersättningen för ersättningsbostaden är minst lika stor som ersättningen för ursprungsbostaden och ingen del av uppskovet behöver återföras till beskattning. Som framgår av 47 kap. 9 a § samma lag får ett uppskovsbelopp uppgå till ett lägre belopp och återföring således ske med ett större belopp än vad som följer av 47 kap. 9 a §. Om återföring inte avses ske med tillämpning av bestämmelserna i den nya lagen ska någon uppgift om detta inte lämnas. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser samt bestämmelse om upphörande Lagen träder i kraft (första punkten). Skyldigheten för den som gör avdrag för uppskovsbelopp att i inkomstdeklarationen lämna uppgift om uppskovsbeloppet avses att återföras med tillämpning av den nya lagen om uppskovsbelopp vid betydande samhällsförflyttning tillämpas första gången på uppgifter som avser (andra punkten). För den som gör avdrag för uppskovsbelopp för gäller en skyldighet att lämna uppgift om huruvida uppskovsbeloppet avses att återföras med tillämpning av den nya lagen i den inkomstdeklaration som ska lämnas 2019 (tredje punkten). Lagen upphör att gälla vid utgången av 2034 (fjärde punkten). Den upphävda lagen gäller fortfarande för avyttringar som har skett –2027 (femte punkten). 4.2.2Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) I paragrafen finns bestämmelser om uppgifter som ska lämnas för att ska kunna tillämpa bestämmelserna om uppskovsbelopp vid avyttring av en privatbostadsfastighet eller en privatbostadsrätt i 47 kap. inkomstskattelagen. Ändringen i tredje stycket innebär att bestämmelsen om uppgiftslämnande när ersättningsbostaden förvärvas senare än det år då ursprungsbostaden avyttrades inte längre talar förvärv sker utan endast att förvärv sker efter avyttringsåret. Ändringen möjliggör att uppgifterna vid tillämpning av den nya lagen om uppskovsbelopp vid betydande samhällsförflyttning kan lämnas i en senare inkomstdeklaration än vad som annars är fallet. Lagen träder i kraft . 4.3Ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget Skälen för regeringens förslag: Regeringen gjorde i propositionen En utvecklad budgetprocess bedömningen att förslag som har en tydlig påverkan på statens inkomster för det löpande budgetåret bör föranleda en ny inkomstberäkning (prop. 2013/14:173 s. 34 f.). Den nya inkomstberäkningen ska göras för de inkomsttitlar som berörs av förslagen. I de fall regeringen har gjort en ny beräkning av inkomsttitlarna baserat på nya makroekonomiska prognoser och andra förutsättningar, som t.ex. förändrade volymer, ska inkomstberäkningen även omfatta dessa förändringar. framförde i sitt yttrande till att det av redovisningen bör gå att särskilja de effekter som beror av regeländringar från effekter till följd av ändrade makroprognoser och andra ekonomiska förutsättningar. instämde i finansutskottets bedömning (bet. 2013/14:KU46 s. 35 och 37). I detta avsnitt lämnas förslag om en ny inkomstberäkning för den inkomsttitel som påverkas av det förslag som lämnas i denna proposition. I tabell 4.1 redovisas den ändrade inkomstberäkningen, inklusive effekterna av nya makroekonomiska prognoser och andra förutsättningar. Även bruttoeffekten av skatteförslaget framgår. De nya beräkningarna påverkas av fler faktorer än bara regeländringar, exempelvis en ny bedömning av den makroekonomiska utvecklingen och justeringar till följd av hittillsvarande utfall. Ju högre aggregeringsnivå desto fler faktorer är det som påverkar den nya beräkningen. Regeringens förslag: Den ändrade beräkningen av inkomster på statens budget som redovisas i tabell 4.1 godkänns. Tabell 4.1 Specifikation av ändrad beräkning av inkomster -1 377 341 Förslaget om särskilda uppskovsregler vid betydande samhällsförflyttning påverkar inkomsttitel Skatt på kapital under inkomstgrupp 1310 Skatt på kapital, hushåll. Enligt den av godkända inkomstberäkningen uppgår inkomsttitel Skatt på kapital till ca . I förslaget till ny beräkning har hänsyn även tagits till ny information som inkommit sedan den av godkända beräkningen så som exempelvis en ny makrobild och diverse utfall. Sammantaget har prognosen reviderats ner med . I revideringen ingår förslaget om särskilda uppskovsregler vid betydande samhällsförflyttning. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att den ändrade beräkningen av inkomster på statens budget som redovisas i tabell 4.1 godkänns. För en utförligare beskrivning av den nya inkomstprognosen, se avsnitt 6.2 i 2018 års ekonomiska vårproposition (prop. 2017/18:100). I tabell 4.2 redovisas såväl bruttoeffekter som nettoeffekter av det lämnade lagförslaget. Bruttoeffekten är den direkta effekten på intäkterna av en regelförändring medan nettoeffekten även innefattar indirekta effekter på intäkterna från andra skatter och eventuella effekter på den offentliga sektorns utgifter (se prop. 2017/18:100 avsnitt 6.1 tabell 6.1) Tabell 4.2 Offentligfinansiella effekter till följd av ändringar som påverkar statens inkomster -0,01 -0,01 -0,01 -0,01 Ändringar avseende statens utgifter 5 Ändringar avseende statens utgifter I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till lagändringar och andra ändringar avseende statens utgifter . Det samlade förslaget till ändrade anslag och beställningsbemyndiganden finns i avsnitt 1 tabell 1.1 och 1.2. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 3:1 får även användas för statsbidrag till samiska organisationer för deltagande i konsultationer i syfte att stärka samiskt inflytande och delaktighet. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för och Nationellt samiskt informationscentrums förvaltningsutgifter samt för utgifter för statsbidrag till Samefonden. Regeringen avser att lämna en proposition om konsultation i frågor som rör det samiska folket . I budgetpropositionen ökades anslaget för att bl.a. möjliggöra införandet av en konsultationsordning (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1 avsnitt 5.6.1, bet. 2017/18:KU1, rskr. 2017/18:74). Förutom bedöms även samiska organisationer kunna få kostnader för deltagande i konsultationer. För att möjliggöra statsbidrag för detta behöver ändamålet för anslaget utvidgas. Regeringen anser därför att anslaget 3:1 även bör få användas för statsbidrag till samiska organisationer för deltagande i konsultationer i syfte att stärka samiskt inflytande och delaktighet. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 7 . Regeringens förslag: Anslaget 4:1 m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för förvaltningsutgifter, utgifter för utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och gemensamma ändamål. Till följd av ändrade växelkurser har utgifterna för utrikesförvaltningen blivit högre än vad som beräknades i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1 avsnitt 6.1.1, bet. 2017/18:KU1, rskr. 2017/18:71). Regeringen anser därför att anslaget 4:1 m.m. bör ökas med . 5.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Statskontoret Skälen för regeringens förslag: Flera internationella ramverk som påverkar svensk lagstiftning har ändrats. Det har medfört behov hos Statskontoret av att öka sin kapacitet för att snabbt kunna göra konsekvensanalyser. Regeringen anser därför att anslaget 1:1 Statskontoret bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Kammarkollegiet ökas med . Skälen för regeringens förslag: beslutade regeringen att återinföra mönstring och grundutbildning med värnplikt (Fö2016/01252/MFI). Beslutet innebär att totalförsvarspliktiga fr.o.m. är skyldiga att genomgå mönstring samt att all grundutbildning som påbörjas fr.o.m. sker med värnplikt enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Försvarsmakten ska genomföra grundutbildning med värnplikt för minst 4 000 personer . Vissa beslut rörande totalförsvarspliktiga kan överklagas till .