prop · H503139 · 2018-03-20 00:00:00 — Att säkerställa att civilsamhällets åsikter och ståndpunkter aktivt uppmärksammas av statliga myndigheter som har beslutsfattande makt framhålls därför som väsentligt. De nya riktlinjerna innebär att förutsättningarna för individer och civilsamhällets organisationer att delta i offentliga beslutsprocesser ska säkerställas och vid behov stärkas i medlemsstaterna. Individer och civilsamhället ska ges möjlighet att delta i beslutsprocessernas alla faser. Detta innebär att det även behöver finnas god tillgång till information och dokumentation som kan ligga till grund för åsiktsbildning och ställningstaganden. har också nya standarder tagits fram för elektronisk röstning. Vid det ordnade Världsforum för demokrati (for Democracy) i den 8–samlades mer än 2000 deltagare från över 80 länder. Politiker och internationella ledare diskuterade ämnet populism och dess inverkan på multilateralism samt på traditionella partiers och mediers struktur. Aktörer inom det civila samhället, politiker, experter, journalister och ungdomsrepresentanter utvärderade och diskuterade även initiativ och metoder som kan bidra till att värna den pluralistiska och öppna demokratin och motverka populism. Konkreta förslag på åtgärder riktade till politiska partier, traditionella och sociala medier, nationella, lokala och regionala myndigheter, civilsamhället samt och andra internationella organisationer presenterades. Politiska partier uppmanades att arbeta för att öka representativiteten hos sina medlemmar, öka tillämpandet av transparenta, tydliga och tillgängliga e-plattformar och andra teknologiska innovationer som kan främja demokratiskt deltagande samt att stärka sitt arbete med visioner och idéprogram som utifrån ett helhetsperspektiv bemöter dagens stora globala och nationella utmaningar. Journalisters säkerhet, oberoende, integritet, yttrandefrihet och möjlighet att granska makthavare lyftes fram som viktiga frågor. Vikten av ett fortsatt fokus på internationella samarbeten kopplat till faktagranskning riktad mot såväl traditionella som sociala medier betonades. Starkare samarbeten mellan civilsamhället och medier samt en starkare koppling mellan internationella organisationer och det civila samhället genom fler önskas. När det gäller nationella, regionala och lokala myndigheter betonades vikten av att öka möjligheterna till medborgares politiska deltagande och nationella satsningar på folkbildning inom området medie- och informationskunnighet. och internationella organisationer uppmanades att utveckla system för att följa och utvärdera den nationella utvecklingen på demokratins område exempelvis när det gäller förutsättningar för medborgerligt deltagande. 2017/18:139 har också tagit fram olika verktyg och vägledningar för att främja en utbildning som stärker demokratin och kunskapen om mänskliga rättigheter samt främjar inkluderande samhällen och motverkar extremism och intolerans. samarbete med civilsamhället sker framför allt inom ramen för internationella konferens för enskilda organisationer som har bortåt 300 medlemsorganisationer. Denna sammanträder vid två medlemskonferenser och rapporterar till ministerkommittén. instiftade på initiativ av och ett , som delas ut 2014 till en person eller organisation som utfört extraordinära humanitära åtgärder för andra. gick priset till den grekiska föreningen , för dess ledande exempel på effektiva åtgärder till förmån för flyktingar från det civila samhället i . Priset delas nästa gång ut . Många stater arbetar med att konsolidera och utveckla demokratins och och kommissionen för demokrati genom lag () har här en viktig uppgift att kontinuerligt följa utvecklingen på framför allt det konstitutionella området bland kommissionens 61 medlemsstater. Dessa utgörs av samtliga medlemmar i samt , , , , , , , , , , , , är associerad medlem. , Heliga Stolen, och är observatörer. bidrar med granskning av lagförslag och kan ge råd och annat stöd till medlemsstater när det behövs. På detta sätt hjälper kommissionen till att vidmakthålla och sprida det europeiska har också en viktig roll som granskare och rådgivare till ombudsmannainstitutioner och valmyndigheter i medlemsstaterna samt som utbildare av lagstiftare och olika kategorier av rättstillämpare. Kommissionen arbetar på begäran av medlemsstaterna, på uppdrag av organ och på uppdrag av framgår av yttranden och rapporter i fråga om ett visst land, en viss region eller ett visst tema. har kommissionen avgett mer än 500 yttranden om mer än 50 länder, genomfört 80 studier och 250 seminarier samt medverkat i utbildning av 3 000 tjänstemän i mänskliga rättigheter och och tillbaka till slutet av 2016 har vid sidan av sin återkommande rapportering om konstitutions- och demokratifrågor bland annat avgett yttranden om grundlagsreformen för val i samt om en ukrainsk utbildningsreform i fråga om språk som används i landets utbildning. Kommissionen har också medverkat och bidragit till flera olika seminarier, bland annat om ”kvinnor och Skr. 2017/18:139 arbetsmarknaden” och ”missbruk av administrativa tillgångar under Några av kommissionens viktigaste yttranden har rört (se avsnitt 6.1) respektive (se avsnitt 6.6). Inom ramen för straffrättsliga styrkommitté har en kommitté förhandlat fram en ny konvention om brott med anknytning till kulturegendom och kulturföremål. Den är avsedd att ersätta den tidigare konventionen på samma område. Arbetet har bedrivits i nära samarbete med styrkommittén för kultur, kulturarv och landskap. Konventionen syftar bl.a. till att förebygga och bekämpa olaglig handel med och förstörelse av kulturegendom och kulturföremål. Konventionen antogs av ministerkommittén och öppnades för undertecknade vid utrikesministermötet i samma månad. har inte undertecknat konventionen. fortsatte för det straffrättsliga samarbetet sitt arbete med att uppdatera konventionen om överförande av dömda personer genom ett protokoll om ändring av tilläggsprotokoll. Protokollet antogs av ministerkommittén och öppnades för undertecknande . Frågan om ett svenskt tillträde bereds. I finns flera konventioner på kultur- och miljöområdet. Inom ramen för styrkommittén för kultur, kulturarv och landskap (CDCPP) fortsatte CDCPP:s för ändamålet utpekade expertgrupp arbetet med att utforma en europeisk kulturarvsstrategi. Den europeiska kulturarvsstrategin beslutades av ministerkommittén och lanserades officiellt . Kopplat till detta har informationssystemet HEREIN utvärderats för att bland annat stödja genomförandet av strategin. Regeringen har gett i uppdrag att främja kunskapen om och spridningen av kulturarvsstrategin till berörda aktörer. Vidare har ministerkommittén antagit flera rekommendationer inom samarbete på kulturområdet, till exempel rekommendationer om ”for culture, literacy and democracy”. Därutöver har det inom CDCPP bedrivits ett arbete för att etablera en tydligare organisations- och finansieringsform för informationsportalen Compendium. 2017/18:139 5.5 Det ungdomspolitiska samarbetet består av en styrkommitté för mellanstatligt samarbete, en operativ verksamhet med en särskild ungdomsfond och ungdomscenter i och , samt ungdomsorganisationernas eget organ för att diskutera ungdomspolitik, ””. och ”” arbetar enligt principen om delat beslutsfattande och har gemensamma möten . Inom ramen för ungdomspolitiska samarbete har arbetat aktivt med frågor som rör ungas inkludering, ungas delaktighet och inflytande samt ungas möjlighet att åtnjuta rättigheter och icke-diskriminering. antog en rekommendation om ungdomsarbete. Begreppet ungdomsarbete täcker mycket varierande aktiviteter av social, kulturell, utbildningsmässig, miljömässig och politisk natur med eller för unga, i grupp eller individuellt. Ungdomsarbetet utförs av frivilliga ungdomsarbetare och bygger på informella läroprocesser med fokus på de unga och på frivilligt deltagande. I grunden handlar det om social verksamhet, att arbeta med unga och det omgivande samhället, främja ungas delaktighet och integration i lokalsamhället och beslutsfattandet. Rekommendationen uppmanar medlemsstaterna att utveckla arbetet med ungdomsarbete och genomföra åtgärder för att stärka stödet för ungdomsarbete på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. I svensk kontext är det främst kommunernas öppna fritidsverksamhet som berörs av rekommendationen. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har i uppgift att fungera som stöd för den öppna fritidsverksamheten och har även tagit fram en översättning av rekommendationen. 5.6Europarådets utvecklingsbank (CEB) utvecklingsbank (CEB) grundades och har som mål att bidra till förbättrade levnadsförhållanden och social sammanhållning i . Motivet för att inrätta banken var de flyktingströmmar som kom efter . Banken arbetar fortsatt med att hjälpa mottagarländer att ta hand om och integrera flyktingar. I och med kriget i ökade efterfrågan på bankens tjänster och antalet godkända projekt har ökat . Totalt uppgick godkända lån till . Banken lanserade 2015 en migrationsfond som används för investeringar i olika flyktingprojekt i , t.ex. transit- och mottagningscenter i medlemsländer som tar emot stora migrationsströmmar. bidrog med till fonden. Det svenska bidraget öronmärks till ändamål som klassas som bistånd i de nio medlemsstater som är godkända Skr. 2017/18:139 biståndsländer enligt . Banken ger även långfristiga lån och garantier till projekt inom två andra huvudområden, hållbar och inkluderande tillväxt samt miljö. Bankens högsta beslutande organ är guvernörsstyrelsen där representeras av ambassadören vid . I bankens administrativa råd representerar en tjänsteman från . Banken utgår från värderingar och principer, men är en separat juridisk enhet. generalsekreterare gör en bedömning av om de projekt som banken föreslår att investera i är i överensstämmelse med politiska och sociala mål. Bankens verksamhet har tidigare redovisats till i skrivelsen Redovisning av verksamheten i , Världsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2014 och 2015 (skr. 2015/16:145). 6Relationer till andra länder och utvecklingen i vissa medlemsstater Utvecklingen i har gått i negativ riktning när det gäller rättsstatsfrågor och respekten för de mänskliga rättigheterna (MR). Till följd av kuppförsöket utlyste regeringen undantagstillstånd i landet och meddelade ett tillfälligt avsteg från i enlighet med artikel 15 i konventionen (avvikelse från konventionsförpliktelse vid nödläge). Detta undantag från har förlängt . Under undantagstillståndet har respekten för de mänskliga rättigheterna ytterligare försämrats genom bland annat massarresteringar och massuppsägningar av offentligt anställda. genomfördes en folkomröstning om förändringar av konstitutionen som bland annat avsåg att förstärka presidentämbetet. De strider som återupptogs mellan regeringsstyrkor och den av EU terroriststämplade organisationen har fortsatt. Generalsekreterare har upprepade gånger besökt och vid ett flertal tillfällen uttryckt oro över utvecklingen i landet. Efter kuppförsöket uttryckte generalsekreteraren förståelse för att ställde ansvariga inför rätta, men betonade att så måste ske i enlighet med och praxis. Generalsekreteraren har även i förebyggande syfte tydliggjort att tillämpning av dödstraff är oförenligt med medlemskap i . kommissarie för mänskliga rättigheter har efter kuppförsöket uttryckt oro över bland annat de omfattande avskedanden som skett inom rättsväsendet och medieuppgifter om tortyr. Vidare har MR-kommissarien uppmanat 2017/18:139 att häva undantagstillståndet och återgå till reguljära straffrättsliga och administrativa förfaranden gentemot misstänkta kuppmakare och terrorister. MR-kommissarien har lagt fram tre rapporter efter att ha besökt . Rapporterna behandlar anti-terrorismoperationers inverkan på MR-situationen i sydöstra , yttrande- och mediefrihet samt MR- situationen i efter åtgärder som vidtagits under undantagstillståndet. En strukturerad dialog äger rum inom en arbetsgrupp mellan och sekretariat om konkreta åtgärder för att förbättra situationen inom utvalda MR-områden, och har ett av sina största fältkontor i . Många av projekten finansieras av EU. I ministerkommittén har situationen behandlats vid ett flertal tillfällen, inklusive vid besök av turkiska ministrar. EU har upprepade gånger uttalat oro över utvecklingen och inskärpt att måste respektera sina åtaganden enligt samt uttryckt stöd för fortsatta dialog med . antog ett yttrande om två dekret som beslutats efter kuppförsöket. I yttrandet lyftes det bland annat fram att tolkade sina utökade befogenheter under undantagstillståndet för brett och att vissa åtgärder som vidtagits på basis av dekreten saknade stöd i turkisk och internationell rätt. I ett annat yttrande från den 10–granskade de förslag till ändringar av konstitutionen som var föremål för folkomröstning . I yttrandet framgick att konstitutionsändringarna riskerade att införa ett system som saknar nödvändiga kontrollmekanismer, där rättsväsendets och parlamentets inflytande reduceras, som presidentämbetet förstärks. Vidare ifrågasattes möjligheten att genomföra folkomröstningen på ett meningsfullt sätt under undantagstillståndet, i en miljö där medier har svårt att verka och oppositionspolitiker fängslats. antog därutöver yttranden om bland annat parlamentarisk immunitet samt om dekretlagar som begränsar mediefrihet och förutsättningar för lokalt demokratiutövande. Den parlamentariska församlingen beslutade att återinföra en så kallad full övervakningsprocedur, som bland annat innebär en mer omfattande uppföljnings- och besöksverksamhet i . av tortyr granskade förhållanden i turkiska fängelser och häkten efter kuppförsöket 2016. Rapporterna från dessa granskningar har inte offentliggjorts av , som dock publicerat rapporten från en granskning som skedde 2015. Ett stort antal personer har överklagat sina frihetsberövanden eller uppsägningar efter kuppförsöket 2016 till . Denna har dock ännu inte börjat ta slutlig ställning till om de vidtagna åtgärderna eller dekretlagarna är förenliga med , i avvaktan på uttömmandet av inhemska rättsmedel, bland annat genom en särskilt inrättad turkisk nationell kommission. Den förvärrade situationen för människorättsaktivister och journalister i har varit föremål för återkommande diskussioner i flera av strukturer, framförallt i ministerkommittén och i PACE. kommissarie för mänskliga rättigheter uppmanade i uttalanden att släppa de personer som mot bakgrund av sina åsikter blivit orättfärdigt frihetsberövade, samt att grundligt utreda rapporter om trakasserier mot hbtq-personer . uppfyllande av sina förpliktelser som medlemsstat i har även ifrågasatts med hänvisning till att oppositionsledaren är frihetsberövad, i strid mot en dom från . Ilgar Mammadov hade 2017 avtjänat av sitt sjuåriga straff trots att bedömt fallet som politiskt motiverat och konstaterat att han bör släppas. har uppmanat att och ovillkorligt frige den öppet regeringskritiske oppositionspolitikern men så har inte skett. besökte generalsekreterarens representant inom ramen för förfarandet i artikel 52 i , enligt vilken generalsekreterare kan begära upplysningar av en medlemsstat om det sätt på vilket dess inhemska lagstiftning säkerställer en effektiv tillämpning av bestämmelserna i konventionen. Besöket syftade till att utvärdera hur lagstiftning säkerställer en effektiv tillämpning av bestämmelserna i och fokus låg främst på Ilgar Mammadovs situation. Till följd av den utvärdering som gjordes efter besöket och på initiativ av generalsekreterare beslutade att ge en formell underrättelse om att artikel 46.4 i kan komma att aktiveras om inte Mammadov frisläpps. Då detta inte skedde beslutade ministerkommittén att någonsin aktivera artikel 46.4 i och i enlighet med den hänskjuta frågan till huruvida har brustit i sin skyldighet att rätta sig efter domen i målet. Om domstolen finner att har brustit i sina skyldigheter, ska den överlämna åt ministerkommittén att besluta om vilka åtgärder som bör vidtas. uppmärksammade flera europeiska medier en omfattande mutskandal med mångmiljonbelopp från till parlamentariker i PACE. Nyhetskällor gjorde gällande att rapporter om friserats i utbyte mot kontanta medel och gåvor. Uppmärksammandet har varit föremål för omfattande diskussioner i PACE och lett till flera avhopp av ledamöter i församlingen. En särskild granskningskommitté tillsattes av PACE för att utreda vad som skett och kommer att lämna en rapport . antog en handlingsplan för åren 2014–2016 för biståndet till som förlängdes att gälla . Vissa begränsade framsteg kunde noterats vid den utvärderingsdebatt som ägde rum, men alltjämt återstod åtgärder inom en rad områden, bl.a. i förhållande till 2017/18:139 rättsväsendet, konstitutionella reformer, vallagstiftning, civilsamhällets roll och bekämpande av korruption. illegala annektering av , dess ännu pågående aggression i östra samt stödet till så kallade utbrytarrepubliker i såväl som fortsätter att prägla arbetet i . Sedan rösträtt i den parlamentariska församlingen drogs in som en konsekvens av illegala annektering av har valt att inte sända några ledamöter till den parlamentariska församlingen. ställde in betalningen av en betydande del av sin medlemsavgift till och ryska politiker har i uttalanden indikerat att man kan komma att helt upphöra med att betala medlemsavgiften till dess frågan om PACE-deltagandet lösts. Med hänvisning till sin suspenderade roll i PACE har meddelat att man inte avser att bjuda in någon delegation från den parlamentariska församlingen för att övervaka det ryska presidentvalet . Läget vad avser mänskliga rättigheter i har gradvis försämrats sedan seger i presidentvalet . kommissarie för mänskliga rättigheter har uppmärksammat journalisters säkerhet och rättigheter, underlåtenhet att genomföra vissa av utslag, avkriminalisering av våld i hemmet, lagen om ”utländska agenter” samt lagstiftning som begränsar mötesfriheten. är alltjämt föremål för ett stort antal överklaganden till . hade sammanlagt 9 215 pågående fall som rörde . var den medlemsstat mot vilken flest fällande domar meddelades (293 stycken). stiftade en lag som ger den ryska rätt att förklara internationella domstolars beslut ogiltiga om dessa befinns strida mot landets grundlagar. Lagen tillämpades för att slå fast att dom , om att ska betala i ersättning till de tidigare aktieägarna i det upplösta oljebolaget , stred mot den ryska konstitutionen och därmed inte kunde verkställas. Ett särskilt uppmärksammat fall har varit kopplat till den ryske oppositionspolitikern , som dömdes till villkorlig dom för förskingring. Efter att i målet Navalnyj och Ofitserov mot kommit fram till att förskingringsanklagelserna mot Navalnyj och den efterföljande rättsprocessen 2013 hade baserats på godtycklig tillämpning av lagen och brutit mot den åtalades rättigheter, beslutade att en ny rättegång skulle äga rum. Utgången i den nya rättegången blev densamma som i den tidigare. I beslut från konstaterades att den nya rättegången inte hade avhjälpt bristerna i den ursprungliga och återigen inte tillät en rättvis behandling av fallet, samt att fortsatte att kränka Skr. 2017/18:139 Navalnyjs rättigheter. De ryska myndigheterna uppmanades att vidta åtgärder för att se till att Navalnyj återfår sin rätt att delta i val. Trots kritiken har Navalnyj hindrats från att delta i presidentvalet . bedriver även ett tekniskt samarbete med . Ett Europarådskontor är beläget i . Samarbetet avser bland annat åtgärder för att förbättra fångvård, reformer av straffrättsprocessen samt utbildning av domare om och praxis. handlingsplan för 2015–2017 är den enskilt mest omfattande handlingsplan som gjorts för en medlemsstat och omfattar totalt ca . bidrar med till handlingsplanen och är därmed den näst största finansiären efter EU. Handlingsplanen fokuserar initialt på konstitutionell reform, reformer inom rättsområdet och mänskliga rättigheter. bidrar med en sekundering i form av chefen för kontor i . Samarbetet med har varit uppskattat av och myndigheter och en ny handlingsplan för åren 2018–2021 antas med en kostnadsram på . Förutom att främja ett effektivt genomförande av de omfattande rättsreformer som ägt rum förväntas den nya handlingsplanen fokusera på den interna flyktingsituationen, antidiskrimineringsåtgärder, antikorruption och sociala rättigheter. En specifik fråga avseende åtaganden inom ramen för , som blev aktuell , var den nya utbildningslag som undertecknades av president . Lagen blev genast föremål för skarp kritik från ett antal EU- medlemsstater, särskilt , samt från . Kritiken riktar sig främst emot att möjligheterna till undervisning på olika minoritetsspråk successivt kommer att begränsas. I går över 400 000 barn i 750 skolor som drivs med olika minoritetsspråk som huvudsakligt undervisningsspråk, och där ukrainska undervisas som ett enskilt ämne. Ryska, rumänska, ungerska och moldaviska är de största minoritetsspråken i landet. I ljuset av kritiken vände sig till för ett yttrande om huruvida lagen bryter mot landets internationella åtaganden om minoritetsspråk. Dessa utgörs främst av Europarådskonventioner, såsom ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. offentliggjorde ett yttrande som främst granskar artikel 7, som reglerar användandet av minoritetsspråk, och dess övergångsbestämmelser. Kommissionen konstaterade att artikel 2017/18:139 7 inte är balanserad och inte tillräckligt specifik samt gav därför rekommendationen att omformulera artikeln. Ett annat viktigt ämne som varit föremål för diskussion och yttranden från har gällt en bättre lagstiftning och mer effektiva åtgärder för att bekämpa korruption. Utvecklingen i har varit händelserik och flera viktiga val har ägt rum. antogs vidare en ny handlingsplan för samarbetet mellan och för åren 2017–2020. Denna omfattar projekt och program för bortåt . har bidragit finansiellt till denna. Ett Europarådskontor finns i Chisinau. Bland de utmaningar som handlingsplanen söker möta är åtgärder ägnade att öka allmänhetens förtroende för rättsväsendet och politiska institutioner, bl.a. krav på ökad öppenhet, samt för ökad korruptionsbekämpning och kapacitetsuppbyggnad inom den offentliga förvaltningen på alla nivåer. Utvecklingen i står fortsatt på ministerkommitténs dagordning, även mot bakgrund av konflikten om utbrytarregionen . har vid ett flertal tillfällen diskuterat rättsfallet Catan m.fl. mot och , som gäller rätten till modersmålsutbildning i regionen . Undervisning som sker med användande av det latinska alfabetet har förbjudits i regionen och flera skolor har tidigare tvingats stänga eller flytta till sämre lokaler. fastställde 2012 att var indirekt ansvarigt för kränkningarna på grund av långvarigt politiskt, ekonomiskt och militärt stöd till de facto-ledarskapet i Transnistrien. har antagit tre interimistiska resolutioner i vilka uppmanas att betala ersättning i enlighet med dom, att samarbeta med ministerkommittén i genomförandet i enlighet med artikel 46 i och att möjligt tillhandahålla en handlingsplan om hur avser att verkställa domen. Det nationalkonservativa partiet och Rättvisa (PiS) vann parlamentsvalet och fick egen majoritet i det polska parlamentet. vann partiets kandidat presidentvalet. har PiS-regeringen genomfört en rad genomgripande reformer på inte minst rättsstatsrelaterade områden och antagit lagar som bl.a. förändrat den polska Skr. 2017/18:139 arbetssätt, påverkat sammansättningen i högsta domstolen och det sätt på vilket domare i landets allmänna domstolar väljs, återfört riksåklagarämbetet till justitieministeriet och stärkt kontrollen över statliga medier, säkerhetstjänsterna och tillsättningen av chefstjänstemän i statsförvaltningen. Inför den första lagen om arbetssätt, som antogs , vände sig den polska regeringen till och bad om en granskning av lagförslaget. I sitt yttrande lämnade kommissionen en rad tydliga rekommendationer.