prop · H503130 · 2018-05-29 00:00:00 — (anges annualiserad avkastning) 2 Andra AP-fondens genomsnittliga målsättning. 2006-2014 var målsättningen i real avkastning. sänktes målsättningen till i real avkastning. Likvidportföljen inkluderar noterade tillgångsslag inkl. svenska och globala aktier, räntebärande tillgångar, samt overlaymandat Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar. Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel för 2001-10, 2-årig svensk statsobligation för 2011-13, 1-årsnod på svenska staten-kurvan (YCGT0021) för 2014-17, samt antagande Provisions- och rörelsekostnad som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) Avviker från redovisad sharpekvot på 2,4 då fonden använt en annan riskfri ränta Avviker från redovisad sharpekvot på 2,6 för totalportfölj Avviker från redovisad sharpekvot på 1,9 för totalportfölj då endast tagit hänsyn till veckodagar vid beräkning av standardavvikelse KÄLLA: Andra AP-fonden; ; SCB; McKinsey-analys uppgick fondens totala avkastning till efter Störst bidrag till avkastningen gav aktier (5,, 2017/18:130 varav svenska aktier 1,1, globala aktier i utvecklade marknader 2,4 och tillväxtmarknadsaktier 2,2) och alternativa investeringar (2,2 procent- enheter). I nedre delen av figur 5.4 framgår att totalportföljens genomsnittliga årliga riskjusterade avkastning (mätt med en s.k. sharpekvot) var 0,6 –2017, 0,6 –2017, 1,7 –2017 samt 2,9 . Sharpekvoten anger hur mycket avkastning fonden genererat i förhållande till den risk som tagits . En hög sharpekvot är eftersträvansvärt. Andra AP-fonden har –2017 ändrat definitionen av aktiv avkastning . definierades den som aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exklusive alternativa investe- ringar), avkastning från overlaymandat, och allokeringseffekter (inklu- sive implementeringseffekter). ändrades definitionen och alloke- ringseffekter exkluderades från den aktiva avkastningen. Med ovanstående förutsättningar i åtanke har fondens aktiva avkast- ning före kostnader uppgått till av likvidportföljen . Det innebär att målet om en aktiv avkastning om inte uppnåddes. Målet nåddes inte heller –2017 då den aktiva avkastningen var . Bidra- gande orsaker till den svaga avkastningen var framför allt utländska statsobligationer (-0,), utländska krediter (-0,) och absolutavkastande (-0,). Andra AP-fondens aktiva avkastning 20011–2017 Årlig aktiv avkastning före kostnader; Procent2 Utveckling aktiv avkastning 20011– 2017 -0,4 -0,5 -0,6 -0,4 -0,2 -0,3 -1,8 Aktiv avkastning per tillgångsslag 2017 Definition av aktiv avkastning AP2 Aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl. alternativa investeringar) Aktiv förvaltning inom tillgångsslag -0,1 -0,2 (exkl. alternativa investeringar) 2Beräknas mot likvidportföljen som bas 3Medelvärde (aritmetiskt) av den årliga aktiva avkastningen 4Från 2009 och framåt redovisas aktiv avkastning endast på årsbasis (tidigare beräknades aktiv avkastning på dagsbasis) 5Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett. Annualiserad informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande 6Fonden redovisar relativ avkastning, beräknat som den aktiva avkastning från förvaltningen justerat för implementeringseffekter, vilket inkluderar effekter från avvikelser mot den strategiska portföljen, avvikelser i allokering mellan olika index inom tillgångsslag, resultat från valutaderivat samt likviditet som ej speglas i jämförelseindex KÄLLA: Andra AP-fonden; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från Andra AP -fonden) Uppföljning av styrelsens avkastningsmål Styrelsens avkastningsmål är att fonden i genomsnitt ska uppnå en årlig real avkastning på på lång sikt. var den lång- siktiga målsättningen realt . Ändringen gjordes mot bakgrund av förväntat lägre globala räntor på lång sikt. Efter ändringen är Andra AP-fondens målsättning mer i linje med övriga AP-fonder. Av den högra delen av figur 5.4 framgår att fondens årliga avkastning efter kostnader var (2013–2017), (2008–2017) och 6,3 pro- cent –2017. Detta innebär att Andra AP-fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsmål under samtliga nämnda perioder. hade dock Andra AP-fonden ett högre avkast- ningsmål än de övriga buffertfonderna. Fondens avkastning efter kost- nader har varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. Andra AP-fondens strategi bygger på värdeskapande i flera steg: val av strategisk tillgångsfördelning, val av index och aktiv förvaltning. Till grund för strategin ligger ett antal principer, s.k. Investment Beliefs. Dessa beskriver fondens syn på hur kapitalmarknaden fungerar samt möjligheter och förutsättningar att skapa en god avkastning. Den strategiska portföljen tas fram med stöd av en internt utvecklad Asset-Liability-Model (), där hänsyn tas till den förväntade lång- siktiga utvecklingen i pensionssystemet och på de finansiella markna- derna. Det innebär att fondens strategiska portfölj utgörs av en samman- sättning av olika tillgångsslag som fonden bedömt ger den bästa genera- tionsneutrala och långsiktiga tillväxten för framtida pensioner. Valet av index ses som en del av den strategiska placeringsprocessen, där index utgör utgångspunkten för den interna och externa förvaltningen. Fonden har i stor utsträckning ersatt traditionella breda kapitalvägda index med mer specialiserade index som på ett mer riskeffektivt sätt förväntas bidra till den framtida avkastningen. har ESG-faktorer integrerats i konstruktionen av index för globala aktier. Andra AP-fondens portfölj bestod vid slut av aktier, räntebärande tillgångar och alternativa tillgångar. Jämfört med föregående årsskifte har andelen aktier minskat , alternativa tillgångar ökat , medan andelen räntebärande tillgångar varit oförändrad (figur 5.6). Årets förändringar följer i huvudsak trenden . Utländska aktier (exklusive tillväxtmarknader) står för den största minskningen. Andra AP-fondens faktiska tillgångsallokering 20011–2017 % av totala tillgångar Andra AP-fonden2,3; = SEK miljarder 20011–17 2016–17 (TAA etc.) 1 Avser ; 2 Faktisk allokering 3 Tillgångsfördelning 2001-2015 kan avvika från den redovisade fördelningen då terminsexponeringen summeras separat och ej som en del av tillgångsslagens marknadsvärden, är terminer allokerade över resterande tillgångsklasser 4 I alternativa tillgångar ingår kinesiska A-aktier KÄLLA: Andra AP-fonden; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från Andra AP -fonden) Uppföljning av de kvantitativa placeringsreglerna överskred Andra AP-fonden femprocentsgränsen i placerings- reglerna för innehav i onoterade aktier. För att minska innehavet har fem fondinvesteringar avyttrats så att andelen onoterade aktier av fondens totala kapital minskades till per . Enligt lagen om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) ska en fond som överskrider de kvantitativa placeringsreglerna avveckla den överskju- tande delen av innehavet så snart det är lämpligt med hänsyn till mark- nadsförhållandena. Andra AP-fondens främsta kostnadspåverkande faktorer , på total nivå, är ökningen av förvaltat kapital, valutakurseffek- ter samt engångskostnader i samband med den genomförda internalise- ringen. Ökning av förvaltat kapital är den största faktorn till kostnadsök- ningen i absoluta tal då framför allt externa förvaltararvoden och depå- kostnader är korrelerade till storlek på förvaltat kapital. –2015 har fonden genomfört en internalisering för att på ett kost- nadseffektivt sätt förvalta den väldiversifierade portfölj som krävs för att nå en hög riskjusterad avkastning. Den positiva effekten av internalise- ringsarbetet i form av lägre kostnader redovisades då förvalt- ningskostnadsandelen för totala kostnader minskade väsentligt och sjönk från till – en nivå som bibehållits . Fondens kvantförvaltning är långt utvecklad och förvaltas en betydande del av kapitalet av den interna kvantavdelningen till jäm- förelsevis låga kostnader. Denna typ av förvaltning kräver dock en ansenlig informationsmängd och datakällor, vilket tillsammans med annan marknadsinformation är en väsentlig del av fondens kostnads- Skr. 2017/18:130 massa. Ett av årets fokus har därför varit att effektivisera användande av, och reducera kostnaden för, marknadsinformation, vilket slår igenom i sin helhet . Fonden noterar höjda priser i leverantörsledet, bland annat till följd av en pågående konsolidering bland många av de viktigaste leverantörerna. Källa: Andra AP-fondens årsredovisningar har arbetet inom hållbarhetsområdet fortsatt att utvecklas och intensifieras ytterligare. Andra AP-fonden har arbetat för att integrera hållbarhetsfrågor i förvaltningen. Bland annat har Andra AP-fonden inkluderat ESG-faktorer i konstruktionen av index för tillgångsslaget globala aktier. Det innebär att fonden nu har ESG-exponering på allt internt förvaltat kapital inom tillgångsslaget utländska aktier, totalt . Andra AP-fonden är bland de första investerarna att rapportera i enlig- het med Task force on Climate-related Financial Disclosures (TCFD) rekommendationer. TCFD syftar till att öka företagens transparens för att ge investerare den information som behövs för att bedöma bolags klimatrisker och möjligheter. Andra AP-fonden har också skrivit under Climate Action 100+, ett femårigt, globalt samarbetsinitiativ. Initiativet är kopplat till och syftar till att få bolag att kommunicera hur de tänker vara i linje med och hur de planerar för att sänka sitt CO2-avtryck, i enlighet med TCFD. 15Exklusive prestationsbaserade arvoden. 16Vid årets slut. 2017/18:130 skrev fonden under initiativet ”Declaration”. Genom initiativet tillkännagav både svenska och internationella investe- rare att FN:s mål för hållbar utveckling ska utgöra ett centralt ramverk att arbeta efter gällande investeringar mot 2030. Andra AP-fonden skickade ett brev till styrelseordförandena i cirka 40 svenska bolag, där fonden uppmanade dem att relatera sin verksamhet till FN:s 17 globala mål för hållbar utveckling och senast vid årets bolagsstämma redogöra för sitt förhållningssätt gentemot målen. I dialog med bolagen har fonden följt upp detta, både inför och stämmor. har Andra AP-fonden investerat i riskkapitalfonden , vilket är den största s.k. impactfonden som etablerats. Samtliga investe- ringar i fonden ska ha positiv påverkan på åtminstone ett av FN:s globala hållbarhetsmål. Andra AP-fonden har arbetat vidare med att implementera FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och styrelsen beslutade om en policy för mänskliga rättigheter. Fonden har röstat i cirka 50 svenska bolag samt cirka 770 utländska. Därutöver står fonden bakom en mängd initiativ och dialoger med såväl bolag som lagstiftare för att utveckla och förbättra bolags- styrning i både specifika fall och mer generellt. För att identifiera de viktigaste hållbarhetsfrågorna har Första, Andra, Tredje och Fjärde AP- fonden gemensamt genomfört en intressentdialog och väsent- lighetsanalys. har fondens arbete fortgått med att beskriva och utveckla arbetet med intern styrning och kontroll, vilket bygger på principen om tre försvarslinjer och ramverket COSO. Detta har resulterat i en policy för intern styrning och kontroll som tagits av styrelsen och implemen- teringen av policyn i verksamheten har påbörjats. En kommitté för intern styrning och kontroll har inrättats på fonden för att ge ökat fokus till dessa frågor. Parallellt med detta har en internrevisionskonsult utvärderat fondens pågående arbete kring strukturen för och dokumentation av intern styrning och kontroll samt utvärderat processen för internt arbete med operativa risker. Utvärderingen avslutas och avrapporteras till styrelsen. Regeringens bedömning: Tredje AP-fonden har hanterat nettoflödet mellan in- och utbetalningarna i inkomstpensionssystemet som avsett. Fonden har även genererat avkastning som bidrar till inkomst- pensionssystemets långsiktiga finansiering samt aktivt arbetat med hållbarhetsfrågor. Sammantaget har Tredje AP-fonden infriat rege- ringens förväntningar på fonden. Skälen för regeringens bedömning överförde Tredje AP-fonden till inkomst- pensionssystemet. Netto uppgår fondens ackumulerade överföringar till . Tredje AP-fonden har bidragit till inkomstpensionssystemets långsik- tiga finansiering. uppgick fondens avkastning till 28,2 mil- jarder kronor efter kostnader, vilket motsvarar . Den genom- snittliga avkastningen har uppgått till , vilket mer än väl överstiger inkomstindex som ökat . På hållbarhetsområdet har bl.a. en väsentlighetsanalys och intressentdialoger genomförts . Syftet har varit att vidare- utveckla hållbarhetsarbetet och tydliggöra kommunikationen kring detta. Källa: Tredje AP-fondens årsredovisningar Tredje AP-fondens resultat uppgick till 2017, vilket motsvarar en avkastning på efter kostnader. överfördes till inkomstpensionssystemet. Samman- taget ökade fondkapitalet med till . I figur 5.7 redovisas Tredje AP-fondens totala avkastning efter kostna- der . Som framgår av figurens högra del uppgick den genom- snittliga avkastningen efter kostnader till under perio- den –2017, vilket kan jämföras med inkomstindex som i genomsnitt ökat . Tredje AP-fondens totala avkastning 20011–2017 Total nominell avkastning efter kostnader; Procent Avkastning 20011–2017 -2,1 -2,5 -12,6 -19,8 Riskjusterad avkastning (sharpekvot6) 2001–2017 2 Målsättning på i real avkastning, Den genomsnittliga årliga inflationen under 2001-15 har varit ~1,baserat på inflationstakt mätt från SCB Provisions- och rörelsekostnad som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) Likvidportföljen exkluderar investeringar i onoterade aktier, fastigheter, jordbruk, skog, infrastruktur, konvertibler, divergerande strategier samt makro Nominell avkastning sedan fondens start (2001-2017), (2008-2017) samt (2013-2017) Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar. Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel för 2001-10, 2-årig svensk statsobligation för 2011-13, 1-årsnod på svenska staten-kurvan (YCGT0021) för 2014-16 samt antagande Beräknad sharpekvot avviker från redovisat värde på 2,8 för totalportföljen då fonden använder en annan riskfri ränta KÄLLA: Tredje AP-fonden; ; SCB; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från Tredje AP -fonden, och ) avkastade Tredje AP-fondens portfölj före kost- nader. Tredje AP-fonden redovisar avkastningen per riskklass (före kost- nader). De olika riskklasserna bidrog till den totala avkastningen enligt följande: aktier , valuta -1,, inflation , räntor -0,, krediter -0,2 procenten- heter och absolutavkastande strategier . Riskklassen valuta består av fondens exponering för förändringar i valutakurser mot svenska kronor. Exponeringarna härrör från de investeringar i utländska tillgångar som inte säkrats till svenska kronor samt från direkta valuta- positioner. Valutapositioner tas både i syfte att öka avkastningen och minska risken i totalportföljen. Till riskklassen Inflation hör investeringar i skog, fastigheter och realobligationer. Av nedre delen av figur 5.7 framgår att totalportföljens genomsnittliga årliga riskjusterade avkastning (mätt med en s.k. sharpekvot) var 0,6 –2017, 0,6 –2017, 1,8 –2017 samt 2,8 . Sharpekvoten anger hur mycket avkastning fonden genererat i förhållande till den risk som tagits . En hög sharpekvot är eftersträvansvärt. Tredje AP-fonden har utvecklat sin förvaltningsmodell och har till följd av det även ändrat sin definition av aktiv förvaltning. I syfte att underlätta en jämförelse mellan fondens nuvarande och tidigare defi- nitioner har dessa justerats i rapport. Det innebär exempelvis att definitionen ändrats så att den tar hänsyn till riskskillnader mellan fonden och den långsiktiga statiska portföljen (LSP) som utgör jämförelsemåttet för den aktiva förvaltningen. Med hänsyn till ovanstående förutsättningar har Tredje AP-fondens Skr. 2017/18:130 aktiva årliga avkastning i genomsnitt varit av likvidportföljen ––2017. uppgick den aktiva avkastningen till . En bakomliggande orsak till resultatet var riskklassen inflation som bidrog . Tredje AP-fondens aktiva avkastning 20011–2017 Årlig aktiv avkastning före kostnader; Procent2 Utveckling aktiv avkastning 20011– 20174 fonden en bredare definition av aktiv avkastning och mäter den på total portföljnivå (uppgick till 4,4 %7 2015) -0,0 -0,0 -0,2 -0,3 -1,3 0,5. n/a. Aktiv avkastning per tillgångsslag6,7 2017 -0,5 -0,2 Definition av aktiv avkastning AP3 ▪Aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl, alternativa investeringar) ▪Resultatet från absolutavkastande strategier ▪Avvikelsen från jämförelseindex för betaförvaltningen ▪Överavkastning inom riskklasser och för totalportföljen jämfört med sitt jämförelseindex LSP inklusive allokering ; 2 Beräknas mot likvidportföljen som bas; 3 Genomsnitt (aritmetiskt medelvärde) av den årliga aktiva avkastningen; 4 För 2010-2015 definieras procentuell årlig aktiv avkastning som den aktiva avkastningen (beräknat som summan av den dagliga avkastningen) i förhållande till medel av ingående och utgående balans; 5 Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett; 5 Annualiserad informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande ; 6 Beräknas genom överavkastningen från jämförelseindex för varje tillgångsslag; 7 Den aktiva avkastningen mäts genom att jämföra fondens totalavkastning med avkastningen från ett lågkostnadsindex, en långsiktig statisk portfölj (LSP), som ska avkasta realt. KÄLLA: Tredje AP-fonden; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från Tredje AP -fonden) Uppföljning av styrelsens avkastningsmål Tredje AP-fonden har ett långsiktigt realt avkastningsmål på . Målet bedöms ge en bra balans mellan stabilitet i pensions- systemet på lång sikt och begränsa risken för värdefall i fondförmögen- heten på kort sikt. Av den högra delen av figur 5.7 framgår att fondens årliga avkastning efter kostnader var (2013–2017), (2008–2017) och 6,2 pro- cent –2017. Av figur 5.7 framgår också att Tredje AP-fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsmål under samt- liga nämnda perioder. Fondens avkastning efter kostnader har även varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. Tredje AP-fondens förvaltningsmodell bygger på en investeringsfilosofi där risktagande, riskspridning, prognosförmåga och tidsdiversifiering är ledord som implementeras genom dynamisk allokering. Syftet med modellen är att öka sannolikheten för att uppnå fondens övergripande målsättning genom att minska risken för stora negativa utfall. Alloke- ringen inkluderar både lång- och medelfristiga beslut. totalportföljens avkastning och risk. Tredje AP-fonden delar in alloke- 2017/18:130 ringen i riskklasser i stället för tillgångsslag där varje riskklass represen- terar en viss underliggande risk som aktier, räntor och krediter etc. Förvaltningsmodellens särdrag möjliggör långsiktighet och flexibelt agerande. Styrelsen fattar beslut om exponeringsintervall för olika risk- klasser. Därefter har verkställande direktör mandat att implementera och förvalta portföljens risk inom de beslutade exponeringsintervallen. Implementeringen sker främst genom fondens betaportfölj och alterna- tiva investeringar. Tredje AP-fondens portfölj baserat på tillgångsslag bestod vid slut av aktier, räntebärande tillgångar och 26 pro- cent alternativa tillgångar. Motsvarande fördelning utifrån riskklasser är aktier, räntor, krediter, infla- tion och absolutavkastande strategier. Årets förändringar följer i huvudsak trenden från . Tredje AP-fondens faktiska tillgångsallokering 20011–2017 % av totala tillgångar Tredje AP-fonden2; = SEK miljarder Marknadsvärde baserad på tillgångsslag Marknadsvärde baserad på riskklasser (TAA etc.) (exkl, tillväxt- -14,5 -8,4 -5,1 1 ; 2 2010 skedde en övergång från tillgångsallokering till allokering enligt riskklass; 3 Allokering baserad på riskklass enligt förvaltningsmodell; 4 Inom övrig exponering ingår upparbetade resultat från valutaexponering, indexlänkade tillgångar, konvertibler, divergerande- och makrostrategier; 5 Inflation utgörs av realränteobligationer samt investeringar i skog, jordbruk, infrastruktur och fastigheter; 6 Uppdelningen mellan räntor och krediter fastställdes , Krediter består huvudsakligen av bostads- och företagsobligationer, redovisas därför den sammanlagda allokeringen och och framåt visas den uppdelade ; 7 Tillgångsallokeringen för 2010-2017 är indikativ då en exakt konvertering av riskklasser till tillgångsklasser ej kan göras ; 8 Alternativa investeringar (20,) består av fastigheter och skog (12,), private equity och infrastruktur (6,) samt nya strategier (0,) som i sin tur består av Life Science, Hedge, , Volatilitet och Riskpremiestrategier och övrig exponering;9 Allokering till aktier 1 p.e. högre än rapporterat på grund av inkludering av valutahedge om miljarder, detta påverkar således även allokering till valuta med -1 p.e. KÄLLA: Tredje AP-fonden; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från Tredje AP-fonden) Tredje AP-fondens interna kostnader (rörelsekostnader) uppgår till . har de interna kost- naderna totalt ökat , främst som en följd av att en allt större andel av fondkapitalet förvaltats internt. har den interna förvaltningen ökat från till av total- portföljen. För att detta ska vara möjligt har den interna kompetensen stärkts på de områden som vald förvaltningsstrategi kräver. Fondkapitalet har ökat från vid ingången av 2013 till 345 miljarder vid utgången av 2017. Det innebär en ökning av det internt förvaltade kapitalet med . Marknadsinformationstjänster utgör en växande del av administrations- kostnaderna, dels som en följd av ökade regleringar och rapporterings- krav på finansmarknaden och dels som en följd av bristande konkurrens inom marknadsinformationsområdet. Dessa kostnader påverkas också starkt av kronans värde i förhållande till andra valutor, främst den amerikanska dollarn. Rörelsekostnaderna påverkas också av engångskostnader i samband med flytt till mindre lokaler för att hålla nere lokalkostnaderna . Dessa engångskostnader utgörs främst av lokalkostnader och av IT-kostnader. i relation till fondkapitalet har rörelsekostnaderna minskat från 2017. De externa förvaltningskostnaderna har minskat och sedan föregående år. Främsta anledningen till detta är att den externa förvaltningens andel minskat och att förvaltningens inriktning förändrats. Avgifterna för externa mandat är baserade på förvaltad volym men beror också på geografisk marknad och om förvaltningen är aktiv eller passiv. Externa förvaltningskostnader är också mycket känsliga för kronans värde i förhållande till utländska valu- tor. Förutom förvaltningskostnader för externa mandat innehåller externa förvaltningskostnader kostnader för bl.a. depåtjänster och hantering av säkerheter. I förhållande till totalt fondkapital uppgick de externa för- valtningskostnaderna till . Under de föregående fyra åren låg den siffran på . De totala kostnaderna, dvs. externa och interna förvaltningskostnader, har ökat som fond- kapitalet ökat . som andel av förvaltat kapital innebär detta en minskning från till . Källa: Tredje AP-fondens årsredovisningar För att hålla de administrativa kostnaderna på en låg nivå samarbetar Första–Fjärde AP-fonderna genom ett särskilt samverkansråd. Rådet tillser ett gott samarbete inom områden där kostnadsfördelar kan erhållas, t.ex. gemensamma upphandlingar. Tredje AP-fonden deltar i CEM:s kostnadsbenchmarking för att utvärdera sin kostnads- effektivitet.