prop · H503246 · 2018-05-08 00:00:00 — I dagens offentliga samtal är det tyvärr långt ifrån ovanligt att de som uttrycker en åsikt möts av hot, trakasserier och våld. Behovet av att motverka och förebygga dessa uttryck för hot och hat i det offentliga samtalet beskrivs utförligare i regeringens handlingsplan Till det fria ordets försvar – Åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer (/01675/D). I handlingsplanen skildras utsattheten för hot, våld och trakasserier bland journalister, politiker, konstnärer och opinionsbildare. Bland annat visar SOM- undersökningen Svenska demokratitrender (Ku2017/01432/D) att av dem som uttryckt en åsikt minst en gång i samband med ett engagemang i en ideell förening eller en organisation har utsatts för hot, trakasserier eller våld. Bland dem som är mer aktiva och uttrycker åsikter har utsatts. Regeringen är angelägen om att det civila samhället ska ha förutsättningar att arbeta mot hot, hat och kränkningar. Medel fördelas enligt ett antal förordningar, bl.a. för stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering, insatser mot rasism och liknande former av intolerans, förebyggande insatser mot våldsbejakande extremism samt insatser mot mäns våld mot kvinnor. finns etablerade verksamheter som motverkar hot och hat och det tas också nya sådana initiativ. Men det behövs fler insatser och fler aktörer som är aktiva på området. Därför har regeringen beslutat förordningen (2018:32) om statsbidrag för insatser som motverkar hot och hat i det offentliga samtalet. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har fått i uppdrag att fördela till det civila samhällets organisationer enligt förordningen. Syftet med förordningen är att stödja projekt som dels minskar förekomsten av hot och hat i det offentliga samtalet, dels stärker utsatta opinionsbildare och andra som deltar i det offentliga samtalet. Vissa organisationer inom det civila samhället, däribland trossamfund och organisationer som arbetar med att främja mänskliga rättigheter, är särskilt utsatta för hot och hat. Därför har en departementspromemoria tagits fram i () med förslag till en ny stödförordning för säkerhetshöjande åtgärder inom det civila samhället (Ds 2018:4). Detta stöd ska bidra till att tillgodose behov av säkerhetshöjande åtgärder hos ideella föreningar, trossamfund och vissa stiftelser vars verksamhet syftar till att främja mänskliga rättigheter och värna demokratin. Enligt förslaget i promemorian kan statsbidraget beviljas om organisationens verksamhet påverkas av rädsla för våld, hot eller trakasserier på grund av hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning, könsöverskridande identitet eller uttryck eller annan liknande omständighet. Kammarkollegiet ska ansvara för att pröva ansökningar och fördela statsbidraget medan ska yttra sig i samband med prövningen av ansökningar. Den nya bidragsförordningen föreslås träda i kraft . Departementspromemorian har remitterats till berörda myndigheter och organisationer. Remisstiden går ut . Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att avsätta 2018 till denna satsning. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. Regeringen avser att föreslå att samma belopp ska avsättas och därefter . 2017/18:246 och regeringen avser att besluta förordningen så snart det är möjligt. inkluderas bidrag till säkerhetshöjande åtgärder för trossamfund inom de lokalbidrag som hanteras inom ramen för förordning (1999:974) om statsbidrag till trossamfund som hanteras av Myndigheten för stöd till trossamfund. uppgick den del av anslaget för projektbidrag som fick beviljas för säkerhetshöjande insatser till . är stödet också satt till . Den nya förordningen är avsedd att ersätta detta stöd som enbart trossamfund är behöriga att söka. 6.5Korttidsupplåtelse av mark behöver underlättas Åtgärd: Regeringen avser att genomföra en översyn av allmännyttiga, korttidsupplåtelser av markområden från statliga myndigheter. med översynen ska vara att förbättra villkoren för det civila samhällets Vidare avser regeringen att följa arbete med att förtydliga sin information till det civila samhällets Det civila samhällets organisationer bör ges förutsättningar att bedriva och utveckla sin verksamhet på goda villkor. av största markägare och förvaltar delar av statens fasta egendom, till exempel fastigheter avsedda för försvarsändamål. och idrottsorganisationer använder ofta mark för sina olika arrangemang genom korttidsupplåtelser. allmännyttiga, ideella organisationers ekonomiska möjligheter för att kunna korttidsförhyra markområden från och andra statliga myndigheter bör ses över. Regeringen avser därför att se över frågan i syfte att på lämpligaste sätt förbättra de ekonomiska förutsättningarna för allmännyttiga och ideella organisationer. I Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) finns förslag om en översyn av bestämmelsen om upplåtelse i förordningen om förvaltning av statliga fastigheter m.m. (1993:527) i syfte att införa ett undantag som möjliggör att avgift inte tas ut av allmännyttiga ideella organisationer för En övervägande majoritet av remissinstanserna ställde sig positiva till förslaget. Civilsamhällets organisationer ansåg att förslaget skulle underlätta för organisationers möjlighet att bedriva sin däremot avstyrkte förslaget eftersom de anser att den nuvarande modellen för verkets markupplåtelse fungerar väl och ser det som rimligt att nyttjaren har att bekosta den administration som dessa markupplåtelser innebär, samt även eventuella ytterligare kostnader, t.ex. kostnader för återställande av mark. dock att frågan om hur förutsättningarna för att underlätta för allmännyttiga, ideella organisationer ska genomföras bör ses över Regeringen anser också att även andra myndigheters korttidsupplåtelser bör belysas och vilka effekter förbättringarna för berörda organisationer får för de fastighetsförvaltande myndigheterna. Regeringen avser därför att genomföra en sådan översyn. redovisade att det inte finns någon information på Skr. 2017/18:246 webbplats som vänder sig till civilsamhällets organisationer. organisationer uppgav också till utredningen att information om korttidsupplåtelse av mark är krånglig och svår att förstå. arbetar med att förtydliga informationen till det civila samhällets organisationer. Regeringen avser att följa detta arbete. 6.6Stärkta förutsättningar för idéburen välfärd Det civila samhällets bidrag i välfärden är avgörande för många människor. Att en organisation till exempel bedriver hälso- och sjukvård eller äldreomsorg på en viss ideologisk grund eller tillämpar vissa metoder kan vara en faktor som definierar kvalitet för vissa brukare. Politiken för det civila samhället syftar till att ta vara på den särart och i förlängningen det mervärde som organisationerna bidrar med – inte att lägga ett sådant ansvar på det civila samhällets organisationer som ytterst ska ligga på det offentliga. har förutsättningarna för idéburna organisationer stärkts i frågor om välfärdstjänster. Regeringen har arbetat med inriktningen att underlätta för de organisationer som vill erbjuda välfärdstjänster. Det finns civilsamhällesorganisationer som bedriver välfärdstjänster som sin huvudsakliga verksamhet, liksom det finns organisationer där bara någon del av verksamheten sker på uppdrag av det offentliga. I utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) lämnas flera förslag till lagändringar som rör idéburen välfärd och offentlig upphandling. Förslagen har omhändertagits inom ramen för (Fi 2015:01). överlämnade delbetänkandet Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78) och slutbetänkandet Kvalitet i välfärden (SOU 2017:38). Utifrån förslag har regeringen bedömt att idéburna aktörer inte bör omfattas av alla de krav som ställs på andra för att få tillstånd att ta emot offentlig finansiering (prop. 2017/18:159 s. 59). Regeringen har därtill initierat eller vidtagit ett antal åtgärder för att underlätta för det civila samhället att erbjuda välfärdstjänster. Av dessa kan särskilt nämnas förenklingar vid upphandling av välfärdstjänster som understiger tillämpligt EU-tröskelvärde, reserverat deltagande i upphandlingar, strategi för sociala företag och vägledning för myndigheter om bl.a. socialt företagande, inklusive idéburet företagande. Insatserna redovisas nedan i kapitlet. Regeringen anser vidare att det är viktigt att regelverk på detta område utformas på ett sätt som gör det möjligt att ta till vara de idéburna aktörernas särskilda potential. Det civila samhällets organisationer bidrar till välfärden på många olika sätt och regeringen anser att det växande intresset för Idéburet offentligt partnerskap (IOP) understryker detta. Regeringen välkomnar att allt fler kommuner prövar IOP och andra modeller för samarbete och partnerskap med det civila samhället. För att regeringens åtgärder ska bidra till att förbättra villkoren för det civila samhället på det sätt som är avsett är det viktigt att de berörda aktörerna känner till åtgärderna. Det gäller både offentliga och ideella 2017/18:246 aktörer. Därför behöver insatserna i detta avsnitt gå hand i hand med regeringens satsning på det stärkta kunskapsuppdrag för MUCF som beskrivs i kapitel 4. Även har enligt sin instruktion i uppgift att ge stöd och information som underlättar för det civila samhället att delta i upphandlingar (2 § 6 förordningen [2015:527] med instruktion för ). Förenkling vid upphandling av välfärdstjänster vars värde beräknas understiga tillämpligt Åtgärd: Regeringen har lagt fram förslag till förändringar i lagen om offentlig upphandling () som syftar till att förenkla vid upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster – benämnda välfärdstjänster – vars värde beräknas understiga tillämpligt För upphandling av sådana tjänster föreslås att ett fåtal regler i 19 kap. ska gälla om bl.a. annonsering, information till leverantörerna och dokumentation av Regeringens ambition är att en mångfald av leverantörer ska ges möjlighet att delta i offentliga upphandlingar av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster. Det civila samhällets organisationer har en viktig roll i sådan verksamhet, men ett alltför komplext och omfattande regelverk kan verka hämmande för många civilsamhällesorganisationer och mindre företag. Regeringen är medveten om vikten av att utnyttja det utrymme som finns att skapa ett så enkelt och ändamålsenligt regelverk som möjligt för upphandlingar som inte omfattas av och rådets direktiv /24/EU av om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv /18/EG (LOU- Detta är också något som efterfrågas av det civila samhället. Det är också viktigt att regelverket utformas på ett sätt som kan bidra till att de idéburna aktörernas särskilda potential tas till vara. I utredningen för ett stärkt civilsamhälle föreslogs bl.a. att upphandling av sociala tjänster eller andra särskilda tjänster vars värde understiger tillämpligt tröskelvärde och som inte har ett gränsöverskridande intresse inte ska omfattas av lagen om offentlig upphandling (SOU 2016:13 s. 362). Utredningens förslag har tagits vidare av i betänkandet Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78). Efter att betänkandet remissbehandlats har regeringen i propositionen Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden (2017/18:158) föreslagit förändringar i lagen (2016:1145) om offentlig upphandling () som syftar till att förenkla vid upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster, benämnda välfärdstjänster, vars värde beräknas understiga tillämpligt EU-tröskelvärde om . För upphandling av sådana tjänster föreslås att ett fåtal regler i 19 kap. ska gälla om bl.a. annonsering, information till leverantörerna och dokumentation av Förslaget bedöms enligt förenkla de upphandlande myndigheterna som för leverantörer och förbättra möjligheterna att inom ramen för upphandlingsregelverket ta Skr. 2017/18:246 tillvara de särskilda mervärden som leverantörer inom den idéburna sektorn kan erbjuda. 6.6.2Reserverat deltagande i upphandlingar för organisationer som uppfyller vissa krav Åtgärd: Regeringen har lagt fram förslag om att i svensk rätt föra in LOU-direktivets bestämmelser om möjligheten att reservera upphandlingen vid upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster. Innebörden i LOU-direktivets bestämmelse är att en upphandlande myndighet ska ha möjlighet att reservera deltagandet till organisationer som uppfyller vissa krav. En sådan organisation ska ha till syfte att fullgöra ett offentligt uppdrag som är kopplat till tjänsterna i fråga, och eventuella vinster ska återinvesteras för att uppnå organisationens syfte. Vidare ska organisationens lednings- och ägarstruktur grundas på personalens ägande och deltagande, eller kräva aktivt deltagande av personal, användare eller berörda parter. Regeringen strävar efter att möjliggöra för en mångfald av leverantörer att delta i offentliga upphandlingar. Det civila samhällets organisationer har en viktig roll för tillhandahållandet av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster. I betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle föreslogs att bestämmelserna i om reserverade kontrakt för vissa tjänster skulle genomföras i svensk rätt (SOU 2016:13 s. 362). Enligt utredningen borde alla möjligheter som kan underlätta för civilsamhällets organisationer att etablera sig som utförare av offentligt finansierade tjänster tas tillvara. Utredningens förslag har tagits vidare av i betänkandet Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78). Efter att betänkandet remissbehandlats sammanställdes inom promemorian Vissa förslag till ändringar i lagen om offentlig upphandling med anledning av förslag (Fi2018/00130/K). Artikel 77 i LOU-direktivet medger att upphandlande myndigheter reserverar, dvs. förbehåller, deltagandet i en upphandling till en organisation som uppfyller vissa krav. Utöver att bestämmelserna enbart är tillämpliga vid upphandling av vissa tjänster ställs ett antal krav på den organisation som tilldelas kontraktet. Därutöver föreskriver bestämmelserna en maximal löptid för kontraktet och en begränsning av möjligheten att på nytt tilldela samma organisation ett nytt kontrakt. Regeringen anser att de möjligheter som finns att underlätta för idéburna organisationer vid upphandling bör tas tillvara. Även om bestämmelserna är försedda med villkor som begränsar tillämpningsområdet, anser regeringen att direktivens möjlighet att reservera upphandlingar för vissa tjänster bör tas till vara. Regeringen har därför lagt fram förslag i propositionen Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden (prop. 2017/18:158) om att LOU-direktivets bestämmelser om möjligheten att vid upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster 2017/18:246 reservera upphandlingen genomförs och förs in i . Det innebär att en upphandlande myndighet ska ha möjlighet att reservera deltagandet till organisationer som uppfyller vissa krav. En sådan organisation ska ha till syfte att fullgöra ett offentligt uppdrag som är kopplat till tjänsterna i fråga, och eventuella vinster ska återinvesteras för att uppnå organisationens syfte. Strategi för regeringens främjande av socialt Åtgärd: I budgetpropositionen föreslog regeringen att bl.a. skulle avsättas för insatser för sociala har beslutat enligt regeringens förslag. beräknar motsvarande anslagsnivå –2020. 2018 Strategi för sociala företag – ett hållbart samhälle genom socialt företagande och social innovation. En viktig resurs för att möta många samhällsutmaningar är den ökande grupp företagare och entreprenörer som är verksamma inom det som benämns ”socialt företagande”. Det är sociala entreprenörer inom den privata och ideella sektorn där den affärsmässiga verksamheten är ett medel för att uppnå ett eller flera specifika samhällsnyttiga mål. företag kan ha olika associationsformer, men gemensamt är att de erbjuder nya lösningar och har en stark drivkraft att bidra till att göra Enligt utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) anser dock många civilsamhällesorganisationer att det finns brister i offentliga aktörers kunskap om deras villkor och därmed även i det stöd som svarar mot deras behov. Detta bekräftas även i de uppföljningar av det civila samhällets villkor som Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) genomför . Utredningen, liksom MUCF, föreslår därför kompetenshöjande insatser till offentliga aktörer på statlig, regional och lokal nivå om de ideella aktörernas särart och behov. Förslagen handlar också om att offentliga aktörer måste bli bättre på att ge vägledning till det civila samhället för att underlätta att orientera sig i det offentliga regelverket, stödja dem i att hitta långsiktiga finansieringslösningar och att minska den administrativa Även om utredningen primärt adresserar arbetsintegrerande sociala företag ser regeringen att problemen drabbar en långt större grupp av sociala entreprenörer. Regeringen vill ta tillvara den sociala innovationskraft och den samhällsnytta som sociala företag kan bidra med och har därför beslutat om en samlad strategi för att främja socialt företagande (N2018/00710/FF). Strategin ska stärka utvecklingen av sociala företag så att dessa bättre kan delta i att lösa utmaningar i samhället samt bidra till att offentlig sektor uppmärksammar och använder sociala företag som värdefulla aktörer i utvecklingen av ett hållbart samhälle. tydliggör hur regeringen, i dialog med bl.a. den ideella sektorn och övriga offentliga samhället, långsiktigt avser arbeta mot detta mål och stärka utvecklingen av det sociala företagandet. Strategin syftar även till att samordna insatser från olika politikområden för att de tydligare ska bidra till att stärka varandra. Insatserna, som spänner över många Skr. 2017/18:246 politikområden, rör fem huvudsakliga områden: behov och efterfrågan, stärka företags- och rådgivningskompetensen, finansiering, tydliggöra och mäta effekterna samt att utveckla kunskap och mötesplatser. I budgetpropositionen har regeringen utöver de insatser som redan görs för att främja socialt företagande bl.a. avsatt ytterligare –2020 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24 s. 58). Inom ramen för strategin uppdrar regeringen bl.a. både åt och åt Verket för innovationssystem () att genomföra satsningar för att stödja utvecklingen av socialt företagande. 6.6.4Myndighetsinsatser kring socialt företagande inklusive idéburet företagande Åtgärd: Regeringen har gett i uppdrag att genomföra en satsning –2020 för att stödja utvecklingen av socialt företagande. Regeringen har även gett Verket för innovationssystem () i uppdrag att genomföra en satsning –2020 för att stödja utveckling av sociala företag. Uppdragen är ett led i genomförandet av regeringens Strategi för sociala företag – ett hållbart samhälle genom socialt företagande och social innovation. Vissa av det civila samhällets organisationer är sociala företag i och med att de bedriver näringsverksamhet utan att vara vinstdrivande. tillvara den sociala innovationskraft och samhällsnytta som sociala företag kan bidra med för att uppnå regeringens mål om ett hållbart samhälle behöver dessa aktörer goda förutsättningar för att verka och växa i nära samarbete med offentlig sektor. Men kunskapen om vad socialt företagande innebär för civilsamhällesorganisationer och hur deras villkor ser ut är fortfarande otillräcklig bland offentliga aktörer. Vissa civilsamhällesorganisationer efterfrågar också mer stöd vid uppstart och i andra avgörande skeden enligt utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13). Regeringen har därför gett i uppdrag att identifiera och genomföra insatser som bidrar till att stimulera tillväxt hos sociala företag och stärka kunskapen om och utvecklingen av sociala entreprenörer och sociala företag i hela landet (N2018/00713/FF). Myndigheten ska särskilt prioritera insatser som stärker de sociala entreprenörernas och sociala företagens affärsutveckling och tillgång till rådgivning och kompetensutveckling. Myndigheten ska vidare öka kunskapen om sociala företag och deras roll för att stärka innovationskraften hos de relevanta offentliga aktörer som utgör de sociala företagens primära partners och kunder. I uppdraget ingår även att kartlägga och sprida kunskap om befintliga finansieringsmöjligheter för sociala företag och att ta fram en långsiktigt hållbar plan för hur befintligt finansieringsstöd kan användas på bästa sätt för att stödja sociala företag, inklusive idéburet företagande, i både start och vidareutvecklingen av verksamheten. ska även samråda med Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) och för att beakta civilsamhällets förutsättningar och villkor och för att tillvarata synergier. För genomförandet har regeringen beräknat att kan använda högst för respektive 2018, 2019 och 2020. Uppdraget ska redovisas . Ytterligare en myndighet, , har fått i uppdrag att identifiera och genomföra insatser som bidrar till att främja utvecklingen av och kunskapen om social innovation och stimulera tillväxt i sociala företag i hela landet (N2018/00714/IFK). Myndigheten ska särskilt prioritera insatser som syftar till att etablera nya eller utveckla existerande inkubatorer för att kunna ge ett effektivt stöd av hög kvalitet till sociala företag. ska vidare undersöka om det finns behov av en ökad nationell samverkan och kompetensutveckling för att öka kunskapsspridningen och antalet mötesplatser för social innovation och sociala företag. Ytterligare områden som ingår i uppdraget är att utveckla effektmätning som en viktig del i att synliggöra värdet av sociala insatser och social innovation, att möjliggöra tester av alternativa kontraktsformer och ersättningsmekanismer för sociala insatser och social innovation med fokus på utfall samt att säkerställa en bred spridning av erfarenheter och kunskapshöjning inom dessa områden. ska även samverka med , särskilt när det gäller upphandlingsrättsliga aspekter inom offentlig förvaltning. För genomförandet av uppdraget har regeringen beräknat att kan använda högst 2018, 2019 och 2020. Uppdraget ska redovisas . 6.6.5Ökad kunskap om arbetsintegrerande sociala företag Åtgärd: Regeringen har gjort en treårig satsning om totalt åren 2016–2018 för sysselsättningsfrämjande insatser genom arbetsintegrerande sociala företag. fick 2016 i uppdrag att i samråd med Arbetsförmedlingen utarbeta och genomföra ett tvärsektoriellt program med insatser som stimulerar till att fler arbetsintegrerande sociala företag startar och växer. Satsningen innebär också åtgärder för att öka kunskapen i den offentliga sektorn kring arbetsintegrerande sociala företag. Som en del i uppdraget har regeringen förtydligat att och Arbetsförmedlingen ska undersöka möjligheten att skapa ett kvalitetssäkringssystem för arbetsintegrerande sociala företag. De arbetsintegrerande sociala företagen bedriver ett värdefullt arbete när det gäller att skapa arbetstillfällen för personer som har varit arbetslösa . Det är angeläget att dessa företag ges förutsättningar att bli fler och kunna växa. Därför gav regeringen i uppdrag att i samråd med Arbetsförmedlingen, och inom ramen för EU:s Skr. 2017/18:246 statsstödsregelverk, utarbeta och genomföra ett tvärsektoriellt program med insatser som stimulerar till att fler arbetsintegrerande sociala företag startar och växer för att därigenom öka antalet sysselsatta (A2016/00424/A). För uppdraget beviljades totalt 2016–2018. Satsningen innebär också åtgärder för att öka kunskapen i den offentliga sektorn kring arbetsintegrerande sociala företag. För att skapa bättre förutsättningar för att kunna tillvarata och samarbeta med företagen kommer och Arbetsförmedlingen undersöka möjligheten att skapa ett kvalitetssäkringssystem för de arbetsintegrerande sociala företagen. Ett sådant skulle göra det enklare för bl.a.