prop · H503150 · 2018-03-19 00:00:00 — därmed inte att påverka kommunsektorns skatteintäkter. Förändringen i retroaktiviteten för efterlevandestödet kan dock få konsekvenser för socialnämnders begäran om utbetalning av retroaktivt beviljad ersättning enligt 107 kap. 5 § SFB. Det förekommer att barn vars ena eller båda föräldrar avlidit, t.ex. ensamkommande barn och barn som kommer till med en förälder, får sin omsorg eller för- sörjning tillgodosedd med stöd av . För det fall en social- nämnd har beviljat en person ekonomiskt bistånd med stöd av social- tjänstlagen (2001:453) medför förkortningen av retroaktiviteten för efter- levandestödet att nämndens begäran om utbetalning av retroaktivt be- viljat efterlevandestöd kommer att motsvara ett mindre belopp än Vad gäller barn som får sin omsorg tillgodosedd genom social- tjänsten medför dock förslaget om förkortad retroaktivitet för efter- levandestöd ingen förändring. Som tidigare nämnts efterfrågar kommuner och landsting en närmare redovisning av vilka kostnadskonsekvenser som följer av för- slaget för landets kommuner. Det saknas dock upparbetad statistik på området vilket innebär att det är svårt att uttala sig om kostnads- en särskild analys av kvaliteten i handläggningen av efterlevandestödsärenden (rapport , dnr/ref. 2017/18:150 311). Myndigheten granskade 150 ärenden beslutade januari – om efterlevandestöd till barn vars avlidna eller försvunna förälder aldrig bott i . Enligt rapporten begärde kommuner utbetalning av retroaktivt beviljat efterlevandestöd i ungefär en tredjedel av ärendena. Enligt gäller detta endast för de kostnader som kommunen haft för ekonomiskt bistånd för barn som bor med en vårdnadshavare. När reglerna om retroaktivitet för efterlevandestöd ändras på så sätt att ersättning endast kan lämnas före ansökningsmånaden, berörs endast barn som behöver ansöka om efterlevandestöd. Förslaget påverkar de barn som ansöker om efterlevandestöd eller . De barn som inte behöver ansöka om efterlevandestöd påverkas inte av förslaget. Barn som lämnar in en ansökan om efterlevandestöd efter ikraftträdandet kommer inte att kunna få efterlevandestöd för lika lång retroaktiv tid som barn som lämnat in sin ansökan före ikraftträdandet. Det innebär att den första utbetalningen blir lägre för de barn som skulle ha fått en längre retroaktiv tid enligt de nuvarande bestämmelserna men som ansöker efter ikraftträdandet. För dessa barn kan det bli en förhållandevis stor skillnad i utbetald ersättning. För en avgränsad grupp barn kan förslaget å ena sidan leda till minskad trygghet och minskad självständighet. Å andra sidan måste det vägas mot att barn som berörs av förslaget ofta redan har fått sin omsorg och försörjning ordnad via . Efterlevandestödet har därmed inte varit nödvändigt för att tillgodose deras grundläggande försörjning. Det ska också vägas mot behovet av att anpassa den retroaktiva tiden inom efterlevandestöd till den retroaktiva tiden inom underhållsstöd och andra efterlevandeförmåner än barnpension. De barn som beviljas efterlevandestöd som en utfyllnadsförmån till barnpension kommer att kunna få olika retroaktiva perioder för de olika förmånerna. Barnpension kommer även fortsättningsvis att kunna lämnas före ansökningsmånaden medan efterlevandestöd kommer att kunna lämnas före ansökningsmånaden. Det är dock relativt få barn som kommer att påverkas av att det blir olika längd på den retroaktiva tiden för barnpension och efterlevandestöd. var det 76 barn som behövde ansöka om att få barnpension i kombination med efterlevandestöd. var motsvarande antal 98 barn. Förslaget kan leda till att barn som bor i ett annat EU-land inte kommer att kunna retroaktivt beviljas familjeförmåner, som exempelvis barnbidrag, enligt förordning (EG) 883/2004 för än efterlevandestöd beviljas, såvida inte barnet även beviljas barnpension. Detta kan bli en konsekvens i situationer när barnet bor utomlands och den avlidna föräldern har varit försäkrad för arbetsbaserade förmåner i men denne har arbetat i en sådan liten omfattning att föräldern inte har tjänat in någon pensionsbehållning och barnet därför bara har rätt Det kan dock antas att det är en situation som inte är Prop. 2017/18:150 vanligt förekommande. De månatliga löpande utbetalningarna av efterlevandestöd påverkas inte av förslaget. Det är fler pojkar än flickor som får efterlevandestöd. Det är en trend som kan antas hålla i sig även när det gäller de barn som är nyanlända i men som ännu inte ansökt om efterlevandestöd. Av de barn som kom till med en asylsökande förälder 2015 är pojkar och flickor. Av de ensamkommande barnen som sökte asyl är pojkar. Bland de personer som beviljades efterlevandestöd efter ansökan var pojkar och flickor. Pojkar är även överrepresenterade i den grupp som får stödet under lång retroaktiv. Bland dem som får stödet för maximal tid, det vill säga 24 månader, är pojkar. Det kan därför antas att fler pojkar än flickor kommer att påverkas av den förkortade retroaktiva tiden. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen regleras när efterlevandepension och efterlevandestöd får lämnas för tid före ansökningsmånaden. Genom en ändring i första styckets andra mening tas ordet efterlevandestöd bort. stycke har lagts till som föreskriver att efterlevandestöd inte får lämnas tillbaka än före ansökningsmånaden. Om ett barn får barnpension efter en avliden förälder, kan under vissa förutsättningar efterlevandestöd lämnas som en s.k. utfyllnadsförmån till barnpensionen (79 kap. 4 §). Ändringen i bestämmelsen innebär att retro- aktiviteten för barnpension och efterlevandestöd kommer att vara olika. Om barnet har rätt till barnpension efter den avlidna föräldern gäller även fortsatt att barnpension inte får lämnas tillbaka än två år För efterlevandestödet förkortas dock retroaktiviteten till Enligt 77 kap. 13 § får efterlevandestöd lämnas utan ansökan. fall finns det ingen särskild bestämmelse som begränsar rätten att bevilja förmånen för förfluten tid. I bl.a. två situationer behöver dock ansökan om efterlevandestöd göras, dels om den efterlevande är ett barn som är bosatt i men vars avlidna förälder inte var bosatt i vid dödsfallet, dels om anspråk på en efterlevandeförmån görs efter någon som har försvunnit och det kan antas att han eller hon har avlidit (se 2 § 2017/18:150 föreskrifter [PFS 2011:6] omtryckt 2014:10). Dessutom behöver en ansökan alltid göras om dödsfallet inträffat före (p. 2 övergångsbestämmelserna till lagen [2012:599] om ändring i socialförsäkringsbalken). Från vilken tidpunkt rätten till efterlevandepension och efterlevandestöd inträder när ansökan inte behöver göras framgår av 77 kap. 14 och 15 §§. I 5 kap. 12 § första stycket anges den yttersta gräns som gäller för retroaktiva utbetalningar av bosättningsbaserade förmåner till en person som enligt utlänningslagen (2005:716) behöver ha uppehållstillstånd i . Enligt bestämmelsen får bosättningsbaserade förmåner lämnas tidigast från och med den dag då uppehållstillståndet börjar gälla men inte tillbaka än före det att tillståndet beviljades. Om det finns synnerliga skäl, får förmåner lämnas även om uppehållstillstånd inte har beviljats. Enligt 5 kap. 12 § andra stycket lämnas dock bosättningsbaserade förmåner inte för tid då bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. har lämnats till den försäkrade, om förmånerna är av motsvarande karaktär. Enligt den första punkten ska lagen träda i kraft . Enligt den andra punkten gäller äldre föreskrifter fortfarande för ansökan om efterlevandestöd som har kommit in till före ikraftträdandet. Sammanfattning av promemorian Ändrad retroaktivitet avseende efterlevandestöd (S2017/06357/FST) Efterlevandestöd enligt socialförsäkringsbalken lämnas som ett tillägg till eller i stället för barnpension till de barn vars föräldrar avlidit och är ett grundläggande skydd för ett barn vars ena eller båda föräldrar har avlidit. Efterlevandestöd får enligt nuvarande bestämmelser inte lämnas tillbaka än före ansökningsmånaden. Arbetsgruppen bedömer att den nuvarande retroaktiva tiden inom efterlevandestödet bör kortas ned då efterlevandestöd utgör ett grundskydd som ska garantera barnet en viss lägsta nivå. Arbetsgruppen föreslår att efterlevandestöd inte ska få lämnas tillbaka än före ansökningsmånaden. Lagändringen föreslås träda i kraft . En annan efterlevandepension än barnpension får inte lämnas tillbaka än före ansökningsmånaden. Barnpension får inte lämnas tillbaka än före ansökningsmånaden.Efterlevandestöd får inte lämnas tillbaka än före ansökningsmånaden. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 77 kap. 16 § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. 16 § En annan efterlevandepension än barnpension får inte lämnas tillbaka än före ansökningsmånaden. Barnpension och efterlevandestöd får inte lämnas tillbaka än före ansökningsmånaden. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ansökan om efterlevandestöd som har kommit in till före ikraftträdandet. Förteckning över remissinstanserna till promemorian Ändrad retroaktivitet avseende efterlevandestöd Promemorian Ändrad retroaktivitet avseende efterlevandestöd (S2017/06357/FST) remitterades till följande instanser: ombudsmän (), , , , , Inspektionen för vård och omsorg (), , Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), , , , vid , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, Barnens rätt i samhället (), Flyktinggruppernas riksråd (FARR), internationella föreningar för invandrarkvinnor (RIFFI), Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar, Rädda barnen, korset, Kommuner och Landsting (SKL). Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , M , , , , , Hellmark , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar proposition Ändrade regler om retroaktivitet avseende efterlevandestöd