prop · H503264 · 2018-06-05 00:00:00 — Det finns även särskilda medel för att främja traditionell småskalig matkultur, vilka är kopplade till det uppdrag som , , och folkminnen samt har att främja ett levande och dynamiskt kulturarv kopplat till mat- och livsmedelsframställning. Digitaliseringsstrategin för ett hållbart Dagens samhällsutveckling drivs och formas till stor del av digitaliseringens möjligheter och förutsättningar. Regeringen har en strategi för ett hållbart digitaliserat (dnr N2017/03643/D). I denna framgår bl.a. att det är viktigt att beakta medier och kultur i digitaliseringsarbetet. Digitaliseringen kan underlätta tillgången till kultur och ge möjligheter till egen medverkan i kulturella processer. Som framgår av avsnitt 2.4 och 2.5 har regeringen satsat på att främja digitaliseringen dels genom uppdrag och medel till Kungl. för biblioteksutvecklingen, dels inom scenkonstområdet genom särskilda medel till Kungl. Operan, och . Även de statliga kulturarvsinstitutionerna har en viktig uppgift att tillgängliggöra kulturarvet digitalt i hela . Samordning av detta görs av Digisam som är placerat vid . Regeringen har även förstärkt arbete med att digitalisera och tillgängliggöra det svenska filmarvet. Regeringen har stärkt samarbetet mellan kultur- och utbildningsområdet genom att tillsätta en arbetsgrupp som arbetar med frågor som rör kultur och skola. En prioriterad fråga har varit läsfrämjande. Under paraplyet ”Hela läser för barnen” har en läsdelegation tillsatts för att samordna läsfrämjande insatser i och utanför skolan. Syftet är att ge alla barn och ungdomar mer likvärdiga förutsättningar för en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Vidare har förslag inom ramen för ”läslovet” resulterat i konkreta insatser liksom förstärkning av befintliga läsfrämjande projekt (se även avsnitt 2.4). är även skolbibliotekarier en uttalad målgrupp inom regeringens satsning på fortbildning i språk-, läs- och skrivutveckling – Läslyftet (U2013/7215/S, U2016/05733/S). Vidare har regeringen gett i uppdrag att stärka läslovet både som begrepp och företeelse i hela landet. ansvarar för satsningen Skapande skola vars syfte är att bidra till att kulturella och konstnärliga uttryck långsiktigt integreras i förskolan, förskoleklassen, och motsvarande skolformer samt att den professionella kulturverksamheten för och med barn och elever ökar. Cirka 860 000 elever över hela landet från förskoleklass till årskurs 9 i beräknas ta del av satsningen . breddade regeringen skola genom att även inkludera förskolan. Med det följde en förstärkning med –2018. I och med gymnasiereformen tog den dåvarande regeringen bort ämnet estetisk verksamhet som obligatoriskt ämne i de nationella programmen. Ett estetiskt ämne ingår alltså inte bland de gymnasiegemensamma ämnena. Regeringen bedömer att det är väsentligt att alla ungdomar får komma i kontakt med olika kulturella uttryck och möjlighet att utveckla sina skapande talanger. Skapande och praktisk-estetiska inslag i 2017/18:264 utbildningen ger eleverna möjlighet att utveckla förmågan att kommunicera med estetiska uttrycksmedel. Estetiska ämnen kompletterar gymnasieskolans breda bildningsuppdrag. Därför föreslår regeringen i propositionen Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program (prop. 2017/18:184) att ett estetiskt ämne ska ingå i de nationella programmen i gymnasieskolan fr.o.m. . I enlighet med propositionen Kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116) har fått i uppdrag att kartlägga kulturarvsarbetets betydelse för skolväsendet samt att främja samverkan mellan skolväsendet och kulturarvsinstitutionerna i alla delar av landet. Folkbildningen har lång tradition i och är av stor betydelse för allas tillgång till kultur i hela landet. Delar av folkbildningen är också en viktig del av det civila samhället. har regeringen förstärkt folkbildningen med ca . Att bidra till och bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet är ett av statens fyra syften med stödet till folkbildningen. De övriga tre syftena handlar i korthet om att folkbildningen ska bidra till att stärka och utveckla demokratin, göra det möjligt för en mångfald människor att påverka sin livssituation och delta i samhällsutvecklingen samt utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället. Folkbildningen inom kulturområdet drivs genom 154 folkhögskolor och 10 studieförbund. tillkommer en folkhögskola i . Såväl folkhögskolorna som studieförbunden har en god geografisk spridning. Folkhögskolorna hade 2017 ca 6 000 deltagare inom kulturområdet i hela landet. Studieförbundens verksamhet återfinns i landets samtliga kommuner. av studieförbundens studiecirklar avser ämnesinriktningen konst, musik och media med drygt 785 000 deltagare, varav kvinnor och män. Störst andel deltagare, , finns inom området musik, dans och dramatik. Studieförbunden arrangerar även annan kulturanknuten folkbildningsverksamhet och korta kulturprogram. De senare samlade 2017 totalt nästan 20 miljoner (ej unika) deltagare, varav kvinnor och män. Den länsvisa fördelningen av antal studiecirkelsarrangemang per invånare 2015 visar att antalet är högst i , och och lägst i , , och . Antalet kulturarrangemang per invånare var 2015 högst i , och samt lägst i , och , enligt Myndigheten för kulturanalys rapport 2017:1 2015. Ett exempel på en studieförbundsverksamhet är studieförbundet satsning Kulturkompis – Make . Inom denna satsning deltar 135 kulturaktörer på 12 olika platser i landet: , , , , , , , , , , och på . Satsningen ger nyanlända och etablerade svenskar möjlighet att uppleva kulturaktiviteter som konsert, bio, museum eller liknande tillsammans. 2017/18:264 Totalt har verksamheten t.o.m. haft 1 600 deltagare, både etablerade svenskar, asylsökande och nyanlända. Flera aktörer från folkbildningen deltog som arrangörer av olika programpunkter vid det nya kulturkonventet och kultur i . 3.14Eftergymnasiala utbildningar inom konst- och kulturområdet Eftergymnasiala utbildningar inom konst- och kulturområdet, som får del av statligt stöd, finns inom två utbildningsformer. Dels som konst- och kulturutbildningar och dels som yrkeshögskoleutbildningar. Konst- och kulturutbildningarna finns på ett 20-tal platser i elva län: , , , , , , , , , och . Utbildningarna finns inom exempelvis dans, musik, teater, film, konst och mode. De bedrivs av enskilda utbildningsanordnare, men står under statlig tillsyn. fanns totalt 2 940 årsplatser. Närmare en tredjedel finansierades med statliga medel. Det statliga stödet uppgick till . Nästan alla utbildningar är berättigade till studiemedel. Utbildningarna är viktiga för återväxten av konstnärer och kulturellt verksamma och förbereder ofta för studier på högskolan. Andra leder direkt till ett yrke, som exempelvis dansare, designer eller musikalartist. Som exempel på utbildningar kan nämnas Capellagården i på , Musikkonservatoriet i , och Balettakademien i . Det finns också kortare utbildningar som syftar till att bevara eller utveckla kulturarvet. Inom finns 33 utbildningar att söka inom kultur, media och designområdet . Utbildningarna leder till en yrkeshögskoleexamen som t.ex. dekormålare, fotograf, kulturkommunikatör och kyrkomusiker. fanns totalt 1 320 utbildningsplatser hos 22 olika utbildningsanordnare och det statliga stödet uppgick till . Den högre utbildningen har stor betydelse för återväxten av konstnärer och lärare inom det konstnärliga fältet. Det finns en god geografisk spridning på de 15 lärosäten i landet som har examenstillstånd för konstnärlig kandidatexamen. Lärosätena finns i , , /, , , , , , och . Under /16 hade dessa utbildningar ca 3 000 helårsstudenter. Mer än hälften studerade vid lärosäten utanför . De konstnärliga utbildningarna har haft en dynamisk utveckling , både vad gäller antalet studenter och inom forskningsområdet. Som jämförelse kan nämnas att antalet studenter var ca 1 800. Fyra lärosäten har även rätt att utfärda konstnärlig doktorsexamen; , 2017/18:264 (inom området textil och mode), och konstnärliga högskola (inom området konstnärliga praktiker). fördelade 2017 ca till konstnärlig forskning, varav hälften fördelades till konstnärliga högskola. Som en följd av den forskningspolitiska propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208) förstärktes forskningen vid , Kungl. i med totalt . Regeringen har gett i uppdrag att i dialog med och genomföra en översyn av hur det strategiska arbetet mellan kultur- och hälsoområdet bedrivs i samtliga län. Uppdraget som ska omfatta kultur och hälsa i vid mening ska redovisas . Bakgrunden till uppdraget är bl.a. tillkännagivanden om kultur och hälsa (bet.2015/16:KrU10 punkt 5, rskr. 2015/16:198 och bet. 2016/17:KrU punkt 8, rskr.2016/17:15/) och även det erfarenhetsseminarium som ägde rum inom ramen för den politiska dialogen 2017 om kultursamverkansmodellen, där regionala kulturpolitiker och Kommuner och Landsting delgav sina erfarenheter om vilka arbeten som pågår runt om i landet och där behov av en nationell översyn framkom. Av propositionen God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik (prop. 2017/18:249, bet. SoU26) som regeringen presenterat framgår bl.a. att kultur och hälsa hör ihop. 4Internationellt utbyte och samarbete Regeringen arbetar i olika internationella sammanhang för att konstnärer, kulturaktörer och publik i hela ska kunna ta del av och gynnas av internationellt och interkulturellt utbyte. Även myndigheter, kommuner och landsting har viktiga roller i detta arbete. Kulturverksamheter runt om i landet inspireras och utvecklas av internationellt utbyte med omvärlden. De svenska kulturverksamheterna bidrar förstås också till att inspirera publik och verksamheter i omvärlden. De kulturpolitiska målen anger att kulturpolitiken ska främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan. Ett väl fungerande internationellt utbyte bidrar till såväl den konstnärliga utvecklingen som till att publik och besökare får del av nya uttryck och berättelser. Internationaliseringen är även mycket betydelsefull för att bredda konstnärers arbetsmarknad. Samtliga kulturmyndigheter har regeringens uppdrag att verka för ökat internationellt och interkulturellt utbyte och Skr. 2017/18:264 samarbete. är ordförande i . Det övergripande ordförandeskapstemat är Ett inkluderande, innovativt och tryggt . Det nordiska kultursamarbetet innebär många möjligheter även för regionala och lokala aktörer – möjligheter som inte alltid är tillräckligt kända av olika aktörer i landet. Ett kulturpolitiskt toppmöte om erfarenheter av hur samarbetet mellan kommuner, regioner och nationell nivå kan vidareutvecklas i samspel med det nordiska samarbetet ägde rum i . Toppmötet arrangerades av ordförandeskapet i tillsammans med Kommuner och Landsting, och Nordisk kulturfond. Europeiska unionen (EU) ska enligt Lissabonfördraget bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för den nationella och regionala mångfalden i unionen. EU ska också respektera den språkliga och kulturella mångfalden samt framhäva det gemensamma kulturarvet. är av EU utsett till Europaår för kulturarv och ansvarar för information och samordning av aktiviteter runt om i hela . Kultur är huvudsakligen en nationell befogenhet. EU:s insatser ska syfta till att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och stödja och komplettera deras verksamheter. Samarbetet mellan medlemsstaterna sker bl.a. genom den öppna samordningsmetoden (Open Method of Coordination, OMC). Rådets arbetsplan för kultur anger vilka s.k. OMC- grupper som ska verka . Att delta i OMC-grupperna är frivilligt och det finns stor frihet för medlemsstaterna att utse vilka som ska representera dem i grupperna. –2018 har haft representanter från bl.a. och Region i de OMC-grupper som arbetat med frågor hur kultur och konst kan bidra till bl.a. social inkludering, ökat deltagande i kultur- och samhällslivet, främjande av tillgång till kultur med hjälp av digitalisering samt främjande av interkulturell dialog och kulturell mångfald. arrangerade en lärandedag om europeiska i . deltog representanter från lokal, regional och nationell nivå samt från Europeiska kommissionen. Den lokala förankringen lyftes särskilt fram som en förebild för andra kulturhuvudstäder. Kreativa är EU:s program för de kulturella och kreativa sektorerna för perioden –2020. Programmet, som är uppdelat i delarna kultur och 2017/18:264 media, ger ekonomiskt stöd till europeiska aktörer som samverkar i projekt inom konst, kultur, tv, film och dataspel. Flera svenska aktörer har tilldelats stöd för sin medverkan i projekt. Inom delprogrammet kultur har bl.a. TILLT i , Live at Heart i , Flygvapenmuseum och Arbetets museum i , Teater Sagohuset i , föreningen i och kommun för Fria Ordets Hus beviljats stöd. Runt om i landet, från till , ingår 42 svenska biografer i nätverket som tilldelats stöd från delprogrammet media. Dessa svenska biografer tilldelades 2016 totalt ca i stöd. Det totala stödet från Kreativa till 67 projekt där svenska aktörer ingick uppgick till ca . 4.2.2EU:s struktur- och investeringsfonder Runt om i har projekt med kulturanknytning fått stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder, utifrån att de bidrar till att förverkliga 2020, för sysselsättning samt smart och hållbar tillväxt för alla. Strategin lyfter även fram behovet av social delaktighet. De svenska projekten har en spridning i hela landet och har beslutats i enlighet med de program som utarbetats på nationell eller regional nivå. tilldelades 127 projekt med kulturanknytning och svenskt deltagande ca . Bl.a. har stöd lämnats till det gränsöverskridande projektet , om gemensamma kultur och historia och till projektet där museer deltar. har fått stöd till ett projekt som har målgruppen nyanlända kulturarbetare och hur dessa kan etablera sig inom den kreativa sektorn och vara brobyggare för integration både i arbetslivet och . Projektet drivs av i samverkan med landstingen i Södermanlandsrespektive , Arbetsförmedlingen och . Projektet finansieras av Europeiska socialfonden. Många kulturaktörer runt om i landet samverkar med de utsända kulturråd som är placerade vid ambassader i , , , , , , vid generalkonsulatet i samt vid ständiga representation vid Europeiska unionen i . Kulturrådens övergripande uppgift är att främja långsiktiga kultursamarbeten och stimulera den kulturella dialogen mellan länderna. Kulturråden förmedlar, synliggör och kopplar ihop svenskt kulturliv med stationeringslandet. Följande samarbeten mellan kulturråden och kulturaktörer runt om i kan nämnas: –i samverkan med bl.a. Region , Region och har visats både i och . –Ambassaden i har samverkat med bl.a. Skr. 2017/18:264 danskompani, kammarorkestern och , samt har regelbunden samverkan med Kultur i Väst och Musik i Syd. –Ambassaden i har samarbetat med samt och i i projekt med ICLD Internationellt () i . –Ambassaden i har samarbetat med bl.a. Musik i Väst i . –Ambassaden i har bl.a. samverkat med i inom ORDSPRAK, samt med i . –Generalkonsulatet i har samarbetat med bl.a. , och kring barn- och ungdomskultur samt tillgänglighetsfrågor. –Ambassaden i har organiserat researchresor till och har arbetat tätt med en rad kulturaktörer runt om i landet i anslutning till den internationella på . –i tar emot och utbyter information med regionala och kommunala företrädare vad avser EU-frågor. konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, den s.k. Mångfaldskonventionen, erkänner länders rätt och skyldighet att föra en kulturpolitik till stöd för den kulturella mångfalden. Konventionen utgår från respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. I konventionen erkänns att kulturella varor och tjänster inte enbart har ett ekonomiskt värde. Konventionen syftar till att fungera som en internationell referens för att värna den kulturella mångfalden och ett internationellt kulturutbyte. Den understryker kopplingen mellan kultur och utveckling samt uttrycker ett internationellt stöd gentemot utvecklingsländerna. arrangerade Svenska , och Statens kulturråd ett heldagsseminarium för att fira med Mångfalds- Syftet var att inspirera nationella, regionala och lokala kulturinstitutioner, konstnärliga högskolor och kulturmyndigheter att få nya perspektiv som kan bidra till förändring och utveckling av mångfalden Det är angeläget att aktörer i hela uppmärksammar arbetet med mångfaldskonventionen. Konventionen mot illegal handel med kulturföremål Runt om i landet finns värdefulla kulturföremål av stort nationellt intresse. Det är angeläget att detta kulturarv finns kvar i landet. har 2017 på regeringens uppdrag redovisat arbetet för att förebygga och förhindra illegal handel med kulturföremål. lyfter myndigheten fram en ökad samverkan med myndigheter, privatpersoner och det civila samhället. 2017/18:264 Konvention om skydd för världens natur- och kulturarv konvention om skydd för världens kultur- och naturarv, den s.k. Världsarvskonventionen syftar till att skydda, bevara och informera om de mest värdefulla kultur- och naturmiljöerna. ratificerade konventionen 1985. har 15 världsarv i tio län. Världsarven är viktiga kulturmiljöer och har bl.a. stor betydelse för besöksnäringens utveckling. gav regeringen i uppdrag att ta fram en nationell världsarvsstrategi. Denna strategi ska ge en samlad bild av hur arbetar enligt konventionen och hur arbetet ska inriktas framöver. Uppdraget ska genomföras i samarbete med och Svenska och i dialog med andra berörda myndigheter, kommuner och aktörer inklusive förvaltare av världsarv. Konvention om tryggande av det immateriella kulturarvet arbete med konventionen om tryggande av det immateriella kulturarvet har stor betydelse för att trygga och synliggöra detta kulturarv i hela landet. Konventionen främjar också förutsättningarna för internationellt samarbete på lokal och regional nivå. Med immateriella kulturarv menas enligt konventionen sådant som lokalsamhällen, grupper och i vissa fall enskilda individer erkänner som en del av sitt kulturarv. Det kan vara sedvänjor, framställningar, uttryck, kunskap, färdigheter liksom tillhörande tillvägagångssätt, ändamål, artefakter och kulturella miljöer. Konventionen lägger vikt på vidareförande av ett levande bruk med betoning på utövande, utövare och arenor, som t.ex. lokalsamhällen i hela landet. och folkminnen samordnar arbetet med konventionen i . förvaltar myndigheten en förteckning med exempel på immateriella kulturarv i , bl.a. Ålarvet på och fäbodkultur. Förteckningen bygger främst på förslag från allmänheten och fylls på kontinuerligt. För att immateriella kulturarv ska leva vidare krävs i första hand att det finns ideella aktörer och enskilda som bevarar, för vidare och utvecklar kunskapen och färdigheterna. Regeringen har därför stärkt det civila samhällets förutsättningar att bevara, föra vidare och utveckla det immateriella kulturarvet, genom att även detta kulturarv omfattas av stöd till ideellt kulturarvsarbete (se avsnitt 2.7). Regeringen vill stärka engagemang i konventionsarbetet och har därför låtit meddela och samtliga medlemsländer att avser att kandidera till styrkommittén för konventionen för perioden –2024. I är alla statsråd i regeringen ansvariga för att genomföra Agenda 2030, FN:s globala mål för en hållbar utveckling, inom sina respektive Agenda 2030 innehåller 17 olika mål inom olika områden. centrala målen för kulturområdet är mål 4 (utbildning, livslångt lärande), mål 10 (ökad jämlikhet), mål 11 (säkra och hållbara städer) och mål 16 (fredliga och inkluderande samhällen) samt tvärperspektivet mänskliga Skr. 2017/18:264 rättigheter. I arbetet för en god måluppfyllnad behövs ett välfungerande samarbete mellan många aktörer på statlig, regional och lokal nivå. Inom mål 4 handlar det bl.a. om läsfrämjande insatser (se avsnitt 2.4 i denna skrivelse) och inom mål 10 handlar det bl.a. om arbetet för de nationella minoriteterna (se avsnitt 3.4). Mål 11 innefattar bl.a. kultur- och naturmiljöer samt gestaltad livsmiljö (se avsnitt 2.8) medan mål 16 bl.a. innefattar handlingsplanen mot hot och hat (se avsnitt 2.6) och den nya kulturarvspolitiken (se avsnitt 2.7). Tio myndigheter under har på regeringens uppdrag återrapporterat om sina verksamheter som kan kopplas till Agenda 2030 för hållbar utveckling. Som framgår av denna skrivelse har regeringen på olika sätt stärkt förutsättningarna och flyttat fram positionerna för kultur i hela landet. Nya stödformer har införts, ny politik har utvecklats och befintliga verksamheter har förstärkts för att främja kulturens utveckling i hela landet. Den statliga kulturbudgeten har ökat med ca och möjliggör att många nya och befintliga verksamheter runt om i kan vidareutvecklas och att besökare och publik kan ta del av ett brett och mångfacetterat kulturliv. De nationella kulturpolitiska målen är styrande för hur regeringen utformar politiken. Staten står för av de som det offentliga totalt lägger på kulturområdet. Kultur i hela landet skapas genom att de statliga insatserna samverkar väl med insatser som landsting och kommuner genomför. Av denna skrivelse framgår att statens stöd och insatser når ut till kulturverksamheter i alla län. Fördelningen av stödet och insatserna länen emellan varierar dock, beroende på olika regionala och lokala förutsättningar. Myndigheten för kulturanalys har i uppdrag att ge regeringen underlag och rekommendationer som kan ligga till grund för utveckling och omprövning av politiken. I myndighetens senaste rapport, Kulturanalys 2017:2 – En lägesbedömning, framgår att deltagandet i kulturlivet är brett förankrat bland medborgarna. Vidare framgår att kulturutbudet skiljer sig åt i olika delar av landet, att regional variation inte är ett problem i sig, men att tillgången till kultur bör vara någorlunda likvärdig i hela landet. Att bo i en storstad gör det mer sannolikt att man tar del av professionell kultur än om man bor i mindre städer, tätorter eller i landsbygder. Skillnaderna är mindre när det gäller mer tillgänglig kultur och kultur som kan skapas hemma. Regeringen har i landsbygdspropositionen betonat att skillnader i tillgången till kultur i landet bör minska och aviserat förstärkningar av kultursamverkansmodellen för pilotprojekt i glesa landsbygder. Regeringen avser vidare att ge relevanta myndigheter i uppdrag att 2017/18:264 analysera tillgänglighet och deltagande i olika kulturverksamheter i landsbygder. Det är viktigt att statens insatser når såväl städer och tätorter som landsbygder. När det gäller statens stöd till regional och lokal kultur som fördelas genom kultursamverkansmodellen, har landstingen en stor frihet och ansvar för denna uppgift inom länen. Den nationella strategin för de statliga insatserna till stöd för kulturskolornas vidareutveckling i hela landet är en betydelsefull del av arbetet för barn och ungas rätt till kultur och även för återväxten av konstnärligt verksamma. Betänkandet Konstnär – oavsett villkor? (SOU 2018:23) som är ut på remiss är ett viktigt underlag för det fortsatta arbetet och bereds inom . Regeringens insatser för kultur i hela landet sker även inom andra politikområden, vilket bidrar till det nationella kulturpolitiska målet om att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. är och ska fortsatt vara ett öppet och innovativt land. Internationella samarbeten bidrar till ett ömsesidigt utbyte inom kulturområdet som gynnar både konstnärligt verksamma och publik. Kultur i hela landet är en förutsättning för att uppnå det nationella kulturpolitiska målet om att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kultur i hela landet stärker förutsättningarna för engagerade medborgare, för att nya tankar och idéer föds och bidrar därmed till ett öppet och demokratiskt samhälle. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde