prop · H503172 · 2018-04-19 00:00:00 — Genomsnittet uppgick till 4,5 och lägsta värdet var 3. I enkäten ingick en fråga om hur involverade bolagen upplevde att de var i regeringens beslut om hur samhällsuppdrag ska finansieras. På en sexgradig skala innebar 6 att man upplevde att man var involverad i hög grad. Medelvärdet i enkätsvaren var 3,4, dvs. i mitten på skalan. För de bolag som förvaltades av var medelvärdet 3,6 och för de bolag som förvaltades av andra departement var medelvärdet 2,6. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tio vd:ar och nio styrelseordförande uppgav att de löpande var involverade i beslut om hur samhällsuppdrag ska finansieras. Tio vd:ar och sju styrelseordförande uppgav att de var det genom att ta fram underlag, och två vd:ar och fyra styrelseordföranden uppgav att de involverades i särskilda projekt. Enligt de öppna enkätsvaren vill flera av bolagen att finansieringsfrågan ska hanteras ur ett mer långsiktigt perspektiv i dialog med ägaren än vad som är fallet . enkät visar att tretton av bolagen med samhällsuppdrag upplever att de inte får full ersättning för att utföra uppdraget eller att det finns långsiktiga finansieringsproblem. Tre bolag anger att detta medför att samhällsuppdraget inte kan utföras fullt ut. Bland de bolag som uppgett att samhällsuppdragen är underfinansierade finns såväl bolag med uppdragsmål som bolag utan uppdragsmål. Det är enbart i två bolag med uppdragsmål som både styrelseordföranden och vd:n uppger att samhällsuppdraget inte är underfinansierat. De öppna svaren från bolagens ledande företrädare vittnar om att ett antal bolag försöker hantera den upplevda underfinansieringen genom att effektivisera verksamheten. Representanter för fem bolag uppger att de använder det egna kapitalet och sex representanter att bolaget använder vinst från den övriga verksamheten för att delfinansiera samhällsuppdragen. har utvecklat målprocesser som ska integrera de olika typer av mål som finns för bolagen och som kan underlätta hanteringen av målkonflikter som rör samhällsuppdragen. Enligt är det ett värdefullt arbete men det integrerade arbetssättet har inte applicerats på samtliga bolag. Granskningen visar att det finns ett utvecklingsbehov i styrningen för att tydliggöra och hantera målkonflikten mellan samhällsuppdragen, kostnaderna för samhällsuppdragen och den ekonomiska styrningen. av bolagen med samhällsuppdrag uppger att de inte får full ersättning för att utföra sitt uppdrag eller att de står inför långsiktiga finansieringsproblem. Tre av bolagen anger att de är så pass underfinansierade att deras samhällsuppdrag inte kan genomföras till fullo. Detta är, enligt bedömning, ett tecken på att det finns målkonflikter. Det är noterbart att det är en markant skillnad mellan hur många bolag som i enkäten angivit att de är underfinansierade och hur ofta frågeställningen är föremål för diskussion i ägardialogerna. Ansvaret för att hantera målkonflikter som rör samhällsuppdraget är i stor utsträckning delegerat till bolagens styrelser. Detta kräver att uppföljningar och redovisning av samhällsuppdragen noggrant behandlar målkonflikterna. Genomgången av regeringens ägardialoger med bolagen visar att det finns R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G T Ä G D A B O L A G M E D S A M H Ä L L S U P P D R A G – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G centrala frågeställningar som har bäring på förekomsten av målkonflikter, inte minst kostnaderna för och risker med samhällsuppdraget. Dessa behandlas dock i begränsad omfattning i ägardialogerna. 3.3 Regeringens uppföljning av samhällsuppdragen bedömer i detta avsnitt hur ägardialogerna används för att följa upp samhällsuppdragen och om denna uppföljning utgör ett relevant underlag för redovisning till . har undersökt huruvida regeringens underlag inför och dokumentationen av ägardialogerna behandlat •risker för att samhällsuppdraget inte ska nås •externa jämförelser av relevans för samhällsuppdraget. har också undersökt om bolagens redovisningssystem ger underlag till uppföljningen av samhällsuppdragets särkostnader. 3.3.1 Ägardialogerna som uppföljningsverktyg Ägardialogerna är ett centralt verktyg i regeringens uppföljning. För bolagen som fått uppdragsmål finns nyckeltal såsom ”mål för beläggningsgrad, volymer, effektivitetsmått eller annat mått inom bolagets kontroll”.59 Det finns inget krav på hur ofta ägaren och bolagen ska ha ägardialoger, men förvaltningsorganisationen gör en intern planering för frekvensen. Indelningen bygger på bolagens storlek, omsättning och antal anställda samt behovet av dialogtillfällen mot bakgrund av pågående arbete i bolagen. Indelningen ses över eller oftare. För bolag med samhällsuppdrag kan det se ut som i tabell 6. 59Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2015, s. 18, beskrivning av uppdragsmålsprocessen. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 6 Frekvens för ägardialog – bolag med samhällsuppdrag som förvaltas av 1 gång/år Anm. Information gavs inte för samtliga bolag som har samhällsuppdrag. Källa: Uppgift från förvaltningsorganisationen på . har gått igenom 30 ägardialoger för de bolag som förvaltas av för att bedöma hur omfattande centrala frågor behandlades i ägardialogerna. För varje gång en fråga behandlades bedömde behandlingens omfattning på en skala 1–3 där värdet 1 representerar en mycket kortfattad behandling, 2 en begränsad och 3 en utvecklad behandling. När det gäller måluppfyllelse varierar omfattningen och djupet, och måluppfyllelsen diskuterades i 21 av de genomgångna ägardialogerna. Detta kan bero på att några ägardialoger genomfördes för att behandla vissa specifika frågeställningar. bedömning är att djupet i diskussionen om måluppfyllelse varierade ganska markant mellan bolagen. Vid 12 av dessa 21 ägardialoger var det en relativt utvecklad diskussion som fick värdet 2,5–3 enligt skala. var diskussionen begränsad och fick ett värde på 1–1,5. Bedömningen är att diskussionen om måluppfyllelse var något mer omfattande när det gäller bolag som har uppdragsmål, och något fler bolag fick värdet 3 och något färre värdet 1. Skillnaderna är inte så stora, men det finns en tendens till att det är mer begränsad diskussion i ägardialogerna om måluppfyllelse med bolag som inte har uppdragsmål, utan mer allmänna mål. Uppdragsmålsprocessen verkar således fördjupa och förenkla uppföljningen. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G T Ä G D A B O L A G M E D S A M H Ä L L S U P P D R A G – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G Kostnader för och risker med samhällsuppdragen behandlades i begränsad omfattning i ägardialogerna. Detta redovisas närmare i avsnitt 3.2.2. Ägardialogerna behandlar samhällsuppdragens konkurrensimplikationer i begränsad omfattning. Frågan diskuterades i av fallen, och i hälften av dessa fall fick djupet i diskussionen det lägsta värdet 1 på den tregradiga skalan. För övriga bolag fick diskussionen värdet 2,0–2,5. Ägardialogerna innehåller inte något material som rör externa jämförelser (benchmarking). Vissa bolag har en särställning på grund av sitt uppdrag, och för att säkerställa att kostnaderna är rimliga och att uppdraget utförs väl kan de göra en jämförelse med andra aktörer, t.ex. i andra länder. rekommenderar att sådana jämförelser genomförs. på bedömer att jämförelser är en viktig faktor i regeringens informationskedja, och jämförelser är integrerade i dess processer när olika typer av mål sätts. Jämförelser mellan bolag kan dock ha strategisk betydelse och påverka bolags konkurrenskraft. noterar att detta framgår tydligt i avsnittet om ekonomiska mål i Statens ägarpolicy, men avsnittet om uppdragsmål innehåller ingen hänvisning till jämförelser. på bedömer att ju mer likvärdiga motsvarigheter som finns i andra länder på bolag med ett snarlikt och tydligt avgränsat samhällsuppdrag desto lättare och mer relevant är det att göra internationella jämförelser.60 Tolv vd:ar uppgav i enkät att deras bolag särredovisar kostnaderna för samhällsuppdraget enligt transparenslagen (2005:590) i sin externa redovisning.61 De som inte gör det har enligt bedömning rimliga argument utifrån de öppna svar som lämnats (det finns undantag från kravet att följa transparenslagen). Fyra vd:ar uppgav i enkäten att deras bolags redovisningssystem inte kan hantera särredovisning av kostnaderna för samhällsuppdraget. Av dessa är det en vd som uppgav att bolaget har inlett eller planerar att inleda en utveckling av bolagets redovisningssystem för att kunna särredovisa kostnader.62 60Företrädare för förvaltningsorganisationen på , . 61Enligt 4 § lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. ska en särskild ekonomisk redovisning (separat redovisning) för varje räkenskapsår upprättas för ett företag som har 1.beviljats exklusiva eller särskilda rättigheter, eller 2.anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 106.2 i EUF- fördraget och som fått ersättning i någon form för detta, allt under förutsättning att företaget även bedriver annan ekonomisk verksamhet. 62Antalet bolag som omfattas av genomgång av ägardialoger och antalet bolag som besvarat enkät skiljer sig något åt. har studerat ägardialogerna för 17 bolag medan enkäten besvarades av företrädare för 21 bolag. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tio vd:ar och sju styrelseordförande uppger i enkäten att ägaren ställer krav på att rapporteringen om samhällsuppdragens måluppfyllelse ska inkludera kostnader för att uppfylla samhällsuppdraget. bedömning är att ägardialogerna behöver utvecklas när det gäller måluppfyllelse, kostnader, risker och externa jämförelser som har relevans för samhällsuppdraget. Enligt är det motiverat att riskerna för att bolagen inte ska uppfylla sina samhällsuppdrag berörs i samband med en genomgång av graden av måluppfyllelse. Genomgången av ägardialogerna visar vidare att uppdragsmålen verkar ha förenklat och fördjupat måluppföljningen, vilket är välkommet. 3.4 Redovisningen av samhällsuppdragen bedömer i detta avsnitt om regeringens redovisning av samhällsuppdragen till är ändamålsenlig och om regeringen verkar för att bolagens redovisning är ändamålsenlig. Granskningen avser regeringens årliga skrivelse till men har även utgått från de berörda bolagens årsredovisningar. har undersökt om det i den årliga skrivelsen framgår: •vilka bolag som har samhällsuppdrag, vilka samhällsuppdragen är och vilken samhällsnytta som de syftar till att uppfylla, om och när bolag med samhällsuppdrag fått uppdragsmål samt vilka uppdragsmålen i så fall är, •hur samhällsuppdragen genomförts, om uppdragsmålen uppnås kostnader för och finansiering av samhällsuppdrag, hur eventuella målkonflikter hanteras, inverkan på konkurrensen och resultatet av eventuella externa jämförelser. har också undersökt om regeringens styrning av bolagen resulterat i att bolagens årsredovisningar innehåller upplysning om samhällsuppdraget, om det beskrivs som beslutat av och om följande ämnen behandlas: •bolagets kostnader för samhällsuppdraget risker med genomförandet av samhällsuppdragen externa jämförelser av relevans för samhällsuppdraget och vad dessa visar. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G T Ä G D A B O L A G M E D S A M H Ä L L S U P P D R A G – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G 3.4.1 Regeringens redovisning till innehåller regeringens årliga skrivelser till ingen systematisk och sammanhängande redovisning om samhällsuppdragen. Regeringen ger relativt begränsad information om varje uppdrag som inte tydligt återknyter till de samhällsnyttor som skulle uppnås. Företrädare för bolagsförvaltningen på har fått frågan om hur regeringen rapporterar till när det gäller hur beslutade samhällsuppdrag uppfylls, hur mycket de kostar, hur de finansieras, hur de redovisas och vilka problem och utmaningar som identifierats. Svaren sammanfattas i beskrivningen nedan. Verksamhetsberättelsernas bolagssidor innehåller information om målen och måluppfyllelsen. är emellertid inte ansvarig för att följa upp anslagen utan det görs av det departement som ansvarar för respektive anslag. Exempelvis följer upp mål och anslag för i budgetpropositionerna. De återkommande forskningspropositionerna är ett sammanhang där anslag till följs upp. För vissa av bolagen följs uppdragsmålen även upp av andra departement, t.ex. SEK (administrerandet av CIRR-systemet) och Swedavia (som ska bidra till de av beslutade transportpolitiska målen).63 genomgång av verksamhetsberättelserna för bolag med statligt ägande visar att det tydligt framgår vilka bolag som har samhällsuppdrag. Denna information återfinns på ett samlat sätt. Däremot finns det ingen samlad information om vilka bolag som fått uppdragsmål. Verksamhetsberättelsen innehåller även information om respektive bolag men den är inte enhetlig. För en del bolag med samhällsuppdrag som fått uppdragsmål är det tydligt redovisat vad samhällsuppdraget är och vilka uppdragsmålen är. För andra bolag framgår det inte lika tydligt vad som är samhällsuppdrag och vad som är uppdragsmål. För bolag som inte fått uppdragsmål används ibland rubriker av typen ”Samhällsuppdrag, uppdragsmål och uppföljning” (, ) eller ”Samhällsuppdrag och uppdragsmål” (VisitSweden). Närmare hälften av bolagen med samhällsuppdrag får statliga anslag som redovisas i de olika utgiftsområden som anslagen sorterar under i budgetpropositionen. I budgetpropositionen finns en redovisning av anslag till 10 bolag, se tabell 7. 63Justerade mötesanteckningar från möte med företrädare för förvaltningsorganisationen på , . 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 7 Redovisning av anslag till bolag med samhällsuppdrag i budgetpropositionen 6: Försvar och samhällets krisberedskap 14: Arbetsmarknad och arbetsliv 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Redovisningen av anslagen följer en enhetlig struktur med utgångspunkt i målen för anslaget, resultatredovisningen inklusive bedömningsgrunder och regeringens överväganden om nya anslag. har gått igenom den resultatredovisning som regeringen lämnar med anledning av anslag till bolag med samhällsuppdrag i budgetpropositionen . Genomgången visar att för dessa bolag ger regeringen utförlig information med utgångspunkt i målen för anslaget, resultatredovisningen inklusive resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder samt den analys och de slutsatser som ligger till grund för anslagets nivå. 3.4.2 Bolagens redovisning i årsredovisningen Genom de nya riktlinjer för extern rapportering som gäller för har regeringen utökat kraven på transparens; på sin webbplats ska bolag som omfattas av transparenslagen lägga ut särredovisningen över vilka offentliga medel som bolaget har fått och hur medlen har använts. Regeringens redovisningskrav omfattar måluppfyllelse samt allmänna medel och hur dessa används.64 har gått igenom årsredovisningarna för 22 statliga bolag som har samhällsuppdrag. Fyra av de åtta bolagen med uppdragsmål hade erhållit dem . Allmänt sett har i genomgångarna inte sett några större skillnader mellan bolag med uppdragsmål och bolag utan uppdragsmål. 64I regeringens tidigare riktlinjer för extern rapportering som tillämpades från till (och därmed även för årsredovisningarna som publicerades ) ställde regeringen krav på att beslutade finansiella och icke-finansiella mål, måluppfyllelse och regeringens uppdrag till bolaget ska rapporteras i bolagens årsredovisning. Därutöver ska vissa av bolagen särredovisa vilka offentliga medel som bolaget fått och hur medlen har använts. Riktlinjerna för extern rapportering tillämpas enligt principen ”följ eller förklara” (bolagen kan alltså avvika från riktlinjerna om de anser att de har skäl till det, under förutsättning att skälen redovisas). bild är att bolagen med statligt ägande följer riktlinjerna för extern rapportering och redovisar målrespektive måluppfyllelse i årsredovisningen. Revisorns granskningsrapport om särredovisningen av allmänna medel dras också på årsstämman. Uppgift från möte med bolagsförvaltningen på , . R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G T Ä G D A B O L A G M E D S A M H Ä L L S U P P D R A G – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G har granskat hur bolagen beskriver sina samhällsuppdrag i årsredovisningen. Två bolag har ingen beskrivning alls av sitt samhällsuppdrag. Fyra bolag nämner inte att de har ett samhällsuppdrag men hänvisar till uppdrag/riktlinjer från staten. av bolagen redovisar – om än på lite olika sätt – att de har ett samhällsuppdrag. Beskrivningen av uppdragets ursprung skiljer sig åt, och majoriteten av bolagen nämner inte roll i beslutet om bolagets samhällsuppdrag. Genomgången visar att alla bolag utom ett anger vilka mål regeringen givit dem. I tre fall är målet inte mätbart och redovisning av måluppfyllelse saknas. Ett bolag redovisar utvecklingen inom sitt område men det finns ingen beskrivning av i vilken mån bolagets egna insatser har påverkat utvecklingen. Tre av bolagen tar upp frågan om den inbyggda målkonflikt som kan finnas för ett bolag som har både ekonomiska mål och mål för samhällsuppdraget. I dessa fall anger bolagen att samhällsuppdraget är underfinansierat. Som nämnts hävdar också tre av bolagen i enkät att de på grund av underfinansieringen inte kan genomföra sitt samhällsuppdrag fullt ut. Det kan förekomma en typ av upplevd målkonflikt genom att bolagens ambitioner överträffar deras tillgängliga resurser. Det är emellertid inte nödvändigtvis en målkonflikt ur ägarens perspektiv utan kan reflektera att bolagets ambitioner är högre än ägarens. Fem bolag berör frågan om konkurrenspåverkan i sin årsredovisning. Av dem beskriver tre förhållandevis tydligt hur de beaktar sin potentiella påverkan på konkurrenter alternativt hur de arbetar med att säkra konkurrensneutralitet. Det stora flertalet, av bolagen, gör inga referenser till eventuell konkurrenspåverkan. Genomgången av årsredovisningarna visar att inte något av bolagen redovisar någon extern jämförelse av sin verksamhet med avseende på samhällsuppdragen. Från enkät framkommer att tio bolag gjort sådana jämförelser. Förvisso kan en sådan jämförelse innehålla verksamhetskänsligt material men sannolikt gäller det inte alla bolag. En öppen redovisning av denna typ av benchmarking efterfrågas i riktlinjer i syfte att säkerställa att verksamheten bedrivs effektivt. I stort sett alla berörda bolag i enkät angav att uppdragsmålen medförde förändrade rapporteringskrav vad gäller måluppfyllelse. Tre av åtta bolag angav att rapporteringskraven förändrades när det gäller kostnader, och ett av bolagen angav att kraven reviderades med hänsyn till konkurrenspåverkan. Ett bolag angav att kraven blev tydligare men att de fanns redan tidigare. Ett annat bolag uppgav att rapporteringen fördjupades i samband med att bolaget fick uppdragsmål. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Regeringens redovisning till i den årliga skrivelsen innehåller inte någon sammanhållen redovisning som informerar om grundläggande förhållanden för samhällsuppdragen, t.ex. skillnader i ägarstyrning mellan bolag, potentiella målkonflikter mellan samhällsmål och ekonomiska mål eller frågor om konkurrenspåverkan. menar att regeringens resultatredovisning av samhällsuppdragen i budgetpropositionerna visar att det är möjligt att lämna en redovisning som både är tydlig och har ett högt informationsvärde. Redovisningen i budgetpropositionerna kan således med fördel inspirera redovisningen av samhällsuppdragens genomförande även för de bolag som inte har anslag. På samma sätt kan den redovisning av särkostnaderna för samhällsuppdraget som sker enligt transparenslagen i den externa redovisningen kunna tjäna som inspirationskälla även för de bolag som inte omfattas av lagen p.g.a. gällande beloppsgränser. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G T Ä G D A B O L A G M E D S A M H Ä L L S U P P D R A G – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G Aktiebolagslagen (2005:551). Budgetlagen (2011:203). 1980 1980/81:22, Insyn i statliga företag, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147. 1995/96:220, Lag om statsbudgeten, bet. 1996/97:KU3, rskr 1996/97:xx. 2006/07:1, Förslag till statsbudget , finansplan, skattefrågor och tilläggsbudget m.m., bet. 2006/07:NU1, bet. 2006/07:FiU1, rskr. 2006/07:62, rskr. 2006/07:63, rskr. 2006/07:9. 2006/07:57, Försäljning av vissa statligt ägda bolag, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:135. 2010/11:140, redogörelse för bolag med statligt ägande, 2011/12:NU5, rskr. 2011/12:44. 2011/12:140, redogörelse för bolag med statligt ägande, bet. 2012/13:NU7, rskr. 2012/13:168. 2012/13:140, redogörelse för bolag med statligt ägande, bet. 2013/14:NU, rskr. 2013/14:141. 2013/14:140, redogörelse för bolag med statligt ägande, bet. 2014/15:NU4, rskr. 2014/15:97. 2014/15:140, redogörelse för bolag med statligt ägande, bet. 2015/16:NU4, rskr. 2015/16:43. 2015/16:140, redogörelse för bolag med statligt ägande, bet. 2016/17: NU4, rskr. 2016/17:61. Rapporter och andra handlingar från myndigheter och statligt ägda bolag , Processer och metoder för uppdragsmål, PM . , 2016, Remissyttrande med anledning av SOU 2016:54, Den sista utposten – en översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , 2016, Yttrande till Förvaltningsrätten i . , 2006, Vad och vem styr de statliga bolagen? (RiR 2006:11). , 2007, och samhällsuppdraget (RiR 2007:15). , 2009, och samhällsuppdraget (RiR 2009:4). , 2014, - Är finansieringen av bolaget effektiv för staten? (RiR 2014:16. , 2015, Regeringens hantering av risker i statliga bolag (RiR 2015:15). , 2017, Statens bolagsinnehav – Aktualiteten i det statliga bolagsinnehavet (RiR 2017:1). SOU 2007:75, Att styra staten - regeringens styrning av sin förvaltning, SOU 2012:14, Ekonomiskt värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. Övrig litteratur och rapporter Aharoni, Y. (1981) Managerial discretion, i: State-owned enterprises, red. : , R. och Aharoni, Y. (1982) Moral hazard in teams, , vol. 13, no 2, s. 324-340 (2014) Financing of state-owned enterprises – an overview of national practices, 2014. (2015) , 2015 Edition. in economic sciences in memory of (2016), and : contract theory, Scientific background on the in economic sciences in memory of 2016. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G T Ä G D A B O L A G M E D S A M H Ä L L S U P P D R A G – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G har gått igenom följande dokumentation hos : genomförs så kallade bolagsgenomgångar av enskilda statligt ägda bolag på uppdrag av förvaltningsorganisationen på , bl.a. för att se över och förtydliga ett statligt ägt bolags roll och ansvar mot bakgrund av ändrade marknadsförutsättningar eller liknande sedan bolagets uppdrag initialt formulerades samt bedöma om bolaget ska kvarstå i statlig ägo.65 har gått igenom dokumentation av upplägget för bolagsgenomgångar. har gått igenom introduktionsmaterialet för nya styrelseledamöter. Det omfattar bl.a. en beskrivning av arbetet med integrerad ägarstyrning där ekonomiska mål, uppdragsmål och ekonomisk analys sätts i en integrerad process. har även granskat och bedömt hur tydliga uppdrag bolagen har, dels i underlagen till riksdagsbehandlingen, dels i regeringens styrdokument – bolagsordningar och ägaranvisningar. Regeringen använder uppdragsmålsprocessen för att kunna utvärdera och följa upp bolagens samhällsuppdrag. har därför gått igenom en beskrivning av uppdragsmålsprocessen och dokumentation från en enskild uppdragsmålsprocess.66