prop · H503210 · 2018-03-27 00:00:00 — Regeringens förslag: ska meddela sitt beslut om lov eller förhandsbesked från den dag ansökan kom in till nämnden eller den senare dag då ytterligare underlag kom in till nämnden från sökanden på hans eller hennes initiativ. Om nämnden från den dag ansökan kom in eller den senare dag då ytterligare underlag kom in har förelagt sökanden att avhjälpa en brist i ansökan, räknas tidsfristen från den dag då bristen avhjälptes. Om det är nödvändigt på grund av handläggningen eller utredningen i ärendet, får den ursprungliga tidsfristen förlängas en gång med högst . ska meddela sitt beslut om startbesked i ett anmälningsärende från den dag anmälan kom in till nämnden eller den senare dag då ytterligare underlag kom in till nämnden från anmälaren på hans eller hennes initiativ. Om nämnden från den dag anmälan kom in eller den senare dag då ytterligare underlag kom in har förelagt anmälaren att avhjälpa en brist i anmälan, räknas tidsfristen från den dag då bristen avhjälptes. Om det är nödvändigt på grund av handläggningen eller utredningen i ärendet, får den ursprungliga tidsfristen förlängas en gång med högst . Om ett ärende har återförvisats till från eller en domstol, ska en ny tidsfrist löpa då ärendet kommer tillbaka till nämnden. Rapportens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I rapporten föreslås att ska meddela sitt beslut om förhandsbesked eller lov från det att den fullständiga ansökningen kom in till nämnden, att en ansökan är fullständig när sökanden lämnat in det som behövs för prövningen enligt PBL och bestämmelser som utfärdats av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, att en ny tidsfrist ska börja löpa om sökanden senare kommer in med ytterligare underlag som har betydelse för prövningen och att, om nämnden inte begär att sökanden ska komplettera ansökningen, tidsfristen ska börja löpa även om ansökan inte är fullständig. I fråga om beslut om startbesked i anmälningsärenden lämnas förslag till likartade bestämmelser. Remissinstanserna: Flera remissinstanser anger att förslaget kan leda till kvalitetsförsämringar och sämre beslutsunderlag, bl.a. (Mark- och ), i , kommun och Kommuner och Landsting. Försvarsmakten ser en risk att samråd med myndigheten förbises, vilket kan medföra skada på riksintressen för totalförsvarets militära del. framför att principerna för reduktion av avgifterna är rimliga, men att det finns risk att fokus för bygglovsprövningen förflyttas från krav på byggandet till avgiftsreducering och handläggningstid. , och kommuner ställer sig positiva till förslagen om att förtydliga när en ansökan ska anses vara komplett och att ange en tidsfrist för när begäran om komplettering ska ske. kommun framför att det största problemet med långa handläggningstider hänförs till tiden innan ansökan är fullständig. anser att förslaget att 2017/18:210 införa en tidsgräns för när senast måste avgöra om en ansökan eller anmälan är fullständig är positivt, men bedömer att är kommun lämnar likande synpunkter. holms län ifrågasätter tidsfristen för komplettering är tillräck- lig med hänsyn till den komplexitet många av dessa ärenden har och att det krävs en ganska ingående genomgång av ärendet för att bedöma om det be- i anser att tidsfristen om skapar merarbete och tar tid från handläggningen. kommun framför att det är vanligt med flera kompletteringar, särskilt i an- mälningsärenden, och föreslår att nämnden ska ha en tidsfrist varje gång ett ärende kompletteras av sökanden. ombudsmän (), (Mark- och miljööverdom- stolen), Länsstyrelserna i , och , och Kommuner och Landsting anser att en vägledning bör tas fram beträffande kraven på innehållet i en ansökan eller kommun anser att avgiften inte ska sättas ned om den sökande själv fördröjer handläggningstiden genom att inte lämna kompletteringar inom ut- kommun pekar på risken att en sökande vidtar åtgärder i syfte att förlänga handläggningstiden för att slippa betala avgift. i län ifrågasätter hur tidsfristerna ska tillämpas när anstånd begärs. och kommuner och Kommuner och Landsting anger att kommunen måste ha rimlig tid för att politiskt behandla de ärenden som åligger . Villaägarna anger att det behövs tydligare regler för när tidsfristen får förlängas så att det inte görs slentrian- mässigt och godtyckligt. (mark- och miljödomstolen) anser att förslaget bör utvecklas i fråga om vad som gäller när ärenden återförvisas till kommunen efter över- Skälen för regeringens förslag: En utgångspunkt när ett system med avgiftsreduktion utformas är att även i fortsättningen ska ha ett fullgott underlag för sin prövning av en ansökan eller en anmälan. stemet får inte, som flera remissinstanser befarar, leda till att beslut tas på För ansökningar och anmälningar gäller att de ska innehålla de ritningar, beskrivningar och andra uppgifter som behövs för prövningen (9 kap. 21 § PBL och 6 kap. 8 § PBF). Om ansökan eller an- mälan är ofullständig, får förelägga sökanden att avhjälpa bristen inom (9 kap. 22 § PBL och 6 kap. 10 § PBF). en utgångspunkt bör vara att systemet är enkelt att tillämpa. För att kunna tillämpa ett system med avgiftsreduktion är det avgörande att det står klart när en tidsfrist börjar löpa. Enligt rapportens förslag börjar tidsfristen löpa när en fullständig ansökan kom in, vilket överensstämmer med gällande rätt. I rapporten föreslås dock att tidsfristen ska börja löpa när ansökan kom in, om inte från det att an- sökan kom in förelägger sökanden att avhjälpa en brist i sin ansökan. föreläggande meddelas börjar fristen enligt förslaget att löpa när det som behövs för prövningen har lämnats in. Genom den föreslagna ordningen med ett föreläggande om komplettering inom skapas ett incitament för att tidigt bilda sig en uppfattning om ansökan och ta ställning till om ansökan behöver kom- Det är ett arbete som nämnden förr eller senare måste göra för att kunna meddela sitt beslut om ansökan. Regeringen delar därmed inte det som i anför, nämligen att en tidsfrist för komplettering skapar merarbete och tar tid från handläggningen. Tvärtom ökar den förutsättningarna för att korta tiden från det att ansökan kommer in till dess ansökan kan bedömas fullständig, vilket är ett problem som kommun uppmärksammar. Tidsfristen för att handlägga ansökan bör därför som utgångspunkt börja löpa när ansökan kommer in. Flera remissinstanser anför att rapportens förslag att ett föreläggande om komplettering ska meddelas är kort. i anger att det i vissa fall kan krävas en ganska ingående genomgång av ärendet för att bedöma om det behöver kompletteras. Regeringen delar uppfattningen att det kan ifrågasättas är en tillräckligt , vilket också vinner stöd i rapporten där det anges att ärendets komplexitet kan vara en orsak till att tidsfristen inte hålls. bör emellertid vara tillräckligt för att nämnden ska kunna bedöma vad som behövs för prövningen. Som huvudregel bör alltså gälla att tidsfristen börjar löpa när ansökan kommer in till nämnden. För det fall nämnden förelägger sökanden att avhjälpa en brist i ansökan, bör tiden börja löpa när bristen avhjälpts. Härigenom säkerställs att nämnden får tillräckligt med tid för sin prövning. Flera remissinstanser efterfrågar vägledning om vilka krav som ska ställas på ansökans innehåll. har bl.a. till uppgift att lämna råd till myndigheter inom sitt verksamhetsområde. Om det finns behov av vägledning, kan en sådan utarbetas av . Av olika skäl kan sökanden självmant komplettera sin ansökan med ytterligare underlag, vilket exempelvis kan ske efter det att sökanden fått del av de synpunkter som inhämtats från grannar eller remissinstanser. När ansökan kompletterats påverkas också förutsättningarna för att pröva ansökan inom föreskriven tid. Nämnden måste ha tillräckligt med tid för att hinna beakta det nya underlaget vid sin prövning. I den delen föreslås i rapporten att en ny tidsfrist ska börja löpa, men endast om underlaget har betydelse för prövningen. Regeringen anser att ett sådant krav gör det svårare för att ta ställning till om en ny frist ska börja löpa eller inte. En ny tidsfrist bör i stället alltid börja löpa från det att det ytterligare underlaget kom in till nämnden på sökandes initiativ. När underlaget kommit in bör nämnden, på samma sätt som föreslås gälla för nya ansökningar, ha möjlighet att förelägga sökanden att komplettera ansökan. En ny tidsfrist börjar i så fall att löpa från den dag bristen avhjälptes. När det gäller anmälningsärenden följer av PBF att ska handlägga en anmälan skyndsamt och meddela sitt beslut om startbesked från den tidpunkt då samtliga behövliga uppgifter kom in till nämnden (6 kap. 7 §). Regeringen anser att det system med tidsfrister som föreslås för handläggning av ärenden om lov och förhandsbesked också bör tillämpas för handläggning av anmälningsärenden. Tidsfristen för beslut bör alltså som huvudregel räknas från det att anmälan kom in till nämnden. Tidsfristen för att begära komplettering bör bestämmas . Om det är nödvändigt på grund av utredningen i ett ärende om lov eller förhandsbesked får förlänga tidsfristen med ytterligare tio . För ett ärende om startbesked är det 2017/18:210 möjligt för nämnden att förlänga fyraveckorsfristen , om frågan är av större vikt eller av principiell betydelse. Flera remissinstanser pekar på att den sökande själv kan orsaka fördröjningar i handläggningen. Detta kan exempelvis ske genom att begära tid för att ändra en komplett ansökan och sedan inte lämna in något ytterligare underlag. Enligt regeringens mening ligger det i kravet på skyndsam handläggning ett ansvar på att driva ett ärende till beslut inom den tidsfrist som gäller. I de fall sökanden eller anmälaren orsakar att tidsfristen inte kan hållas är det inte rimligt att den avgift som nämnden har rätt att ta ut reduceras. När fristen riskerar att överskridas av skäl som ligger utanför kommunens kontroll, t.ex. att remisstiden blir för kort för remissinstanser som inte tillhör den kommunala förvaltningen såsom ett länsmuseum eller Försvarsmakten, är det viktigt för att säkerställa kvaliteten i dessa ärendet att handläggningstiden kan förlängas. Det kan också finnas skäl att förlänga handläggningstiden om det är nödvändigt för att kunna utföra en inventering av kulturvärden eller göra ett platsbesök som inte kan genomföras på grund av ihållande och svåra väderförhållanden. En tidsfrist bör därför även kunna förlängas om det är nödvändigt på grund av handläggningen av ärendet. Regeringen anser att den politiska behandlingen av ett ärende bör rymmas inom de tidsfrister som föreskrivs. sammanträdesplanering utgör därför inte i sig tillräckliga skäl att förlänga fristen. (mark- och miljödomstolen) väcker frågan om hur rapportens förslag om tidsfrister och reduktion ska tillämpas när ett ärende återförvisas för förnyad handläggning. I dessa fall bör samma ordning som föreslås för ansökningar tillämpas. När ett ärende återförvisats från eller en domstol bör en ny tidsfrist räknas då ärendet kommer tillbaka till . Tidsfristen bör också, på samma sätt som föreslås gälla för ansökningar, kunna räknas från en annan tidpunkt, t.ex. om ytterligare underlag kommer in till nämnden på sökandens initiativ. Vidare bör tidsfristen kunna förlängas om utredningen eller handläggningen ger anledning till det. Regeringens förslag innebär att de föreskrifter om anmälans innehåll och handläggning som finns i PBF i stället kommer att regleras i PBL. Det bemyndigande som finns för regeringen att meddela föreskrifter om tidsfrist för beslut om startbesked efter sådan anmälan bör därför upphävas (16 kap. 8 § PBL). Regeringens förslag: När en ansökan om lov eller förhandsbesked eller anmälan kommit in till , ska nämnden skriftligen informera sökanden om 1.vilka tidsfrister som gäller för beslut, 2.att den avgift som nämnden får ta ut reduceras om tidsfristen för beslut överskrids, och 3.möjligheterna att överklaga nämndens beslut. Om tidsfristen för beslut börjar löpa än när ansökan kom in till nämnden, ska skriftlig information lämnas om detta. Om tidsfristen förlängs, ska skriftlig information om förlängningen och skälen för den lämnas innan den ursprungliga tidsfristen har gått ut. Rapportens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Länsstyrelserna i och samt tillstyrker förslaget. Även kommun tillstyrker förslaget och anger att en förutsättning för förslaget är att det ska vara tydligt för såväl kommunen som sökanden vilka tidsfrister som gäller. kommun avstyrker förslaget och anger att det medför ytterligare arbetsbelastning för kommunen och handläggarna. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att ska vara skyldig att reducera avgiften för beslut om lov, förhandsbesked eller startbesked vid anmälningsärenden om föreskrivna tidsfrister för beslut överskrids. I syfte att tydliggöra för sökanden respektive anmälaren inom vilka tidsramar som ska meddela beslut i det aktuella ärendet, bör krav på information om vilka tidsfrister som gäller införas. Enligt nuvarande bestämmelser ska i ärenden om lov och förhandsbesked och i anmälningsärenden skicka ett mottagningsbevis till dem som omfattas av lagen (2009:1079) om tjänster på den inre marknaden (9 kap. 27 § PBL och 6 kap. 7 § PBF). Mottagningsbeviset ska enligt 8 § i den lagen innehålla uppgift om de tidsfrister som gäller i ärendet, följden av att ett beslut inte fattas inom tidsfristen och möjligheterna till rättslig prövning av beslutet. Bestämmelserna om mottagningsbevis bygger på kraven i artikel 13 i det s.k. tjänstedirektivet (och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden). Kravet på mottagningsbevis gäller endast sådana ärenden som omfattas av lagen om tjänster på den inre marknaden, dvs. där sökanden eller anmälaren är en tjänsteleverantör som är etablerad i en medlemsstat och som behöver beslut för tillträde till och utövande av tjänsteverksamhet i . Beträffande andra ärenden finns inga bestämmelser i eller PBF som innebär att nämnden är skyldig att skicka ett mottagningsbevis. I praktiken är det dock många byggnadsnämnder som skickar mottagningsbevis till sökande eller anmälare som inte omfattas av lagen om tjänster på den inre marknaden. Det är också något som rekommenderat byggnadsnämnderna att göra (rapporten s. 35). JO har i ett beslut uttalat att det är en otymplig ordning att särbehandla vissa lovärenden och understrukit att det är till fördel för alla enskilda att få klart besked om när ansökan bedömts som fullständig och när ett beslut således kan förväntas (JO 2013/14 s. 529, dnr 4086–2011). Regeringen anser mot den bakgrunden att det krav på information som föreskrivs i lagen om tjänster på den inre marknaden bör gälla generellt för ansökningar om lov och förhandsbesked och i anmälningsärenden. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att det i PBL införs ett generellt krav på information om vilka tidsfrister som gäller. Vid utformningen av bestämmelserna bör hänsyn tas till de krav som ställs i 8 § lagen om tjänster på den inre marknaden. Hänvisningen till den lagen i PBL och PBF bör därför utgå. Eftersom byggnadsnämnderna är skyldiga att skicka mottagningsbevis enligt lagen om tjänster på den inre marknaden, bedömer regeringen att förslaget inte lägger någon ytterligare börda av betydelse på kommunerna. 2017/18:210 5.4 När och med hur mycket bör avgiften reduceras? Regeringens förslag: Om tar ut en avgift för handläggningen av ett ärende om lov, förhandsbesked eller anmälan för startbesked, ska avgiften reduceras med en femtedel per påbörjad vecka som nämnden överskrider den tidsfrist som gäller för att meddela beslut respektive besked i ärendet. Avgiften ska dock inte reduceras i ett ärende om lov eller förhandsbesked om nämnden beslutat att ärendet inte ska avgöras förrän en fråga om expropriationstillstånd har avgjorts eller ett pågående planarbete har avslutats. Rapportens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens, men saknar undantag för tidsöverskridanden på grund av att nämnden beslutat att ärendet inte ska avgöras förrän en fråga om expropriationstillstånd har avgjorts eller ett pågående planarbete har avslutats. Remissinstanserna: (mark- och miljödomstolen) anser att det bör tydliggöras vad som avses med begreppet påbörjad vecka. i län ifrågasätter vilka incitament kommunen har att handlägga ett ärende skyndsamt efter den femte förseningsveckan. byggindustrier anser att det är rimligt att avgiften reduceras med en femtedel för varje veckas försening. () lämnar liknade synpunkter. Skälen för regeringens förslag: För att undvika alltför stor reduktion vid mindre tidsfristöverskidanden bör reduktionen ske stegvis. I rapporten föreslås att avgiften ska reduceras med en femtedel för varje påbörjad vecka. Regeringen anser att förslaget är väl avvägt och utgör ett tillräckligt incitament för att hålla föreskrivna tidsfrister. Med påbörjad vecka bör avses den sjudagarsperiod som börjar dagen efter det att tidsfristen löpt ut. PBL innehåller bestämmelser som innebär att får besluta att ett ärende om lov eller förhandsbesked inte ska avgöras förrän en fråga om expropriationstillstånd har avgjorts eller ett pågående planarbete har avslutats (9 kap. 28 §). Enligt regeringens mening bör avgiften inte reduceras när tidsfristen för handläggningen av ärendet överskrids på grund av ett sådant beslut. Lagrådet anger att det endast är under de som närmast följer efter att tidsfristen löpt som skulle ha ett incitament att avgöra ärendet. Även i län konstaterar att det ekonomiska incitamentet faller bort efter femte veckan. Enligt regeringens mening är själva kärnan i förslaget till reduktionssystem att handläggningen ska påbörjas när en ansökan eller anmälan kommer in. Förslaget syftar alltså inte till att skapa incitament att avgöra ärendet efter det att tidsfristen har gått ut, utan införs i förebyggande syfte. Genom att tidsfristen börjar löpa direkt och avgiften reduceras om beslut meddelas efter det att fristen gått ut, finns ett tydligt incitament att hålla de frister som gäller. Någon ytterligare reduktion kan dock inte komma i fråga efter den femte veckan, men det bör understrykas att kravet på skyndsam handläggning fortfarande gäller. Vilka avgifter bör reduceras? Regeringens förslag: I ärenden om lov och förhandsbesked ska reduktionen av avgiften avse beslut om lov eller förhandsbesked, expediering och kungörelse samt andra tids- och kostnadskrävande åtgärder. För anmälningsärenden ska reduktionen avse beslut om startbesked, tekniska samråd och andra tids- och kostnadskrävande åtgärder. ska i sitt beslut om avgift redovisa hur avgiften fastställts. Rapportens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: kommun anser att det behöver belysas ytter- ligare vilken del av avgiften som ska sättas ned då kommunerna har olika modeller för hur taxorna bestäms. Kommuner och Landsting anger att förslaget innebär ett oacceptabelt ingrepp i kommunens rätt att via avgift finansiera delar av uppgifter. Skälen för regeringens förslag: PBL innehåller bestämmelser om vilka avgifter som får ta ut för sin handläggning (12 kap. 8 §). I rapporten föreslås att de avgifter som hänför sig till beslut om lov, förhandsbesked respektive startbesked och för andra tids- och kostnadskrävande åtgärder ska kunna reduceras. Vidare föreslås i fråga om lov och förhandsbesked att kostnaderna för expediering och kungörelse ska omfattas av reduktionen. För anmälningsärenden föreslås att kostnaderna för tekniskt samråd ska omfattas. Regeringen instämmer i rapportens förslag. Av författningstekniska skäl bör 12 kap. 8 § ändras redaktionellt. En följd av förslaget är att kommunerna bör tydliggöra sina taxor. bör i sitt beslut om avgift redovisa hur avgiften fastställts. Beslutet bör få överklagas inom ramen för nuvarande regler om överklagande av beslut om lov, förhandsbesked och startbesked (13 kap. 3 §). Några särskilda bestämmelser om överklagande behöver inte införas. Kommuner och Landsting ifrågasätter förslaget om avgiftsreduktion i förhållande till kommunernas rätt att via avgift finansiera delar av uppgifter. Skyldigheten för byggnadsnämnderna att handlägga ärenden om lov och förhandsbesked samt anmälningsärenden regleras i PBL. Mot denna skyldighet svarar en möjlighet för kommunerna att ta ut avgifter för att finansiera verksamheten (12 kap. 8 § PBL). Kommunerna är alltså fria att bestämma om avgift ska tas ut och hur stor avgiften ska vara för att täcka kommunens kostnader för handläggning av ärenden. Kommunens rätt att via avgifter finansiera sin verksamhet är alltså opåverkad. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Äldre bestämmelser ska gälla för ansökningar om lov, förhandsbesked och anmälan som inkommit till före ikraftträdandet. 2017/18:210 Rapportens förslag om övergångsbestämmelse överensstämmer med regeringens. Rapporten saknar förslag i fråga om ikraftträdande. Remissinstanserna har inte yttrat sig särskilt om förslaget. Skälen för regeringens förslag: För att ge kommunerna tillräcklig tid att tydliggöra sina taxor och vid behov anpassa sina rutiner till regeringens förslag bör de nya bestämmelserna träda i kraft . För ansökningar och anmälningar som inkommit till före ikraftträdandet bör äldre bestämmelser tillämpas. I propositionen förslås att ett system med avgiftsreduktion införs. reslås reduceras när tidsfrister i ärenden om lov och förhandsbesked samt Genom förslaget tydliggörs när en tidsfrist börjar löpa, när den upphör och vilka förutsättningar som finns att förlänga fristen. Förslaget syftar till att skapa incitament för byggnadsnämnderna att hålla de tidsfrister som gäller för beslut om lov och förhandsbesked samt startbe- sked i anmälningsärenden. Därigenom finns det förutsättningar för att korta ledtiderna i byggprocessen och effektivisera och underlätta byggandet i landet. Förslaget lämnas också för att tillgodose två tillkännagivanden från om reduktion av bygglovsavgift när föreskrivna tidsfrister för handläggning av ärenden om lov och förhandsbesked överskrids respektive incitament och sanktioner kopplade till reglerna om kommunernas handläggningstider för anmälningsärenden (bet. 2014/15:CU10 punkt 14, rskr. 2014/15:180 och bet. 2015/16:CU3 punkt 2, rskr. 2015/16:18). Ett tydliggörande av den ordning som ska tillämpas vid handläggning av ärenden, kopplat till en avgiftsreduktion om föreskriven tidsfrist inte hålls, utgör ett starkt incitament för att handlägga ärenden skynd- Redan när en ansökan eller anmälan kommer in till måste nämnden bilda sig en uppfattning om huruvida underlaget är tillräckligt för att påbörja handläggningen av ärendet eller om det behöver kompletteras. Därigenom skapas förutsättningar för en skyndsam handläggning. säkerställa att erforderliga kvalitetskrav upprätthålls föreslås att den tidsfrist som gäller för beslut i ärendet ska kunna börja löpa , t.ex. om sökanden eller anmälaren på eget initiativ kompletterar sin ansökan I samma syfte föreslås att tidsfristen ska kunna förlängas om handläggningen i ärendet i övrigt ger anledning till det, t.ex. för att kunna bereda yttranden från remissinstanser. (Miljö- och marknadsöverdomstolen) ifrågasätter om förslaget når sitt syfte och pekar på problemet med kompetensbrist. och Landsting anser att förslaget riskerar att leda till ytterligare kompetens- Lagrådet anser att kompetensbristen försvagar möjlig- heterna att nå de förkortade tider som eftersträvas. Regeringen har uppmärksammat behovet av kompetensin- satser och gett i uppdrag att –2020 genomföra ett antal kompetenssatsningar (N2016/07801/PBB). Vidare görs det särskilda satsningar på ingenjörsutbildningar och utbildningar inom samhällsbyggnads- sektorn som fullt utbyggda motsvarar ca 2 750 utbildningsplatser (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 207). Dessutom innebär regeringens förslag i propositionen En generell rätt till avtalssamverkan (prop. 2017/18:151) att kommunernas möjligheter att samarbeta med varandra inom plan- och byggområdet blir större.