prop · H503265 · 2018-06-05 00:00:00 — Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård preciseras så att med målet avses att –kust- och havsvatten har god miljöstatus med avseende på fysikaliska, kemiska och biologiska förhållanden i enlighet med havsmiljöförordningen (2010:1341) –kustvatten har minst god ekologisk status eller potential och god kemisk status i enlighet med förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön –kusternas och havens viktiga ekosystemtjänster är vidmakthållna –grunda kustnära miljöer präglas av en rik biologisk mångfald och av en naturlig rekrytering av fisk samt erbjuder livsmiljöer och spridningsvägar för växt- och djurarter som en del i en grön infrastruktur –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till kust och hav har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom 2017/18:265 Bilaga 2 och mellan populationer samt att naturligt förekommande fiskarter och andra havslevande arter fortlever i livskraftiga bestånd –hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts i värdefulla kust- och havsvatten –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mångfalden och kulturarvet –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade –havs-, kust- och skärgårdslandskapens natur- och kulturvärden är bevarade och förutsättningar för fortsatt bevarande och utveckling av värdena finns –tillståndet är oförändrat för kulturhistoriska lämningar under vattnet –havs-, kust- och skärgårdslandskapens värden för fritidsfiske, badliv, båtliv och annat friluftsliv är värnade och bibehållna och påverkan från buller är minimerad (Ds 2012:23 s. 71). Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet ska bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker Miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker preciseras så att med målet avses att –våtmarker av alla typer finns representerade i hela landet inom sina naturliga utbredningsområden –våtmarkernas viktiga ekosystemtjänster som biologisk produktion, kollagring, vattenhushållning, vattenrening och utjämning av vattenflöden är vidmakthållna –våtmarker är återskapade, i synnerhet där aktiviteter som exempelvis dränering och torvtäkter har medfört förlust och fragmentering av våtmarker och arter knutna till våtmarker har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sitt naturliga utbredningsområde –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till våtmarkerna har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer –hotade våtmarksarter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mångfalden –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade –våtmarkernas natur- och kulturvärden i ett landskapsperspektiv är bevarade och förutsättningarna för fortsatt bevarande och utveckling av värdena finns –våtmarkernas värde för friluftsliv är värnade och bibehållna och påverkan från buller är minimerad (Ds 2012:23 s. 79–80). Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Levande skogar att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Levande skogar Miljökvalitetsmålet Levande skogar preciseras så att med målet avses att –skogsmarkens fysikaliska, kemiska, hydrologiska och biologiska egenskaper och processer är bibehållna –skogens ekosystemtjänster är vidmakthållna –skogens biologiska mångfald är bevarad i samtliga naturgeografiska regioner och arter har möjlighet att sprida sig inom sina naturliga utbredningsområden som en del i en grön infrastruktur –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till skogslandskapet har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer –hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts i värdefulla skogar –främmande arter och genotyper inte hotar skogens biologiska mångfald –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade –natur- och kulturmiljövärden i skogen är bevarade och förutsättningarna för fortsatt bevarande och utveckling av värdena finns –skogens värden för friluftslivet är värnade och bibehållna (Ds 2012:23 s. 88). Miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap Miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap preciseras så att med målet avses att –åkermarkens fysikaliska, kemiska, hydrologiska och biologiska egenskaper och processer är bibehållna –jordbruksmarken har så låg halt av föroreningar att ekosystemens funktioner, den biologiska mångfalden och människors hälsa inte hotas –odlingslandskapets viktiga ekosystemtjänster är vidmakthållna –odlingslandskapet är öppet och variationsrikt med betydande inslag av hävdade naturbetesmarker och slåtterängar, småbiotoper och vatten- 2017/18:265 Bilaga 2 miljöer, bland annat som en del i en grön infrastruktur och erbjuder livsmiljöer och spridningsvägar för vilda växt- och djurarter –naturtyper och arter knutna till odlingslandskapet har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer –husdjurens lantraser och de odlade växternas genetiska resurser är hållbart bevarade –hotade arter och naturmiljöer har återhämtat sig –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mångfalden, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade –biologiska värden och kulturmiljövärden i odlingslandskapet som uppkommit genom långvarig traditionsenlig skötsel är bevarade eller förbättrade –kultur- och bebyggelsemiljöer i odlingslandskapet är bevarade och förutsättningar för fortsatt bevarande och utveckling av värdena finns –odlingslandskapets värden för friluftslivet är värnade och bibehållna samt tillgängliga för människor (Ds 2012:23 s. 92–93). Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö Miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö preciseras så att med målet avses att –fjällens värden för rennäringen är bevarade och fjällens karaktär av betespräglat storslaget landskap med vidsträckta sammanhängande områden är bibehållen –fjällmiljöernas viktiga ekosystemtjänster är vidmakthållna –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till fjällandskapet har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer –hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts i värdefulla fjällmiljöer –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mångfalden –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade –fjällmiljöer med höga natur- och kulturmiljövärden är bevarade och förutsättningar för fortsatt bevarande och utveckling av värdena finns –fjällmiljöers värden för friluftsliv är värnade och bibehållna och påverkan från buller är minimerad (Ds 2012:23 s. 98). Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö preciseras så att med målet avses att –en långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur har utvecklats både vid nylokalisering av byggnader, anläggningar och verksamheter och vid användning, förvaltning och omvandling av befintlig bebyggelse som byggnader är hållbart utformade –städer och tätorter samt sambandet mellan tätorter och landsbygd är planerade utifrån ett sammanhållet och hållbart perspektiv på sociala, ekonomiska samt miljö- och hälsorelaterade frågor –infrastruktur för energisystem, transporter, avfallshantering och vatten- och avloppsförsörjning är integrerade i stadsplaneringen och i övrig fysisk planering samt att lokalisering och utformning av infrastrukturen är anpassad till människors behov, för att minska resurs- och energianvändning samt klimatpåverkan, som hänsyn är tagen till natur- och kulturmiljö, estetik, hälsa och säkerhet –kollektivtrafiksystem är miljöanpassade, energieffektiva och tillgängliga och att det finns attraktiva, säkra och effektiva gång- och cykelvägar –det finns natur- och grönområden och grönstråk i närhet till bebyggelsen med god kvalitet och tillgänglighet –det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av värdefulla byggnader och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap bevaras, används och utvecklas –den bebyggda miljön utgår från och stöder människans behov, ger skönhetsupplevelser och trevnad samt har ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur –människor inte utsätts för skadliga luftföroreningar, kemiska ämnen, ljudnivåer och radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker –användningen av energi, mark, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt för att minska och att främst förnybara energikällor används –avfallshanteringen är effektiv för samhället, enkel att använda för konsumenterna och att avfallet förebyggs som resurserna i det avfall som uppstår tas till vara i så hög grad som möjligt samt att avfallets påverkan på och risker för hälsa och miljö minimeras (Ds 2012:23 s. 102–103). Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv att den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystemen samt deras funktioner och processer ska värnas. Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:49). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv preciseras så att med målet avses att –bevarandestatusen för i naturligt förekommande naturtyper och arter är gynnsam och för hotade arter har statusen förbättrats samt att tillräcklig genetisk variation är bibehållen inom och mellan populationer –den av klimatscenarier utpekade förhöjda risken för utdöende har minskat för de arter och naturtyper som löper störst risk att påverkas negativt av klimatförändringar –ekosystemen har förmåga att klara av störningar samt anpassa sig till förändringar, som ett ändrat klimat, så att de kan fortsätta leverera ekosystemtjänster och bidra till att motverka klimatförändringen och dess effekter –det finns en fungerande grön infrastruktur, som upprätthålls genom en kombination av skydd, återställande och hållbart nyttjande inom sektorer, så att fragmentering av populationer och livsmiljöer inte sker och den biologiska mångfalden i landskapet bevaras –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mångfalden –det biologiska kulturarvet är förvaltat så att viktiga natur- och kulturvärden är bevarade och förutsättningar finns för ett fortsatt bevarande och utveckling av värdena –tätortsnära natur som är värdefull för friluftslivet, kulturmiljön och den biologiska mångfalden värnas och bibehålls samt är tillgänglig för människan (Ds 2012:23 s. 111–112). och regeringen har beslutat om etappmål i miljömålssystemet för att förtydliga den samhällsomställning som krävs för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska kunna nås. 22 av dessa etappmål har målår som sträcker sig efter 2016. Dessa gäller fortfarande. Övriga etappmål har slutredovisats i tidigare budgetpropositioner. Nedan redovisas endast de etappmål som är aktuella dvs. har målår senare än 2016. Etappmålen är målövergripande och kan bidra till såväl flera olika miljökvalitetsmål som till Generationsmålet. Nedan redovisas etappmålen utifrån det område, ej specifikt miljökvalitetsmål, som de närmast hör till. Strategi för en giftfri miljö med etappmål för farliga ämnen Samtliga åtta etappmål för farliga ämnen presenterades i regeringens proposition, På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39) är fortsatt aktuella. Etappmål om särskilt farliga ämnen Etappmålet om särskilt farliga ämnen innebär att beslut som fattas inom EU och internationellt om sådana ämnen ska innehålla åtgärder som innebär att –hormonstörande respektive kraftigt allergiframkallande ämnen betraktas som särskilt farliga ämnen i relevanta regelverk –särskilt farliga ämnen blir föremål för prövning eller beslut om utfasning under gällande regelverk inom alla användningsområden –särskilt farliga ämnen i produktionsprocesser används endast under strikt reglerade omständigheter –uttrycket ”särskilt farliga ämnen” i relevanta regelverk även inkluderar ämnen med andra allvarliga egenskaper än de som omfattas av nuvarande specifika kriterier och som inger motsvarande grad av betänklighet (Ds 2012:23 s. 136). Etappmål om kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper Etappmålet om kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper innebär att beslut som fattas inom Europeiska unionen och internationellt ställer krav på att uppgifter om miljö- och hälsofarliga egenskaper hos kemiska ämnen ska vara tillgängliga och tillräckliga för att möjliggöra riskbedömning för alla användningsområden. Besluten ska innehålla åtgärder som innebär att 2017/18:265 Bilaga 3 –relevanta regelverk ställer krav på kunskap samt uppgifter om förekomst gällande nanopartiklar och nanomaterial som är tillräckliga för att bedöma och minimera hälso- och miljöeffekter av sådana –förutsättningar finns för att relevanta regelverk kan beakta kombinationseffekter vid exponering för kemikalier –regelverken beaktar att barn är särskilt känsliga för påverkan från kemikalier –informationskraven i samband med registrering i Reach för ämnen som tillverkas eller importeras i lägre kvantiteter (mindre än per tillverkare eller importör och år) stärks (Ds 2012:23 s. 140). Etappmål om information om farliga ämnen i varor Etappmålet om information om farliga ämnen i varor innebär att –regelverk eller överenskommelser inom EU eller internationellt ska tillämpas så att information om miljö- och hälsofarliga ämnen i varor är tillgänglig för alla berörda –reglerna ska införas stegvis för olika varugrupper och i informationen ska särskilt barns hälsa beaktas –information om hälso- och miljöfarliga ämnen som ingår i material och varor görs tillgängliga under varans hela livscykel genom harmoniserade system som omfattar prioriterade varugrupper (Ds 2012:23 s. 143). Etappmål om utveckling och tillämpning av Etappmålet om utveckling och tillämpning av är att Reach och andra relevanta , tillämpas eller om så behövs revideras, så att –det i ökad utsträckning blir möjligt att bedöma och pröva grupper av ämnen med liknande inneboende egenskaper, kemisk struktur eller användningsområde –substitutionsprincipen och dess tillämpning stärks i samband med begränsningar, tillståndsprövning och andra relevanta moment i regelverket (dnr M2013/01740/Ke s. 9). Etappmål om en effektivare kemikalietillsyn inom EU Etappmålet om en effektivare kemikalietillsyn inom Europeiska unionen (dnr M2013/01740/Ke s. 16) är att har beslut fattats inom EU som förstärker och effektiviserar tillsynen i medlemsländerna samt utvecklar tillsynssamverkan inom unionen gällande regler för kemikalier inklusive farliga ämnen i varor och avfall. Etappmål om giftfria och resurseffektiva kretslopp Etappmålet om giftfria och resurseffektiva kretslopp är att användningen av återvunna material ska vara säker från hälso- och miljösynpunkt genom att återcirkulation av farliga ämnen så långt som möjligt undviks som resurseffektiva kretslopp eftersträvas. Detta uppnås genom en samlad åtgärdsstrategi inom EU, vilken resulterat i bl.a. följande insatser: – för avfall, kemikalier och varor är i huvudsak kom- pletterade och samordnade så att de styr mot giftfria och resurseffek- –Principen om höga och likvärdiga krav på innehållet av farliga ämnen i nyproducerade och återvunna material är fastslagen genom beslut där så är lämpligt. (Dnr M2013/01740/Ke s. 20). Etappmål om att minska barns exponering för farliga kemikalier Etappmålet om att minska barns exponering för farliga kemikalier är att har beslut fattats avseende befintliga och vid behov nya regelverk och andra styrmedel, vilka medför en betydande minskning av hälsoriskerna för barn till följd av den samlade exponeringen för kemikalier. Riskminskningen ska bedömas i jämförelse med situationen 2012. (Dnr M2013/01740/Ke s. 25). Etappmål om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt Etappmålet om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt är att har beslut fattats inom Europeiska unionen eller internationellt som innebär att befintliga och eventuella nya regelverk för human- och veterinärmedicinska läkemedel i ökad utsträckning väger in miljöaspekter (dnr M2013/02682/Ke s. 5). Strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster med etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster Regeringen har beslutat om tio etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Etappmålen ingår i strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster som presenterades i regeringens proposition En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141). Av dessa etappmål är det tre som är fortsatta aktuella dvs. har ett senare målår än 2016. Bland dessa finns etappmålet om Kunskap om genetisk mångfald som har fått ett nytt målår, 2020. Etappmål om betydelsen av den biologiska mångfalden och värdet av ekosystemtjänster Etappmålet om betydelsen av den biologiska mångfalden och värdet av ekosystemtjänster innebär att ska betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster vara allmänt kända och integreras i ekonomiska ställningstaganden, politiska avväganden och andra beslut i samhället där så är relevant och skäligt (Ds 2012:23 s. 161). Etappmål om kunskap om genetisk mångfald Etappmålet om kunskap om genetisk mångfald innebär att en kartläggning och övervakning av den genetiska mångfalden ska ha inletts (Ds 2012:23 s. 170, beslut om nytt målår se Ds 2016:32). Etappmål om skydd av landområden, sötvattensområden och Etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden är att av land- och sötvattensområden samt av områden bidrar till att nå nationella och internationella mål för biologisk mångfald. Detta ska ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald eller ekosystemtjänster. Bevarandet ska ske med ekologiskt representativa och väl förbundna system där reservat, andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder eller miljöanpassat brukande ingår. Systemen ska vara väl integrerade i omgivande landskap och förvaltas på ett effektivt och inkluderande sätt. Skydd av områden ska till 2020 utökas med minst 1 räknat enligt följande: –Skogar med höga naturvärden ska skyddas från avverkning. Detta ska ske genom att det formella skyddet av skogsmark har ökat med skogsmark med höga naturvärden och i behov av formellt skydd nedan gränsen för fjällnära skog. –Skogsbrukets frivilliga avsättningar bör ha ökat i omfattning med skogsmark i områden som har eller kan komma att utveckla höga naturvärden till totalt 1 . –Det formella skyddet av våtmarker har ökat med genom att myrar med höga naturvärden i den nationella myrskyddsplanen skyddas. –Det formella skyddet av sjöar och vattendrag har ökat med . –Det formella skyddet av områden har ökat med . –De ekologiska sambanden har stärkts så att skyddade och på andra sätt bevarade områden och biotoper är väl förbundna och integrerade i landskapet, inklusive den miljön, genom att den gröna infrastrukturen har utvecklats och förstärkts. (Dnr M2014/00593/Nm s. 9). Inom klimatområdet har tidigare beslutat om ett etappmål gällande utsläppen (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300). har sedan beslutat om ytterligare fyra etappmål (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Utsläppen 2020 bör vara lägre än utsläppen och gäller för de verksamheter som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Regeringens ambition är att målet fullt ut ska nås med nationella åtgärder. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300). Växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Utsläpp av växthusgaser för inrikes transporter Växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU ETS) ska minska med jämfört med . 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . För att nå nettonollutsläpp får kompletterande åtgärder tillgodoräknas. Det kan exempelvis vara ökade upptag av koldioxid i skog och mark samt investeringar i andra länder. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). 2017/18:265 Bilaga 3 För att öka resurshushållningen på avfallsområdet har regeringen beslutat om två etappmål. Båda dessa har målår senare än 2016 och är därför fortsatt aktuella. Etappmål om ökad resurshushållning i livsmedelskedjan Etappmålet om ökad resurshushållning i livsmedelskedjan innebär att insatser ska vidtas så att resurshushållningen i livsmedelskedjan ökar genom att av matavfallet från hushåll, storkök, butiker och restauranger sorteras ut och behandlas biologiskt så att växtnäring tas till vara, där behandlas, så att även energi tas tillvara (Ds 2012:23 s. 147). Etappmål om ökad resurshushållning i byggsektorn