prop · H503138 · 2018-03-06 00:00:00 — tillsammans med yrkeserfarenhet och i vissa fall vidareutbildning kunna ligga till grund för legitimation, under förutsättning att ansökan om legitimation görs före . Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- I promemorian föreslås att författningsändringarna ska träda i kraft I promemorian föreslås vidare en ändring av bemyn- digandet i 4 kap. 1 § femte stycket PSL. Remissinstanserna: Enbart ett fåtal remissinstanser har lämnat syn- punkter på ikraftträdandebestämmelsen. anser att det inte är rimligt att förslagen ska träda i kraft utan att datum för ikraftträdande bör vara tidigast . visar till att det bl.a. behöver genomföras ett omfattande föreskriftsarbete innan förslagen träder i kraft. med hänsyn till lärosätenas planeringsprocess för att ta fram en utbild- ning på avancerad nivå och till behovet av samverkan med arbetsgivaren kring verksamhetsförlagd utbildning är införandetiden för kort. lands läns landsting anser att ikraftträdandet bör skjutas fram eftersom utbildningssystemet, arbetsgivarna och blivande studenter behöver mer tid att anpassa sig. Kommuner och Landsting påpekar att med hänsyn till lärosätenas planeringsprocesser och till att Universitets- kanslersämbetet måste utfärda examensrättigheter för utbildningar som leder till yrkesexamina kan den föreslagna utbildningen inte påbörjas Promemorians förslag till övergångsbestämmelser i patientsäkerhets- lagen får positivt bemötande av bl.a. , läns landsting och . är positivt till de övergångsbestämmelser som föreslås eftersom det ger kuratorer som är yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården möjlighet att bli legitimerade när bestäm- melserna om legitimation träder i kraft eller under de närmast följande Övergångsbestämmelserna möts av kritik av några remissinstanser. Stiftelsen anser att det inte bör räcka att utöver socionomexamen ha yrkeserfarenhet utan att det dessutom bör finnas någon typ av kunskapstest i regi som står i relation till de lärandemål som ska ligga till grund för yrkesexamen. anser att bestämmelsen om ”relevant vidare- utbildning” är alltför allmänt hållen och att den bör ändras. en risk i att förslag till övergångsbestämmelser i rappor- ten kommer att få genomslag i vad den relevanta vidareutbild- ningen ska innehålla. För att en legitimation som kurator ska stå för en ”enhetlig kompetens” är det viktigt att även de som ansöker om legitima- tion via övergångsregler med hänvisning till relevant vidareutbildning är förankrade i socialt arbete och inte i en basutbildning i psykoterapi eller annan utbildning som i alltför hög grad avviker från verksamhetsfältet. 2017/18:138 föreslår därför att bestämmelsen får följande lydelse: ”Verksamhet som kurator inom hälso- och sjukvården och vidareutbildning inom socialt arbete”. betonar att det behöver framgå om sökanden kan uppfylla kraven på fem respektive som verksam hälso- och sjukvårdskurator genom att arbeta deltid samt om det finns någon tidsbegränsning för hur långt tillbaka i tiden sökanden har varit yrkesverksam. Även anser det viktigt att det blir tydligt hur deltidsarbete skulle bedömas. anför vidare att det för övriga legitimationsyrken finns övergångsbestämmelser samlade i 3 kap. patientsäkerhetsförordningen och att samma systematik bör gälla även i fråga om de aktuella övergångsbestämmelserna. Förvaltningsrätten i anför bl.a. att såvitt framgår av promemorian är syftet med det föreslagna bemyndigandet i patientsäkerhetsförordningen närmast att ge befogenhet att meddela verkställighetsföreskrifter till övergångsbestämmelserna. Behovet av de nämnda förslagen till ändringar i den nämnda lagen respektive förordningen kan i så fall ifrågasättas. Skälen för regeringens förslag har i ett tillkännagivande till regeringen anfört att regeringen ska avisera ett förslag om att införa legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården. I promemorian föreslås att lagändringarna ska träda i kraft . Mot bakgrund av vad remissinstanserna framfört om det förberedelsearbete som förslagen innebär, såväl för som för lärosäten och arbetsgivare, bedömer regeringen att lagändringarna tidigast kan träda i kraft . I avsnitt 6.1 föreslås ett tillägg till 4 kap. 1 § PSL med innebörd att den som har avlagt hälso- och sjukvårdskuratorsexamen ska få legitimation som hälso- och sjukvårdskurator. Regeringen instämmer dock med bedömningen i promemorian att även redan yrkesverksamma kuratorer bör kunna få legitimation om de har andra, likvärdiga kvalifikationer. Regeringen ställer sig bakom förslaget att en socionomexamen eller annan relevant examen på minst grundnivå i högskolan, tillsammans med verksamhet som kurator inom hälso- och sjukvården , eller om personen dessutom har relevant vidareutbildning, ska anses likvärdigt med en hälso- och sjukvårdskuratorsexamen. Liknande, icke tidsbegränsade, bestämmelser om bl.a. vilka äldre utbildningar och andra kvalifikationer som ska jämställas med olika yrkesexamina finns för en rad andra hälso- och sjukvårdsyrken. bestämmelser är inte utformade som övergångsbestämmelser utan finns i 3 kap. patientsäkerhetsförordningen. systematik bör användas i detta lagstiftningsärende. dock bedömningen i promemorian att de bestämmelser som gör det möjligt att få legitimation på grundval av andra kvalifikationer än hälso- 2017/18:138 och sjukvårdskuratorsexamen bör vara tidsbegränsade på så sätt att ansökan om legitimation ska göras från det att författningsförslagen träder i kraft, dvs. Eftersom det inte är möjligt att tidsbegränsa annat än grundförfattningar ska bestämmelserna om alternativa legitimationsgrundande kvalifikationer utformas som övergångsbestämmelser. I promemorian föreslås ett bemyndigande i patientsäkerhetsförordningen med innebörd att får meddela föreskrifter om vilka kvalifikationer som enligt de föreslagna övergångsbestämmelserna ska anses likvärdiga med en hälso- och sjukvårdskuratorsexamen. I enlighet med vad Förvaltningsrätten i anför anser regeringen att något särskilt normgivningsbemyndigande för inte är nödvändigt eftersom det endast är verkställighetsföreskrifter som behövs utöver de förhållandevis utförliga övergångsbestämmelserna, och det direkt av 8 kap. 11 § regeringsformen följer att regeringen får bemyndiga en myndighet under regeringen att meddela verkställighetsföreskrifter. Den i promemorian föreslagna ändringen i 4 kap. 1 § femte stycket PSL är därmed också överflödig. Vissa remissinstanser har synpunkter på vilka kvalifikationer som bör anses likvärdiga med en hälso- och sjukvårdskuratorsexamen och hur kvalifikationerna bör bedömas. Som framgår ovan bör detta regleras i myndighetsföreskrifter. Regeringen konstaterar att enligt 8 kap. 5 § andra stycket patientsäkerhetsförordningen får meddela föreskrifter om verkställigheten av patientsäkerhetslagen. Som nämnts ovan har tillkännagett för regeringen att regeringen i budgetpropositionen ska avisera ett förslag om att införa legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården (bet. 2014/15:SoU17, rskr. 2014/15:215). Genom de förslag som lämnas i denna proposition anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. I denna proposition görs bedömningen att det bör införas legitimation för kuratorer som är verksamma inom hälso- och sjukvården. förslaget är främst att öka patientsäkerheten genom att det ställs krav på lämplighet och kompetens för att få legitimation. tion innebär även ett skydd för patienterna om en hälso- och sjukvårds- kurator visar sig olämplig i sin yrkesroll, eftersom det då är möjligt att återkalla legitimationen eller besluta om prövotid. ska ligga till grund för legitimation för yrkesgruppen. hälso- och sjukvårdskuratorerna kan därmed bättre anpassas till yrket och bli mer nationellt likformig. Något förslag om den nya yrkesexamen Prop. 2017/18:138 behandlas inte i propositionen. Konsekvensbeskrivningen i detta avsnitt avser därför enbart förslagen om legitimation som hälso- och sjukvårdskurator. Det bedöms inte finnas någon alternativ reglering för yrket som skulle kunna bidra till en höjning av patientsäkerheten på det sätt som eftersträvas. Den föreslagna legitimationen för hälso- och sjukvårdskuratorer bedöms få positiva konsekvenser för patienterna, bl.a. till följd av att det för att få legitimation krävs att personen i fråga antingen har genomgått en ny yrkesexamen eller, , har andra likvärdiga kvalifikationer. Det säkerställs därigenom att den legitimerade hälso- och sjukvårdskuratorn har den kompetens som krävs för yrket. Förslagen innebär även positiva konsekvenser för patienterna genom att det ges större möjlighet att ingripa inom ramen för samhällets tillsyn. All hälso- och sjukvårdspersonal står, enligt 7 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659), under tillsyn av Inspektionen för vård och omsorg (). Legitimation är en garanti för en viss kunskapsnivå och lämplighet att utöva yrket. Staten åtar sig ett ansvar för yrkesutförandet genom att kontrollera det kliniska yrkesutövandet inom hälso- och sjukvården. Har legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal exempelvis varit oskicklig vid yrkesutövningen eller anses olämplig att utöva yrket kan hos () göra anmälan med yrkande om prövotid eller återkallelse av legitimation. Förslagen om legitimation för hälso- och sjukvårdskuratorer innebär även att det som regel blir tydligare för patienterna vilken utbildning som kuratorn har. Det kan medföra att patienterna får större tilltro till hälso- och sjukvårdskuratorernas kompetens och deras förmåga att ge evidensbaserad vård, vilket kan medföra att patienter reagerar bättre på den behandling som de får. Eftersom yrket blir legitimationsgrundande kommer alla hälso- och sjukvårdskuratorer att ha en skyldighet att föra patientjournal oavsett om behandlingen sker inom offentlig eller privat verksamhet. I det nuvarande systemet är det endast ett krav på journalföring hos kuratorer verksamma i den offentliga hälso- och sjukvården. Förslagen i denna proposition innebär därmed att det kommer att ställas krav på att behandling av patienter av hälso- och sjukvårdskuratorer, oavsett var detta sker, ska journalföras. Det är en trygghet för patienter att den vård de får dokumenteras. Patientjournaler bidrar till en god och säker vård genom att det blir möjligt att följa upp och granska behandlingar vid eventuell tillsyn. Dessutom kan de fungera som ett stöd till patienter eftersom journalerna kan ge ytterligare skriftlig information om behandlingen. Patientjournaler kan även användas av vårdgivare som underlag vid t.ex. kvalitetsgranskningar. Journalgenomgångar kan användas som metod vid systematiskt 2017/18:138 kvalitetsarbete, vilket ger vårdgivaren möjlighet att bevaka kvaliteten på den behandling som patienter får. 7.3Konsekvenser för yrkesverksamma kuratorer och blivande hälso- och sjukvårdskuratorer För kuratorer inom hälso- och sjukvården, både yrkesverksamma och blivande, innebär förslagen att det införs en möjlighet att få legitimation som hälso- och sjukvårdskurator. Legitimationen förtydligar vilken kompetens och vilka färdigheter som den enskilde besitter utifrån de legitimationsgrundande kraven som fastställs. Detta medför att legitimerade hälso- och sjukvårdskuratorers kompetens förtydligas gentemot arbetsgivare och patienter, t.ex. kan det underlätta att få mer anpassade arbetsuppgifter i det kliniska arbetet om arbetsgivaren har en uppfattning om vilken utbildningsbakgrund hälso- och sjukvårdskuratorn har. Konsekvenserna av förslagen för hälso- och sjukvårdskuratorer bedöms utifrån dessa perspektiv vara positiva. I den departementspromemoria som ligger till grund för denna proposition föreslås att prövningen av en ansökan om legitimation som hälso- och sjukvårdskurator ska vara avgiftsbelagd och bekostas av den sökande. Regeringen har samma inställning. En ekonomisk konsekvens av förslagen för yrkesutövarna blir utifrån detta att den enskilda personen får bekosta avgiften för prövning av ansökan. Något krav på legitimation för att få utöva yrket finns dock inte. Ytterligare en konsekvens av förslaget för redan verksamma kuratorer är att de som inte arbetat som kurator inom hälso- och sjukvården under kommer att behöva komplettera sin utbildning om de önskar ansöka om legitimation. Förslagen kan således komma att innebära vissa negativa konsekvenser för redan verksamma kuratorer. 7.4Konsekvenser för hälso- och sjukvårdens huvudmän Förslagen om införande av legitimation för hälso- och sjukvårdskuratorer innebär inte några nya kostnader för landsting, kommuner och övriga som bedriver hälso- och sjukvårdsverksamhet. De förslag som läggs fram i propositionen innebär inte heller att vissa arbetsuppgifter endast får utövas av legitimerade hälso- och sjukvårdskuratorer. Konsekvenserna av förslagen för hälso- och sjukvårdens huvudmän och vårdgivare bedöms mot denna bakgrund bli begränsade. kan dock kompetensförsörjningen i hälso- och sjukvården av kuratorer komma att påverkas. Detta är en följd av att införandet av en ny yrkesexamen, som ska vara legitimationsgrundande, medför en fördröjning av nyexaminerade hälso- och sjukvårdskuratorer som sedan ska ansöka om och få legitimation. Verksamheterna bedöms dock påverkas i relativt liten omfattning, dels för att den föreslagna utbildningen till hälso- och sjukvårdskurator troligen inte blir allt för omfattande , dels för att det inte kommer att ställas krav på legitima- Prop. 2017/18:138 tion för att få utöva yrket. Kompetensförsörjningen kan även komma att påverkas av att redan yrkesverksamma kuratorer som önskar ansöka om legitimation med stöd av övergångsbestämmelserna men som inte arbetat under behöver komplettera sin utbildning. De allra flesta kuratorer verksamma inom hälso- och sjukvården har dock redan en utbildning på avancerad nivå (se avsnitt 4.1). Mot denna bakgrund görs bedömningen att det endast är för en liten andel personer som förslaget om legitimation kommer att innebära en längre utbildningsväg och att det därmed kan uppkomma en tidsfördröjning innan de åter finns tillgängliga på arbetsmarknaden. Positiva konsekvenser av förslagen för hälso- och sjukvårdens huvudmän kan uppstå som följd av att man får möjlighet att anställa legitimerade hälso- och sjukvårdskuratorer med en mer enhetlig och anpassad utbildning för verksamheterna och arbetsuppgifterna. Det kan medföra att hälso- och sjukvårdskuratorerna kommer att ha lättare att komma in i arbetet och att behovet av introduktion skulle kunna minska jämfört med när kuratorer med olika utbildningar anställs. Möjligheten att återkalla legitimationen eller att besluta om prövotid kan också vara ett stöd för arbetsgivare med anställda hälso- och sjukvårdskuratorer om problem i yrkesutövandet skulle uppstå. Sammantaget bedöms de positiva följderna av förslagen för hälso- och sjukvårdshuvudmännen överväga de eventuella negativa konsekvenser som kan uppstå . 7.5Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Principen om självstyrelse finns i 1 kap. 2 § kommunallagen (2017:725), förkortad KL. Där anges att kommuner och landsting på demokratins och den kommunala självstyrelsens grund sköter de angelägenheter som anges i lagen eller i annan författning. Enligt 2 kap. 1 § KL får kommuner och landsting själva ha hand om angelägenheter av allmänt intresse som har anknytning till kommunens eller område eller deras medlemmar. De förslag som läggs fram i propositionen bedöms inte påverka den kommunala självstyrelsen då det inte införs några nya krav på de huvudmän som bedriver hälso- och sjukvårdsverksamhet. Förslaget om införande av legitimation för hälso- och sjukvårdskuratorer påverkar inte sjukvårdshuvudmännens möjligheter att anställa den personal som de anser har tillräcklig kompetens för att utföra arbetsuppgifterna. 2017/18:138 7.6 Konsekvensanalysen ur ett jämställdhetsperspektiv har genomförts med utgångspunkt i regeringens mål för jämställdhetspolitiken, dvs. att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Det övergripande målet är uppdelat i de sex delmålen: –jämn fördelning av makt och inflytande –jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet –mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Det femte jämställdhetspolitiska delmålet, jämställd hälsa, innebär att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma förutsättningar för god hälsa samt erbjudas vård och omsorg på lika villkor. En jämställd hälsa är ett mål i sig, men en god hälsa för kvinnor och män respektive flickor och pojkar bidrar även till ett jämställt och aktivt deltagande i samhället. En god folkhälsa handlar inte bara om att hälsan bör vara så god som möjligt, den bör alltså också vara så jämlikt och jämställt fördelad som möjligt. Förslaget om legitimation för hälso- och sjukvårdskuratorer har bedömts avseende konsekvenser för könsfördelning bland yrkesverksamma kuratorer inom hälso- och sjukvården. /2016 genomgick 1 895 kvinnor och 299 män socionomutbildning eller motsvarande. Det torde vara fler kvinnor än män som arbetar som kuratorer inom hälso- och sjukvård. Det tredje delmålet, jämställd utbildning, innebär att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller utbildning, studieval och personlig utveckling. Arbetet mot könsbundna studieval omfattar all utbildning. Den nya yrkesexamen som föreslås vara krav för att få legitimation som hälso- och sjukvårdskurator bedöms inte påverka de tendenser till könsfördelning som har kunnat konstateras hos yrkesgruppen. Sammantaget görs bedömningen att förslagen inte försvårar uppnåendet av de jämställdhetspolitiska målen. Konsekvensanalysen ur ett integrationsperspektiv har genomförts med utgångspunkt i regeringens mål för integrationspolitik. målet för integrationspolitiken är lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med sam- hällets mångfald som grund samt en samhällsutveckling som känneteck- nas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund ska vara delaktiga i och medansvariga för. De konsekvenser av förslagen för integrationspolitiska mål som identi- fieras rör hälso- och sjukvårdskuratorer med utbildning från ett annat Personer med utbildning från ett annat land kommer patientsäkerhetsförordningen att behöva ansöka om legitimation Processen för att få legitimation enligt förslaget Prop. 2017/18:138 kommer delvis att skilja sig åt för utbildade inom respektive utanför EU/EES eller som följd av att prövningen av yrkeskvalifikationerna är det första steget i processen för att få legitimation för utbildade inom EU/EES eller . Det finns ingen tillgänglig statistik över hur stor andel av dem som är verksamma som kuratorer inom hälso- och sjukvården som har en utbildning från ett annat land. Universitets- och högskolerådet konstaterar i sitt remissvar att –2016 bedömdes 150 utbildningar motsvara svensk socionomexamen och av dessa var en majoritet utbildningar från EU/EES-området och en minoritet från de andra nordiska länderna. Förslagen i denna proposition bedöms medföra vissa positiva effekter för personer utbildade i ett annat land eftersom legitimationen innebär att det finns en statlig garanti, genom prövning av ansökan om legitimation, för att personen har nödvändig kompetens för yrket. Denna statliga prövning av rätt till legitimation kan medföra att fler arbetsgivare anställer kuratorer inom hälso- och sjukvården som är utbildade i ett annat land. För del bedöms förslagen innebära ökade engångskostnader på initialt för att behandla ansökningar om legitimation för redan yrkesverksamma kuratorer inom hälso- och sjukvården. Kostnaden baseras på årsredovisning 2016, där kostnaden för ett handläggningsärende skattas till . Totalkostnaden beräknas genom att kostnaden för ett handläggningsärende multipliceras med antalet legitimationsansökningar av redan yrkesverksamma kuratorer, vilket totalt uppskattas utgöra ca 5 100 personer, se avsnitt 2.1. har i sitt remissvar anfört att kostnaderna beräknas bli högre. I den departementspromemoria som ligger till grund för propositionen föreslås att prövning av ansökan om legitimation som hälso- och sjukvårdskurator ska vara avgiftsbelagd. Regeringen har samma inställning. Förslaget kommer mot bakgrund av detta inte att medföra några ekonomiska kostnader för statsbudgeten. Förslagen innebär att legitimerade hälso- och sjukvårdskuratorer kommer att stå under samma tillsyn av som annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Legitimerade hälso- och sjukvårdskuratorer kommer att utgöra cirka en procent av all legitimerad personal inom hälso- och sjukvården. Det antal ärenden som förväntas tillkomma för IVO:s och del till följd av förslaget är därför av mycket begränsad omfattning. Regeringen gör bedömningen att kostnaderna för att hantera de nya uppgifterna ryms inom ramen för myndigheternas förvaltningsanslag och att förslaget därmed inte medför några ekonomiska konsekvenser för statsbudgeten. beslut om legitimation och beslut av om prövotid och återkallelse av legitimation kan överklagas till allmän för- 2017/18:138 valtningsdomstol (10 kap. 9 och 13 a §§ PSL). Detsamma gäller beslut av att inte godkänna en enskild persons utländska utbildning (11 kap. 2 § förordningen [2016:157] om erkännande av yrkeskvalifikationer). Antalet överklagade ärenden förväntas dock bli begränsat och de eventuella kostnadsökningar som förslagen kan medföra för domstolarna bedöms därför bli så marginella att de ryms inom befintliga anslag. Regeringen avser att noga följa effekterna av förslagen för myndigheterna. Förslagen har inte några effekter på sysselsättning eller offentlig service i olika delar av landet. Vad gäller brottslighet och brottsförebyggande arbete kan inte några effekter av förslagen identifieras. Förslagen bedöms inte heller medföra några konsekvenser för miljön. Eftersom hälso- och sjukvårdstjänster har undantagits från tillämpningsområdet för direktiv /123/EG (tjänstedirektivet) bedöms de föreslagna ändringarna inte omfattas av tjänstedirektivets anmälningsplikt. 8.1Förslaget till lag om ändring i patientdatalagen (2008:355) 3 kap. 3 § Skyldig att föra en patientjournal är 1.den som enligt 4 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659) har legitimation eller särskilt förordnande att utöva ett visst yrke, 2.den som, utan att ha legitimation för yrket, utför arbetsuppgifter som annars bara ska utföras av logoped, psykolog eller psykoterapeut inom den allmänna hälso- och sjukvården eller utför sådana arbetsuppgifter inom den enskilda hälso- och sjukvården som biträde åt legitimerad yrkesutövare, och 3. den som, utan att ha legitimation för yrket, utför samma slags arbetsuppgifter inom den allmänna hälso- och sjukvården som en hälso- och sjukvårdskurator. Paragrafen, som i allt väsentligt utformats enligt Lagrådets förslag, behandlas närmare i avsnitt 6.2. Ändringen i punkt 3 föranleds av att hälso- och sjukvårdskurator ska vara ett legitimationsyrke enligt 4 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659). Hälso- och sjukvårdskuratorer, även inom privat verksamhet, omfattas då av skyldigheten att föra patientjournal enligt punkt 1. Ändringen i punkt 3 innebär att den som inom den allmänna hälso- och sjukvården utför samma slags arbetsuppgifter som en hälso- och sjuk- vårdskurator, men som inte har någon legitimation för yrket, även fort- sättningsvis är skyldig att föra patientjournal. Övriga ändringar är endast språkliga. Förslaget till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) 4 kap. 1 § Den som i enlighet med vad som anges i nedanstående tabell har avlagt högskoleexamen eller har gått igenom utbildning och som, i förekommande fall, fullgjort praktisk tjänstgöring ska efter ansökan få legitimation för yrket. Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legitimationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 8 kap. om sökanden hade varit legitimerad. En legitimerad psykoterapeut ska i samband med sin yrkesutövning ange sin grundutbildning.