prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — Utvecklingen mot en jämn fördelning av makt och inflytande har i flera avseenden gått framåt , men mycket återstår att göra. På vissa områden finns det oroande ten- denser som tyder på att utvecklingen har av- stannat eller går bakåt. Ett exempel på detta är sammansättning. Andelen kvinnor bland ledamöterna ökade trendmässigt , men vid de två senaste valen, 2010 och 2014, bröts trenden och andelen kvinnliga leda- möter minskade. val är av ledamöterna kvinnor och män (se diagram 3.1). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 Diagram 3.1 sammansättning efter val Källa: riksdag. I ledningen av svenska börsföretag är den manliga dominansen fortfarande stor var andelen kvinnor i börsföretagens styrelser och andelen män 68 pro- cent. Andelen kvinnor som var styrelseord- förande var och andelen män . Bland börsföretagens verkställande direktörer var kvinnor och män (se diagram 3.2). Diagram 3.2 Styrelser och ledning i börsföretag 2017 Anm.: Styrelseledamöter är exklusive arbetsrepresentanter, suppleanter och inklusive VD. Källa: Holdings av sammanställd data från per . I de av staten hel- och delägda bolagens styrelser ser det bättre ut. I dessa var andelen kvinnor och andelen män 2017. Andelen kvinnliga styrelseordförande var och manliga 2017. Bland verkställande direktörer i statliga hel- och del- ägda företag var kvinnor och 64 pro- cent män 2017 (se diagram 3.3). Diagram 3.3 Styrelser och ledning i statligt hel- och delägda företag 2017 Källa: , Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2016. Det är viktigt att staten, kommunerna och lands- tingen, liksom näringslivet och organisations- världen, inklusive de politiska partierna och civil- samhällets organisationer, arbetar för en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. 3.2Hot och hat i den offentliga debatten Enligt Brottsförebyggande rådets (Brå) rapport trygghetsundersökning 2017 (2017:9) har den totala andelen förtroendevalda som uppger att de utsatts för trakasserier, hot eller våld ökat från . Utsattheten skiljer sig åt beroende på typ av uppdrag och position. De som är ord- förande utsätts oftare än övriga ledamöter, och kvinnliga ordförande utsätts oftare än manliga. Av alla förtroendevalda uppger att de har påverkats i sitt uppdrag av hot, trakasserier och våld. Att förtroendevalda hotas eller trakas- seras undergräver det demokratiska systemet och kan leda till att människor avstår från att ta politiska uppdrag vilket i längden kan utgöra ett allvarligt hot mot demokratin. En högre representation av kvinnor i besluts- fattande församlingar är en viktig del i arbetet för att uppnå jämställdhet. Men det krävs även att villkoren under vilket arbetet bedrivs i de beslu- tande församlingarna är jämställda. De många uppropen inom #metoo vittnar dock om över- grepp, sexuella trakasserier och en oacceptabel arbetsmiljö på flera samhällsarenor. Enligt trygg- hetsundersökningen utsätts förtroendevalda kvinnliga politiker oftare än män för hot och trakasserier i sociala medier. Våldsbejakande extremistiska grupper utgörs huvudsakligen av män och pojkar. Extremistiska grupper eller individer inom dessa grupper kan av ideologiska skäl motsätta sig jämställdhet och flickors och kvinnors rättigheter. Insatser för att förebygga våldsbejakande extremism kan minska mäns våld och minska negativa normer, vär- deringar och attityder mot kvinnor och främja jämställdhet. 3.3Regeringen verkar för en mer jämställd representation För att främja en jämnare fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män arbetar regeringen för att könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd ska vara jämn, ett mål som regeringen uppnådde . Även när det gäller ledande chefsbefatt- ningar vid svenska ambassader har en jämn könsfördelning uppnåtts. Andelen kvinnor bland de myndighetschefer som regeringen anställt har successivt ökat och det råder en jämn köns- fördelning. Regeringen har även höjt ambitions- nivån vad gäller jämställd könsfördelning bland nyrekryterade professorer och har också ställt krav på en jämn könsfördelning när fördelar produktionsstöd. Det kravet har skapat större balans mellan könen när det gäller andelen kvinnor på ledande positioner i filmbranschen. I den nya kommunallagen (2017:725), som trädde i kraft , har regeringen möjliggjort för förtroendevalda i kommuner, som fullgör sitt uppdrag på heltid eller be- tydande del av heltid, att vara föräldralediga. Förslaget förväntas underlätta för förtroende- valda kvinnor och män att kombinera förtroen- deuppdrag med familjeliv. Andra viktiga arenor för regeringens arbete för kvinnors politiska deltagande och inflytande är FN, EU, utvecklingsbanker och klimatfonder. I de internationella utvecklingsbankerna, in- klusive , och de multilaterala miljö- och klimatfonderna har varit drivande bakom jämställdhetsarbetet. har också stöttat och samarbetat med kvinnorätts- organisationer och andra aktörer för att stärka kvinnliga journalister och människorätts- försvarare. har även haft en ledande roll i P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 initiativet International Gender Champions som samlar drygt hundra FN-ambas- sadörer, chefer för och ledare för civilsamhällesorganisationer och som syftar till att medlemmarna ska göra åtaganden för stärkt jämställdhet inom sina respektive områden. 3.4Regeringen arbetar för mer jämställda förutsättningar Regeringen har beslutat om en handlingsplan för att värna deltagare i det demokratiska samtalet från hot, hat och trakasserier. Därmed stärker regeringen arbetet med att förebygga hot och hat mot journalister, politiskt förtroendevalda och konstnärer. presenterade regeringen en nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Eftersom olika former av intoleranta attityder ofta förekommer i samma miljöer är det viktigt att arbeta integrerat och sammanhållet mot rasism och sexism. Att arbeta mot rasism och liknande former av fient- lighet och hatbrott kan även främja jämställdhet. Regeringen har även uppdragit åt Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) att beakta jämställdhet vid fördelning av medel till organisationer inom det civila samhället. Uppdraget är inriktat mot stadsdelar och bostadsområden som kännetecknas av lågt valdeltagande och svag demokratisk delaktighet. Målet är att genom att upprätta lokala resurs- centra stärka medborgare som delaktiga aktörer i demokratin (Ku2015/01964/D). Delmålet om ekonomisk jämställdhet handlar om att kvinnor och män ska ha samma möjlig- heter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Kvinnor och män ska även ha samma möjligheter att vara ekonomiskt självständiga och kunna försörja sig själva och eventuella barn. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och förutsättningar när det gäller tillgången till arbete, samma möjlig- heter och villkor i fråga om anställnings-, löne- och arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 Kvinnor ska också ha samma möjlig- heter som män att starta och driva företag som kan växa och generera en inkomst. Delmålet hänger nära samman med delmålen om en jäm- ställd utbildning och en jämställd fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. 4.1Kvinnors inkomster är fortfarande lägre än mäns Arbete är tillsammans med utbildning grunden för kvinnors och mäns möjligheter att utvecklas och försörja sig. Kvinnors arbetstid och arbets- kraftsdeltagande har ökat , löne- skillnaderna mellan kvinnor och män har mins- kat och arbetsmarknaden är något mindre köns- segregerad. Kvinnors arbetsinkomster har därför ökat i snabbare takt än mäns (se diagram 4.1). Diagram 4.1 Arbetsinkomst för kvinnor och män Medelinkomst i kronor (priser) och kvinnors andel av mäns inkomst i procent Andel Kv/M 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: och egna beräkningar. Stora skillnader mellan könen kvarstår dock på arbetsmarknaden. hade kvinnor i för- värvsaktiv ålder i genomsnitt av mäns arbetsinkomst. Kvinnors lägre inkomster förklaras delvis av att arbetskraftsdeltagandet är lägre bland kvinnor än bland män och att färre kvinnor än män har ett arbete. En förklaring till denna skillnad mellan kvinnor och män är att arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda kvinnor är lågt. Det gäller i synnerhet utrikes födda kvinnor som kommit till som flyktingar eller som anhöriga till flyktingar (se diagram 4.2). Utrikes födda kvinnor är även generellt underrepresenterade i arbetsmarknads- politiska program och insatser. Diagram 4.2 Arbetskraftsdeltagande efter födelseregion och grund för bosättning Kvinnor, födda i Män, födda i Kvinnor, utrikes övriga Män, utrikes övriga Kvinnor, utr. Män, utr. Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Kvinnor har också i genomsnitt kortare arbetstid än män. Kvinnor arbetar både deltid i större ut- sträckning än män och har en högre frånvaro på grund av föräldraledighet och ohälsa. En orsak till den kortare arbetstiden och den större sjuk- frånvaron är att kvinnor ofta tar ett större ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet (se vidare avsnitt 6). Enligt en rapport från Arbets- miljöverket är dessutom arbetsvillkoren ofta dåliga inom kvinnodominerade sektorer vilket ger ökad risk för ohälsa.1 Ytterligare en förklaring till kvinnors lägre arbetsinkomster är att kvinnor i genomsnitt har lägre löner än män. Lönegapet beror till stor del på att arbetsmarknaden kännetecknas av en hög grad av könsmässig uppdelning, där kvinnor är överrepresenterade i yrken och befattningar med lägre löner. Kvinnor har även i genomsnitt lägre lön inom yrkesgrupper där kvinnor inte är i majoritet. Kapitalinkomster är också i genomsnitt lägre för kvinnor än för män. Kapitalinkomsterna har ökat , vilket har bidragit till en mer ojämn fördelning av den samlade marknadsinkomsten (summan av arbets- och kapitalinkomster) mellan kvinnor och män. Transfereringar och skatter utjämnar till viss del skillnaderna i marknadsinkomster. Kvinnor i förvärvsaktiv ålder hade i genomsnitt av mäns individuella disponibla inkomst 2016. 1 En vitbok om kvinnors arbetsmiljö (2017:6). Skillnaderna i inkomst i förvärvsaktiv ålder leder också till inkomstskillnader efter pension- eringen eftersom arbetsinkomsten ligger till grund för ålderspensionen. Kvinnor har i genomsnitt lägre pensioner än män. Enligt uppger en större andel kvinnor än män med funktionsned- sättning att de saknar kontantmarginal eller har befunnit sig i ekonomisk kris.2 4.2Regeringen verkar för att jämna ut arbetsmarknadsvillkoren för kvinnor och män En viktig del i att skapa en mer jämställd arbetsmarknad är att öka kvinnors arbetskrafts- deltagande och minska ofrivilligt deltidsarbete. I ett modernt arbetsliv krävs också goda arbets- villkor och en god arbetsmiljö. En utbyggd välfärd har störst betydelse för kvin- nors arbetskraftsdeltagande, eftersom kvinnor fortfarande tar större ansvar än män för det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Regeringen har ge- nomfört flera reformer som på olika sätt på- verkar arbetsmarknaden och arbetsvillkoren i syfte att påverka förutsättningarna och minska skillnaderna i kvinnors och mäns arbetsin- komster. Ett exempel är att regeringen beslutat om en handlingsplan för jämställda livsinkoms- ter. I handlingsplanen presenteras de åtgärder som vidtas för att minska inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Utrikes födda kvinnors sysselsättning bör öka Arbetskraftsdeltagandet är fortsatt alltför lågt bland utrikes födda kvinnor, särskilt bland kvinnor födda utanför . Regeringen har därför vidtagit ett antal åtgärder för att fler utrikes födda kvinnor ska ges möjlighet att delta på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har på uppdrag av rege- ringen redovisat en handlingsplan för hur myndigheten avser öka andelen utrikes födda kvinnor som arbetar eller studerar. 2 Slutrapportering av regeringsuppdrag inom ramen för En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016, Folkhälso- myndigheten . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 har Statskontoret på uppdrag av regeringen genomfört en kunskapssammanställning om var- för utomeuropeiskt födda kvinnor i större ut- sträckning står utanför arbetskraften. Målet är att förbättra deras förutsättningar att delta i arbetskraften. Införandet och utvidgningen av extratjänster bidrar till att en större andel kvinnor får del av subventionerade anställningar och därmed ett arbete och en egen försörjning från lönearbete. Studieförbunden tillförs medel för att bedriva studiemotiverande och uppsökande verksamhet bland utrikes födda kvinnor för att visa på möjliga vägar till studier. För att på- skynda etableringen infördes satsningen Svenska från dag ett i 273 kommuner . bedömer att satsningen bl.a. bidragit till att deltagarna tidigt har kommit igång med att lära sig svenska och att verksamheten påskyndar etableringen för både kvinnor och män. Studieförbunden och folkhög- skolorna har aktivt arbetat för att nå kvinnor inom målgruppen, vilket har bidragit till att en stor andel kvinnor har nåtts i förhållande till sammansättningen i målgruppen. har vidare fått i uppdrag att hjälpa utrikes födda kvinnor att starta och driva egna företag. Mindre deltid och färre tidsbegränsade anställningar Regeringen vill att heltid ska bli norm på arbetsmarknaden och att deltid ska vara en möjlighet för både kvinnor och män. Det är viktigt att förbättra förutsättningarna för heltids- arbete och ett ökat arbetskraftsdeltagande bland kvinnor. Flera av arbetsmarknadens parter, särskilt i kvinnodominerade sektorer och branscher, driver ett förändringsarbete så att fler ska kunna erbjudas heltidsarbete. Regeringen har tillsatt en utredning för ett hållbart arbetsliv (dir. 2017:56) för att skapa ett mer hållbart arbetsliv med minskad risk för ohälsa och arbetslöshet. Regeringen vill också stärka skyddet för arbetstagare, skapa ett tydligare regelverk och öka möjligheten till ett flexibelt arbetsliv, som arbetsgivarens möjligheter att tillgodose sitt arbetskraftsbehov beaktas. Utredaren ska bl.a. utreda deltid som möjlighet samt kartlägga kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro. Utredningens förslag väntas bidra till mer jämställda villkor i arbetslivet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 Efter initiativ från regeringen har möjlig- heterna att använda på varandra följande tidsbegränsade anställningar begränsats genom ändringar i lagen (1982:80) om anställningsskydd (prop. 2015/16:62, bet. 2015/16:AU5, rskr. 2015/16:156). Syftet med begränsningen är att förbättra situationen för arbetstagare som riskerar att fastna i tidsbe- gränsade anställningar och att säkerställa att lagen uppfyller kraven på åtgärder till förebyggande av missbruk enligt det s.k. visstidsdirektivet. Satsningar på arbetsmiljö och arbetsmarknad För att fler ska vilja och orka arbeta heltid behöver också arbetsvillkoren och arbets- förhållandena vara sådana att det är möjligt att arbeta heltid utan att bli sjuk. har beslutat om nya föreskrifter för den organisatoriska och sociala arbetsmiljön som trädde i kraft . Inom ramen för regeringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 har också fått ett antal uppdrag. Myndigheten ska bl.a. analysera dödsolyckor ur ett jämställdhets- perspektiv, ge vägledning om arbetsmiljö- utmaningar för gränslöst arbetsliv, utöka till- synen av arbetstid och arbetstidsrelaterad arbets- miljöproblematik, göra en tillsynssatsning på äldreomsorgen samt kartlägga arbetsmiljöför- hållanden i hushållsnära tjänster. Myndigheten ska också stödja uppdragsforskning med rele- vans för tillsynsverksamheten 2016–2018 med tonvikt på arbetsmiljö och arbetsmiljörelaterad ohälsa i ett jämställdhetsperspektiv. Som en del av arbetet för förbättrad arbetsmiljö har Arbets- miljöverket beslutat att ta fram föreskrifter angående arbetskläder för personal inom vård och omsorg. satsningar görs på välfärdssektorn, inom vård, skola och omsorg. Satsningarna ska bidra till bättre arbetsvillkor och löner samt bättre kvalitet i välfärdstjänsterna. Välfärdssats- ningar gynnar jämställdhet i arbetslivet eftersom många kvinnor arbetar inom denna sektor. En väl utbyggd barn- och äldreomsorg främjar också föräldrars möjligheter till betalt arbete och försörjning. gynnar det främst kvinnor eftersom kvinnor i större omfattning än män står för obetalt omsorgsarbete. Löneskillnaden mellan kvinnor och män fort- sätter att minska, men regeringen anser att utvecklingen mot att uppnå jämställda löner går för långsamt. Staten har ett övergripande sam- hällsekonomiskt ansvar men huvudansvaret för lönebildningen ligger hos parterna på arbets- marknaden. Kollektivavtalen innehåller ofta särskilda bestämmelser om hur arbete med att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män praktiskt ska genomföras. Olika arbeten har olika lönelägen. Att följa och analysera löne- utvecklingen ur jämställdhetssynpunkt är en viktig del i ett framgångsrikt jämställdhetsarbete. Regeringen har därför gett i uppdrag att redovisa vilka relativlöneför- ändringar som har skett för olika yrken på den svenska arbetsmarknaden . Resultaten ska därefter analyseras utifrån ett jämställdhetsperspektiv. I uppdraget ingår att initiera en diskussion i syfte att främja arbets- marknadens parters arbete med att minska löneskillnader mellan kvinnor och män. Regeringen har genom en ändring i diskri- mineringslagen (2008:567) (prop. 2015/16:135, bet. 2015/16:AU10, rskr. 2015/16:304)) infört krav på en årlig kartläggning av löneskillnader mellan kvinnor och män. Syftet är att upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga skillnader i lön och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män. Alla arbetsgivare, oavsett storlek, ska genomföra lönekartläggning. Ändringarna trädde i kraft . Enligt diskrimineringslagen (2008:567) är det bl.a. förbjudet att diskriminera på grund av kön. Regeringen avser att tillsätta en utredning gällande osakliga löneskillnader och effektivare sanktionsmöjligheter kopplade till efterlevnaden av bestämmelserna om aktiva åtgärder, inklusive lönekartläggningar. Insatser för mindre könsuppdelad arbetsmarknad Den könssegregerade arbetsmarknaden är en av förklaringarna till skillnaderna i lön och inkomst mellan kvinnor och män. Arbetsförmedlingen ska enligt en ändring i myndighetens instruktion 2015 utforma sin verksamhet så att den främjar jämställdhet och motverkar könsuppdelning på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har även ett uppdrag att genomföra åtgärder för att utveckla myndighetens arbete med jämställd- hetsintegrering. Yrkesval följer till stor del valet av utbildning. Inom utbildningsområdet finns åtgärder som är viktiga för att bryta den könssegregerade arbets- marknaden, exempelvis fortbildningsinsatser för studie- och yrkesvägledare som ska motverka könsstereotypa val. har även arbetat aktivt inom EU för att öka medvetenheten om fördelarna med ett jämställt samhälle. Ett exempel där varit drivande är arbetet inom plattformen Women in Transport – EU Platform for Change. Platt- formen syftar till att gemensamt ena krafterna för en mer jämställd transportsektor genom aktiva åtgärder och konkreta, mätbara mål. Fortsatt arbete för jämställda pensioner De stora skillnaderna mellan kvinnors och mäns pension har sin grund i ett ojämställt arbetsliv. Pensionsgruppen, med företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen, har enats om en plan för det fortsatta arbetet med att minska skillnaderna mellan mäns och kvinnors pensioner. Inom pensionsöverens- kommelsen samarbetar partierna i projektet ställda pensioner. Utöver en översyn av grund- skyddet och en förenkling vad gäller överfö- ringen av premiepension mellan makar innehåller handlingsplanen en fortsatt analys inom en rad olika områden. Eftersom pensionssystemet på- verkas av kringliggande faktorer i omvärlden kommer pensionsgruppen att fortsätta följa utv- ecklingen i samhället avseende bl.a. deltids- arbetets utveckling för kvinnor och män, jäm- ställdheten på arbetsmarknaden, uttaget i för- äldraförsäkringen och tjänstepensionens utform- ning. Utjämnande transfereringar och skatter Regeringen har presen- terat ett antal reformer med förslag om ändrade skatter och transfereringar som direkt påverkar kvinnors och mäns inkomster (se avsnitt 4.3). 4.3Regeringens politik har stärkt den ekonomiska jämställdheten Regeringens politik har bidragit till att inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män minskat men målet om ekonomisk jämställdhet är inte uppfyllt. Kvinnor har fortfarande lägre sysselsättningsgrad, kortare arbetstid, högre frånvaro samt lägre lön och kapitalinkomster än män. Brister i den ekonomiska jämställdheten innebär för kvinnor bl.a. lägre grad av själv- ständighet. Verkligheten är komplex och många P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 olika faktorer påverkar kvinnors och mäns in- komster, särskilt sett över ett helt arbetsliv. Ett systematiskt och långsiktigt arbete krävs för att påskynda utvecklingen mot ekonomisk jäm- ställdhet. Regeringen har genomfört många reformer på arbetsmarknaden och i arbetslivet som syftar till att minska skill- naderna i kvinnors och mäns arbetsinkomster genom att påverka förutsättningarna för kvinnor och män på arbetsmarknaden. Därutöver har regeringen presenterat ett antal reformer som har en direkt påverkan på kvinnors och mäns inkomster. Regeringens förslag om ändrade skatter och transfereringar bidrar till att den individuella disponibla inkomsten i genom- snitt ökar något mer för kvinnor än för män. Det förhöjda grundavdraget för pensionärer innebär att den individuella disponibla inkoms- ten i genomsnitt ökar mer för kvinnor än för män. En anledning är att fler kvinnor än män är pensionärer. En annan anledning till detta är att kvinnor i genomsnitt har lägre inkomster än män och att skattesänkningen främst gynnar låginkomsttagare. Det höjda bostadstillägget för pensionärer gynnar främst de äldsta kvinnorna. Höjt underhållsstöd förbättrar ekonomin mest för ensamstående kvinnor med barn. Det- samma gäller för höjningen av barndelen i försörjningsstödet, eftersom det är vanligare att kvinnor är ensamstående med barn. En höjd grundnivå i föräldrapenningen är också en reform som främst gynnar kvinnor, eftersom kvinnor tar ut fler dagar på grundnivå. Kvinnor studerar i större omfattning än män, vilket innebär att de höjda studiemedlen gynnar kvinnor mer än män. Höjningen av barnbidraget bedöms ha stärkt ekonomin ungefär lika mycket för kvinnor och män. Det höjda taket i arbetslöshetsförsäkringen ökar däremot mäns genomsnittliga disponibla inkomst något mer än kvinnors, eftersom fler män har inkomster över det tidigare taket i arbetslöshetsförsäkringen. Av de budgetförstärkande reformerna har det avtrappade jobbskatteavdraget och den be- gränsade uppräkningen av den nedre skikt- gränsen vid uttag av statlig inkomstskatt en större negativ effekt på inkomsterna för män än för kvinnor. Orsaken är att förslagen innebär höjd skatt vid högre inkomster och att män i genomsnitt har högre inkomster än kvinnor. Fler män berörs därför av förslagen. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 Individuella offentligt finansierade välfärds- tjänster som t.ex. skola, vård och omsorg är en viktig del av omfördelningen i den svenska mo- dellen. Summan av individuell disponibel in- komst och värdet av dessa välfärdstjänster be- nämns individuell utökad inkomst.3 De bety- dande satsningar som gjorts på välfärden bidrar till att höja den individuella utökade inkomsten för de flesta, särskilt för kvinnor. När satsning- arna på individuella välfärdstjänster som vård, skola och omsorg beaktas påverkas en större an- del av befolkningen positivt av regeringens poli- tik än om analysen begränsas till individuell dis- ponibel inkomst. Det gäller både kvinnor och män. För kvinnor beräknas den individuella utö- kade inkomsten i genomsnitt ha ökat av deras individuella disponibla in- komst. För män bedöms den ha ökat (se diagram 4.3).