prop · H503289 · 2018-08-28 00:00:00 — Grundkonstruktionen av bostadsbidraget, med preliminär bestämning för av bidraget och sent liggande inkomstavstämning, är enligt många bedömare huvudorsaken till att återkrav är så vanliga och ofta leder till skuldsättning och ekonomiska besvär för mottagarna. Regelverkets konstruktion kan dock inte ensam förklara utvecklingen av återkravsfrekvensen. saknar, enligt bedömning, tillräckliga förutsättningar för löpande kontroller och rimlighetsbedömning av bidragsgrundande inkomst. saknar exempelvis ändamålsenliga stödsystem som möjliggör att på ett regelbundet sätt fånga upp inkomstförändringar . införde rutiner för att uppmärksamma handläggare av bostadsbidragsansökningar på inkomstförändringar kopplade till övriga utbetalningar från . Enligt bedömning saknas förutsättningar för att utveckla ett effektivt system för att komma till rätta med återkravsproblematiken inom ramen för nuvarande regelverk. De förbättringar av processen kring återkravshanteringen som har genomförts kan inte anses vara effektiva, sett till utvecklingen av återkraven. lämnade förslag till ändringar i reglerna gällande handläggningen av ändrade inkomstuppgifter. Förslagen avsåg till exempel ändring i tidpunkten för avstämning och avskaffande av det solidariska betalningsansvaret. bedömer att förslagen inte minskar risken för återkrav, men att de kan minska risken för att återkrav leder till skuldsättning. En bidragande orsak till den relativt höga omfattningen på återkrav är, enligt bedömning, en ineffektiv handläggningsprocess vad gäller utnyttjande av uppgifter om utbetalningar i andra förmåner. Problemet med att ta R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L tillvara så kallade impulser har varit känt , och det beskrivs fortfarande som ett bristområde av . vill dock påpeka att insatser för att öka användningen av avbetalningsplaner bidrar till att minska risken att bidragsmottagare hamnar i de svårigheter som formell skuldsättning innebär. 5.2Regeringens åtgärder i frågan om återkrav har inte varit tillräckliga Problemet med ökade återkrav har varit känd för både regeringen och . anser dock att inga effektiva åtgärder har genomförts, varken vad gäller regelverket eller regeltillämpningen. Grundkonstruktionen av bostadsbidraget, med preliminär bestämning av bidragsgrundande inkomst och sent liggande inkomstavstämning, är enligt bedömning huvudorsaken till att återkrav är så vanliga och ofta leder till skuldsättning och ekonomiska besvär för mottagarna. Även det faktum att inkomstgränserna för prövning av bostadsbidraget har varit oförändrade kan ha varit en bidragande orsak till att återkraven har ökat. Regelverkets konstruktion kan dock inte ensam förklara utvecklingen av återkraven. Behovet av löpande kontroll av inkomster för att minska behovet av efterjusteringar av bidraget ansågs inte nödvändiga när reglerna för inkomstavstämning infördes. Det motiverades främst med de krav på resursinsatser till de dåvarande försäkringskassorna det skulle innebära. Så länge ändring av reglerna och ökade resurser för löpande kontroll inte har aktualiserats av regeringen har de insatser som vidtagits för att minska återkrav av bostadsbidrag inte haft särskilt stor verkan på återkravsproblematiken. Höjningen av förlåtandegränsen minskade förvisso återkrav , men innebar främst en administrativ lättnad för eftersom det var framför allt tilläggsbetalningar som minskade i antal. Regeringen har heller inte vidtagit några åtgärder med anledning av de förslag om mindre ändringar i regelverket som har lämnat. De åtgärder regeringen har vidtagit är därför enligt mening inte tillräckliga. Regeringen har i de senaste budgetpropositionerna meddelat att en större översyn av bostadsbidraget ska göras. En sådan översyn är välmotiverad mot bakgrund av de iakttagelser som har gjort i denna granskning. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N vill dock poängtera att direktåtkomst till månadsuppgifter från är ett steg i rätt riktning och utgör en grundläggande förutsättning för att kunna komma till rätta med återkravsproblematiken, genom att skapa förutsättningar för reformförslag. Bakom den relativt höga andelen återkrav kan döljas både avsiktliga och oavsiktliga fel vad gäller inkomstrapportering. I bägge fallen kan månadsuppgifter hjälpa till att komma till rätta med problemen. 5.3Återkravsproblematiken riskerar att motverka bostadsbidragets familjepolitiska syfte Det faktum att genomsnittliga återkravsbelopp har ökat och att de högsta återkravsbeloppen återfinns hos individer i ekonomiskt utsatta barnhushåll har enligt bedömning motverkat intentionerna med bostadsbidraget. Med tanke på att det är barnhushåll med svag ekonomi som är huvudmålgruppen för bostadsbidraget riskerar utvecklingen av återkraven att motverka bostadsbidragens familjepolitiska syfte. 5.3.1 Höga återkravsbelopp riskerar att leda till kvarvarande skulder analys visar att det finns en tydlig koppling mellan hur snabbt ett återkrav betalas tillbaka och hur stort belopp det avser. Som regeringen konstaterat finns det sociala och ekonomiska risker kopplade till skuldsättning och därmed till höga återkravsbelopp. Eftersom återkravsbeloppen utgör en väsentlig del av den månatliga disponibla inkomsten för de mest ekonomiskt utsatta hushållen är det föga överraskande att dessa hushåll är överrepresenterade bland de vars återkrav förblir obetald. 5.3.2 Vanligt med återkommande återkrav Enligt beräkningar kan det vara cirka en tredjedel av de individer i barnhushåll som beräknas vara berättigade till bostadsbidrag som inte söker det, vilket i sig är oroväckande. Det finns dock, enligt beräkningar, inga tydliga tecken på att mörkertalsproblematiken har en koppling till just återkraven, det vill säga att hushåll som har drabbats av återkrav låter bli att söka bidrag av rädsla för nya återkrav. Analysen tyder dock på att för vissa grupper av bidragstagare förekommer problematik med återkommande återkrav. Det handlar bland annat om individer med ”blandinkomster”, oftast individer som varvar förvärvsinkomster med transfereringsinkomster från sjukförsäkringen. För dessa individer kan det vara extra problematiskt att göra en träffsäker prognos över bidragsgrundande inkomst. Återkommande återkrav riskerar i sin tur att leda in i en skuldfälla med negativa konsekvenser för både individen och samhället i stort. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L 5.3.3 För lätt att göra fel Regeln om jämn fördelning av bidragsgrundande inkomst över året kan leda till återkrav i de fall bidragsåret inte sammanfaller med kalenderåret och mottagarens inkomster ökar väsentligt i slutet av med bidrag enbart . Regeln medför att bidragsmottagare kan få betala tillbaka ett bidrag man kan ha haft rätt till när man fick bidraget. Om inkomsten ökar under senare delen av blir man återbetalningsskyldig för bidrag man fått före inkomstökningen även om man inte kände till den. Det är enligt bedömning en orimlig konsekvens av regeln. Nuvarande reglerutformning lägger ett relativt stort ansvar på bidragsmottagaren att rapportera inkomstförändringar. Det är dock enligt mening för lätt att göra fel. Det är rimligt att anta att hushåll tar för givet att använder information om andra förmåner vid handläggningen av bostadsbidrag. konstaterade att den största orsaken som kan leda till felaktiga utbetalningar inom bostadsbidrag är att myndigheten inte tillvaratar uppgifter om utbetalningar i andra förmånsslag. Det är extra problematiskt eftersom det är individer med utbetalningar från sjukförsäkringen som är överrepresenterade bland personer med upprepade återkrav. anser därmed att det är positivt att planerar att genomföra åtgärder för att upptäcka förmåners beroende av varandra. För att minska risken för återkrav rekommenderade ISF till att förtydliga blanketter och brev så att behovet av kompletteringar av ofullständiga uppgifter och risken för kvarstående fel i ansökningar skulle minska. ser positivt på arbete med att genomföra översyn av pappersansökan och e-ansökan samt följa upp effekterna av de ändringar i brev och blanketter som genomförts tidigare. 5.4Förslag till ett moderniserat bostadsbidrag - ett steg i rätt riktning lämnade ett förslag till regeringen om att reglerna för bostadsbidrag borde ses över med utgångspunkt i återkravsproblematiken. Att förslag är inriktat på återkrav och skuldsättning är förståeligt givet vad som har framkommit under granskning. Förslaget bör enligt kunna ligga till grund för den översyn som regeringen aviserat . tar inte ställning till förslagets detaljer, men noterar några inslag som kan behöva prövas ytterligare. Mycket oregelbunden inkomst i till exempel säsongsarbete kan medföra att bidrag uteblir när bidragsmottagaren har låg eller ingen inkomst, vilket kan medföra övervältring på andra ersättningar. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N anger att inga återkrav skulle uppstå om bidraget blir slutligt vid utbetalningen. konstaterar dock att inkomstuppgifterna från kan ändras i efterhand och att då kan göra en ny beräkning av BGI. Såvitt kan bedöma kan detta i princip leda till återkrav om än i mindre utsträckning än med nuvarande regler. 5.4.1 Bredare översyn behövs Regelutformningen präglas starkt av den ekonomiska kris som rådde . har i en tidigare granskning uppmärksammat problem med bostadsbidragets nuvarande konstruktion ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv (2017:9), och även dessa problem motiverar en översyn av regelverket. vill särskilt uppmärksamma vikten av att reformarbetet präglas av konsekvensanalyser med fokus på hur regelförändringar kan slå mot olika hushållstyper i termer av fördelnings- och familjepolitisk träffsäkerhet. vill slutligen påpeka att regelförändringar som föreslås av som tidigast kan implementeras , och att den nuvarande återkravsproblematiken kommer att bestå till och med den inkomstavstämning som genomförs 2022. Behovet att intensifiera arbetet med att minska risken för återkraven inom ramen för det nuvarande regelverket kvarstår därför . 5.4.2 Utvärdering behöver utvecklas Även behovet av uppföljning av återkravens utveckling och dess konsekvenser kvarstår därför till. Likaså behöver konsekvenserna av ett nytt regelverk analyseras löpande. bedömer vidare att data i fordringshanteringssystem bör utnyttjas mer aktivt som utvärderingsunderlag men att de it-mässiga förutsättningarna för detta är bristfälliga. Det nuvarande itsystemet för fordringshantering är . noterar att utredningen processuella frågor inom socialförsäkringsområdet har lämnat förslag om förbättringar av fordringshanteringssystemet. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L Utredningar och annat offentligt tryck (2006) Bostadsbidrag, ett rättvist bostadsstöd för barnen? Långsiktiga effekter av 1990-talets besparingar, dnr: 212-3795/2006. Dir. 2016:104, Stärkt rättssäkerhet och effektiv handläggning i ärenden och mål om socialförsäkring. Ds 2017:59 Regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik. (2005) Bostadsbidrag – effekter av ändrat intervall för återkrav/tilläggsutbetalning, Redovisar 2005:1. (2013a). , (2013b) Processen för att utreda och besluta om slutligt bostadsbidrag, dnr . (2013c) Svar på uppdrag i regleringsbrev avseende Fordringsstock och fordringshantering, , dnr: 003043-2013-FPPB. (2013d) Återkrav Vägledning 2005:3, version 7, beslutad . (2014a). (2014b) Fler förslag för minskat krångel, , dnr 9030-2014. (2014c) Fordringshantering hos , Vägledning 2005:2, version 13. (2015a). (2015b) Kartläggning av överskuldsättning och analys av indrivnings- och återkravsregler, dnr , del 1 Svar på regeringsuppdrag, . (2015c) Kartläggning av överskuldsättning och analys av indrivnings- och återkravsregler, dnr , del 2, Svar på regeringsuppdrag, . (2016a). (2016b) yttrande över Inspektionen för socialförsäkringens rapport 2016:7 "Kontroller i handläggningen av bostadsbidrag", , dnr: . (2016c) Informationsmeddelande Bostadsbidrag – avstämning 2017, IM 2016:111. (2016d) Promemorian Uppgifter på individnivå i en arbetsgivardeklaration, remissyttrande , dnr . 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (2016e) Åtgärdsplan avseende 2016:7, Kontroller i handläggning av bostadsbidrag, , dnr . , (2017) Vägledning 2004:10, Bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar, version 11 och 12. (2018) Ett moderniserat bostadsbidrag, , dnr: 053107- 2017. Inspektionen för socialförsäkringen (2012) Ekonomiska drivkrafter i bostadsbidragssystemet, rapport 2012:6. Inspektionen för socialförsäkringen (2016) Kontroller i handläggningen av bostadsbidrag, rapport 2016:7. IFAU (2016) Hur känslig är gifta kvinnors sysselsättning för förändringar i skatte- och bidragssystemet?, rapport 2016:2. (1999) Bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar, RFV anser 1999:6. (2001) Tredje avstämningen av bostadsbidrag, RFV redovisar 2001:6. (2001) ”trendrapport”, RFV redovisar 2001:8. (2002) Fjärde avstämningen av bostadsbidrag, RFV redovisar 2002:6. , (2016) Felaktiga betalningar inom socialförsäkringen – kontrollverksamhet, 2016:11. (2017) Bostadsbidraget - ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv, 2017:9. (2016) Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen - förslag om lagändring, , Dnr:1 31 29254-16/113. SOU 2003:130, Studerande och trygghetssystemen. SOU 2018:5, Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. Statskontoret, (2008) Återkrav vid felaktiga utbetalnings – och hantering av återkravsfordringar, Statskontoret, 2008:12. 1995/96:BOU11, Nya regler för bostadsbidrag, rskr 1995/96:229. 1998/99:BoU9, rskr. 1998/99:186. 2003/04:BoU1, rskr. 2003/04:72. 2004/05:BoU9, Ändrade regler för bostadsbidrag, rskr 2004/05:281. 2008/09:SfU1, Utgiftsområdena 10, 11 och 12 inom socialförsäkringsområdet. 2016/17:SkU21, rskr. 2016/17:256. 2017/18:SfU6, rskr. 2017/18:46. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L 1995/96:186, Nya regler för bostadsbidrag. 1998/99:77, Eftergift vid återbetalning av bostadsbidrag m.m. Prop. 2003/04:1, Uo 18. 2004/05:112, Ändrade regler för bostadsbidrag. 2015/16:1, Budgetpropositionen . 2016/17:1, Budgetpropositionen . 2017/18:1, Budgetpropositionen . 2017/18:6, Nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis. 2016/17:58, Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram B1 Belopp och fördelning av återkrav 2015 (per inkomstdecil), kronor och andel Anm. Av boxarna ges den nedre kvartilen (), medianen () och den övre kvartilen Ändpunkterna på de lodräta strecken avser och . Punkten avser medelvärdet. Population: Individer i barnhushåll med återkrav som kan matchas mot SCB() . Källa: Egna bearbetningar av fordringshanteringssystem Kåntra och SCB (). R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L Diagram B2 Belopp av återkrav 2015 (per hushållstyp), kronor Anm. Av boxarna ges den nedre kvartilen (), medianen () och den övre kvartilen Ändpunkterna på de lodräta strecken avser och . Punkten avser medelvärdet. Population: Individer i barnhushåll med återkrav som kan matchas mot SCB() . Källa: Egna bearbetningar av fordringshanteringssystem Kåntra och SCB (). Diagram B3 Belopp av återkrav 2015 (per hushållstyp och antal barn), kronor 3 barn eller fler 3 barn eller fler Anm. Av boxarna ges den nedre kvartilen (), medianen () och den övre kvartilen Ändpunkterna på de lodräta strecken avser och . Punkten avser medelvärdet. Population: Individer i barnhushåll med återkrav som kan matchas mot SCB() . Källa: Egna bearbetningar av fordringshanteringssystem Kåntra och SCB (). 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B1 Egenskaper för individer med återkrav 2015 (per betalningstidpunkt) Förvärvsinkomst (kr) Barnbidrag (kr) Bostadsbidrag (kr) Ekonomiskt bistånd (kr) A-kassa (kr) Studerande (0/1) Kvinna (0/1) Utrikes född (0/1) barn* (0/1) barn* (0/1) Skulder av återkrav före 2015 (0/1) näringsverksamhet (0/1) Förvärvsinkomst (0/1) Sjukpenning (0/1) Föräldrapenning (0/1) Studiemedel (0/1) ersättning (0/1) Barnbidrag (0/1) Bostadsbidrag (0/1) Ekonomiskt bistånd (0/1) A-kassa (0/1) R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L (rel 60) (0/1) Återkravsbelopp (kr) Förekomst av både: kassa (0/1) verksamhet (0/1) sjukpenning (0/1) ersättning (0/1) Population: Individer i barnhushåll med återkrav som kan matchas mot SCB() . *I analysen har barnhushåll definierats som hushåll där det finns ett eller flera barn. För en liten andel av hushållen har dessa klassificerats som hushåll utan barn enligt en annan definition, därför uppgår inte markerade variabler till . Källa: fordringshanteringssystem Kåntra och SCB (). 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B2 Egenskaper för individer med återkrav 2015 (per historik av återkrav) Antal med skulder av Barnbidrag (kr) Bostadsbidrag (kr) A-kassa (kr) Studerande (0/1) Kvinna (0/1) Utrikes född (0/1) med barn* (0/1) barn* (0/1) (0/1) (0/1) Sjukpenning (0/1) (0/1) Studiemedel (0/1) ersättning (0/1) A-kassa (0/1) Barnbidrag (0/1) (0/1) (0/1) utsatta (rel 60) (0/1) R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L Antal med skulder av Förekomst av både: Population: Individer i barnhushåll med återkrav som kan matchas mot SCB() . *I analysen har barnhushåll definierats som hushåll där det finns ett eller flera barn. För en liten andel av hushållen har dessa klassificerats som hushåll utan barn enligt en annan definition, därför uppgår inte markerade variabler till . Källa: fordringshanteringssystem Kåntra och SCB (). 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B3 Egenskaper för individer med återkrav 2015 avseende (per betalningstidpunkt) Förvärvsinkomst (kr) Barnbidrag (kr) Bostadsbidrag (kr) Ekonomiskt bistånd (kr) näringsverksamhet (0/1) Förvärvsinkomst (0/1) Sjukpenning (0/1) Föräldrapenning (0/1) Studiemedel (0/1) ersättning (0/1) Barnbidrag (0/1) Bostadsbidrag (0/1) Ekonomiskt bistånd (0/1) A-kassa (0/1) Förekomst av både: kassa (0/1) verksamhet (0/1) sjukpenning (0/1) ersättning (0/1) näringsverksamhet (kr) Population: Individer i barnhushåll med återkrav som kan matchas mot SCB() . Variabelvärde avser 2013. Källa: fordringshanteringssystem Kåntra och SCB (). R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L Tabell B4 Mörkertal av bostadsbidrag 2015 bland de som haft bostadsbidrag tidigare Nej (mörkertal) Har fått återkrav av Procent avser andel av radsumma. Population: Individer i barnhushåll med återkrav och som har haft bostadsbidrag tidigare som kan matchas mot SCB() . Källa: Egna bearbetningar av data från fordringshanteringssystem Kåntra och SCB (FASIT, ). 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Beskrivning av data och metod I granskningen har utgått ifrån statistik uttaget ur system för fordringshantering: Kåntra. Med denna statistik har det varit möjligt att se individer som har fått återkrav och i vilken grad återkraven finns kvar i systemet vid tidpunkterna för förfallodag och påminnelse. Denna data har dels levererats som totalstatistik för år 2011-2017 men också i en form som gör att det går att matcha mot SCB:s STAR-urval 2015, för att kunna göra analyser på gruppen som får återkrav med avseende på inkomster, transfereringar och andra egenskaper. Fördelningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar (FASIT) har använts för att ta fram uppgifter om berättigande till bostadsbidrag, se avsnittet om mörkertal i bostadsbidrag. I de fall det förekommer att återkrav har ställts till en och samma person två gånger används det senast utfärdade återkravet. Bostadsbidrag uppbärs inte av alla som är berättigade till det. Det så kallade mörkertalet hur stor andel av hushållen som är berättigade till bostadsbidrag som inte uppbär det. För att fram en indikator på om en person är berättigad till bostadsbidrag används FASIT-modellen. Indikatorn visar om hushållet uppfyller villkoren för att kunna beviljas bostadsbidrag samt om den bidragsgrundande inkomsten är tillräckligt låg för att ett bostadsbidrag faktiskt skulle betalas ut. Det saknas också viss information i FASIT, t.ex. uppgifter om hushållens reala och finansiella tillgångar, som gör att den bidragsgrundande inkomsten inte exakt kan återskapas. Den bidragsgrundande inkomsten utgår också från hushållets förväntade framtida inkomst vilken inte nödvändigtvis överensstämmer med den observerade inkomsten. Detta gör att det för det enskilda hushållet kan finnas en diskrepans mellan det simulerade bostadsbidraget och det observerade utfallet. På gruppnivå är dock skillnaderna relativt små. Sammantaget bör alltså analysen tolkas med en viss försiktighet och fokusera på skillnader mellan grupper snarare än på andelen förmånstagare inom en grupp Sannolikheten att bli skuldsatt av bostadsbidrag Analyserna i avsnitt 3.4 ger vid handen att det finns vissa mönster i vilka gäldenärer som får kvarvarande skuld av sitt återkrav av bostadsbidrag. För att tydligare belysa olika faktorers inverkan på risken att bli skuldsatt efter återkrav av bostadsbidrag har även en logistisk regression gjorts. Den logistiska regressionen används för att skatta risken att få en skuld av återkrav, och gör det möjligt att se R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L marginaleffekten av olika variabler. Målgruppen för analysen är de personer som fick återkrav 2015 som kan matchas mot SCB (). Mervärdet med denna typ av analys är att det är att effekten av varje variabel kan analyseras givet att man kontrollerar för de andra. Denna analys bekräftar att tidigare skulder av bostadsbidrag har ett starkt positivt samband med att få en skuld av återkrav igen. Marginaleffekten av att ha haft minst en tidigare skuld till följd av återkrav av bostadsbidrag uppgår till 0,475 vilket betyder att givet att alla andra variabler har sitt medelvärde ökar sannolikheten att återkravet leder till skuldsättning från om personen har tidigare skuld av återkrav, se tabell 4. Tabell B5 Beräknade sannolikheter att få en skuld av återkrav 2015 Marginaleffekt (dy/dx) -0,002*** Förvärvsink (1000-tal) 0,000*** -0,007* Bostadsbidrag (1000-tal) 0,002*** bistånd (1000-tal) 0,001*** Studerande (0,1) -0,052*** Kvinna (0,1) -0,073*** Utrikes född (0,1) -0,114*** Solidariskt krav (0,1) -0,035** Avbetalningsplan (0,1) -0,043*** Ensamstående (0,1) -0,012 Förekomst av sjukpenning (0,1) 0,048*** skulder av återkrav (0,1) 0,460*** bostadsbidrag (0,1) -0,009 Återkravsbelopp (1000-tal) 0,005*** Y=Pr(1=Bestående skuld) Population: Individer i barnhushåll med återkrav som kan matchas mot SCB() . Källa: Egna bearbetningar av data från fordringshanteringssystem Kåntra och SCB (). Fler variabler har också samband med risken för att bli skuldsatt av återkrav. Förekomst av sjukpenning, ekonomiskt bistånd och bostadsbidrag vid året för 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N återkrav ökar risken för skuldsättning till följd av återkrav något, som högre förvärvsinkomst minskar sannolikheten.