prop · H50380 · 2018-01-30 00:00:00 — bör även hänsyn tas till var en anordning installeras. Ett exempel är en dörrautomatik som inte sällan förekommer vid garageportar, men som är mycket ovanlig till en villaentré eller en altandörr. Som en följd av detta ska inte bidrag till dörrautomatik vid garageport lämnas, men för dörr- automatik vid villaentré och altandörr. Andra åtgärder som kan ligga till grund för bidrag är sådana åtgärder som höj- och sänkbart kök eller Prop. 2017/18:80 specialtoaletter med spol- och torkfunktion. Enligt praxis ska nuvarande bestämmelser om bostadsanpassningsbidrag i samband med byte av bostad inte tillämpas när behovet av en åtgärd framstått som helt klart först efter förvärvet av bostaden. Begränsningsregeln anses tillämplig även i fall där den enskilde vid förvärvstillfället inte haft några svårigheter att nyttja den valda bostaden, men där det kunde förutses att det skulle bli nödvändigt med kostnadskrävande anpassningsåtgärder inom en inte alltför avlägsen framtid (se HFD 2014 ref. 77). Av tydlighetsskäl anser regeringen att det bör framgå av lagen att nu aktuella bestämmelser ska tillämpas i fråga om sådana åtgärder som är nödvändiga vid tiden för bytet av bostaden. Krav på medgivande som förutsättning för Regeringens förslag: Om någon annan än sökanden helt eller till viss del äger bostaden eller gemensamma utrymmen eller tomt i anslutning till bostaden eller om någon annan än sökanden helt eller till viss del innehar bostaden med hyres- eller bostadsrätt eller annan nyttjanderätt, ska bostadsanpassningsbidrag lämnas endast om 1. samtliga ägare och, i förekommande fall, nyttjanderättshavare har medgett att anpassningsåtgärderna får vidtas, och 2. samtliga ägare har utfäst sig att inte kräva ersättning av sökanden eller nyttjanderättshavare för att återställa anpassningsåtgärderna. Medgivande och utfästelse ska inte behöva inhämtas av upplåtare av förslag: I rapporten lämnas förslag på en bestämmelse om att bostadsanpassningsbidrag endast lämnas om fastighetsägaren medger anpassningsåtgärderna och utfäster sig att inte kräva ersättning av sökan- den för återställning. Som anges i avsnitt 5.2 föreslår regeringen, till skillnad från , att sökanden ska vara personen med funktions- Detta innebär att bestämmelserna om medgivande och ut- fästelse att inte kräva ersättning måste utformas på ett annat sätt än Remissinstansernas synpunkter på förslag: Förvalt- ningsrätten i har ingen invändning mot den föreslagna regle- ringen, men saknar diskussion om att en ny flerbostadsägare måste överta den förra flerbostadsägarens utfästelse att inte kräva ersättning för åter- De flesta av kommunerna är positiva till förslaget då det redan från början i handläggningsprocessen står klart om bostadsanpassningen kan och Bostadscenter befarar att kravet på medgivande kan innebära att sökanden måste flytta på grund av att fler- bostadsägaren inte ger sitt medgivande till en för sökanden nödvändig Fastighetsägarna ifrågasätter lämpligheten i att en civilrättslig överenskommelse är en förutsättning för bidrag enligt ett offentligrätts- Fastighetsägarna motsätter sig även kravet på att avsäga sig rätten till ersättning för återställande då de anser att det är en in- skränkning av äganderätten. Vidare anser Fastighetsägarna att bostads- anpassningsbidraget även måste omfatta åtgärder som tar fastighetens behov i beaktande. Flera av brukarorganisationerna framhåller att regleringen bör inne- hålla att flerbostadsägaren inte får motsätta sig bostadsanpassnings- åtgärden om kommunen intygar att den kommer att återställa bostaden i Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Remissinstansernas synpunkter på promemorian: Myndigheten för delaktighet menar att inhämtandet av fastighetsägarens medgivande bör bli en del av den kommunala hand- påpekar att det är lämpligt att även ställa krav på fastighetsägarens medgivande i de fall där marken och bostadshuset inte är i samma ägares hand och de åtgärder som beviljas bidrag för är i an- slutning till bostaden. Begreppet ”gemensamma utrymmen” bör undvikas eftersom det bl.a. förekommer i byggregler 2011:6 när man för en grupp boende delvis sammanför enskilda bostadslägenheters rum, inredning och utrustning. I stället bör uttrycket ”allmänt utrymme” an- Några kommuner anser att förslaget kan leda till en del praktiska pro- blem vid ärendehanteringen, men de flesta kommuner menar att förslaget Dessutom minskar handläggarnas utrednings- arbete då det står klart från början att åtgärden kan genomföras. lyfter fram olika problem som kan uppstå om bostadsägaren inte vill ge sitt medgivande: vad har sökande för rättsligt skydd då och kan sökande överklaga? mun hur handläggarna ska hantera brådskande ärenden och hur misstag i ärendehanteringen ska hanteras. är tveksamma till lagförslaget, då de anser att bo- stadsägaren får ta en risk att återställningskostnaderna inte blir täckta. anser att återställningsbidrag inte täcker den risken. Funktionsrätt anser att medgivande inte ska krävas för åtgärder som inte orsakar påtaglig skada eller olägenhet, endast för förändringar i de gemensamma utrymmena och i bärande konstruktion. finnas rekvisit för att kunna neka medgivande. att bristande kunskap hos bostadsägare och bostadsrättsföreningar om bostadsanpassningsåtgärder kan medföra att det är svårt för sökande att få bostadsägarens medgivande. Kommuner och Landsting anser att det bör framgå i lagtexten att det åligger sökanden att inhämta medgivanden. När det gäller krav på att fastighetsägaren ska lämna medgivande för bostadsanpassning menar Kommuner och Landsting att vid de fall en fastighetsägare nekar bostadsanpassning ska detta särskilt motiveras. risken för att den enskilde med behov av bostadsanpassning drabbas av godtycke eller diskriminering. Skälen för regeringens förslag: Bostadsanpassningsåtgärder innebär ofta fysiska ingrepp i en fastighet. Fastighetsägarens rätt till sin egendom hindrar att någon annan genomför bostadsanpassningsåtgärder utan I tillämpningsföreskrifter till kungörelse och förordning om bostadsanpassningsbidrag uttrycktes kravet på fastighetsägarens medgivande och utfästelse om att sökanden inte är skyldig att återställa bostaden i ursprungligt skick vid avflyttning eller i annat fall, som förutsättning för att beviljas bostadsanpassningsbidrag. I gällande lag framgår inte dessa krav av lagtexten, men i förarbetena nämns fastighetsägarens medgivande som en förutsättning för bidrag (prop. 1992/93:58, s. 14). När nuvarande lag trädde i kraft utformade sina föreskrifter på samma sätt som , dvs. som krav på intyg från fastighetsägaren. föreskrifter har därefter varit uppe för prövning i (se HFD 2014 ref. 81). konstaterade bl.a. att bemyndigande endast omfattar rätt att meddela verkställighetsföreskrifter, och att då genom sina föreskrifter överskred sitt bemyndigande så får inte föreskriften tillämpas. har därefter ändrat sina föreskrifter och tagit bort kravet på att sökanden ska ge in ett medgivande och utfästelse från fastighetsägaren. har fastighetsägarens medgivande och utfästelse varit en självklar förutsättning för att sökande ska beviljas bostadsanpassningsbidrag. Enligt finns det fortsatt anledning att ställa ett sådant krav som villkor för att beviljas bostadsanpassningsbidrag. Dels innebär det att de åtgärder som beviljas kan genomföras och att kommunerna slipper lägga resurser på att hantera ärenden som inte kan realiseras, dels framstår det som rimligt att sökanden skyddas från kostnader vid flytt eller i annat fall, för att återställa en anpassningsåtgärd som det offentliga har finansierat för att vederbörande ska ha haft möjlighet att leva självständigt i eget boende. Regeringen anser att det är angeläget att hushålla med kommunernas resurser och att skydda sökande mot kostnader i samband med bortmonterande av anpassningsåtgärder. Regeringen delar därför uppfattning att fastighetsägarens medgivande och utfästelse ska vara en förutsättning för att bostadsanpassningsbidrag ska kunna beviljas. I likhet med förslag anser regeringen att bestämmelsen bör införas i lagen för att ge kommunerna rättsligt stöd att avslå en ansökan om bostadsanpassningsbidrag endast på grund av att medgivande eller utfästelse saknas. Regeringen anser att det i första hand är sökanden som ska visa att det finns förutsättningar för att bevilja bostadsanpassningsbidrag och därmed ska inhämta fastighetsägarens medgivande. Detta hindrar inte att sökanden ger kommunen eller annan person fullmakt att inhämta dessa uppgifter. Den andra punkten i lagförslaget syftar till att skydda den enskilde från att bli satt i ekonomisk skuld till fastighetsägaren för skador efter åtgärder som varit nödvändiga för att den enskilde skulle kunna använda bostaden. Vad gäller Fastighetsägarnas invändningar så innebär regeringens förslag en avvägning mellan skyddet för fastighetsägarens intressen och möjligheten för personer med funktionsnedsättning att leva ett självständigt liv i eget boende. Fastighetsägaren har möjlighet att motsätta sig en bostadsanpassningsåtgärd. Som anges i avsnitt 5.12 före- 2017/18:80 slår regeringen att den nedre gränsen för återställningsbidraget tas bort. Återställningsbidraget avser att säkerställa att fastighetsägare får ersättning för den skada som bostadsanpassningsåtgärden orsakat. Regleringen om bostadsanpassningsbidrag kan därför inte anses kränka äganderätten. Regeringen har förståelse för funktionshindersorganisationernas invändningar mot kravet på fastighetsägarens medgivande som förutsättning för bostadsanpassningsbidrag. Kunskapen i samhället om funktionsnedsättningar är varierad, och många saknar kunskap om hur bostadsanpassningsåtgärder kan påverka livet för den enskilde som är i behov av dem. Här kan kommun, stat, landsting och civilsamhället bidra till kunskapsspridning. Men fastighetsägarnas rättsliga ställning kan inte bortses från. Det åligger även kommunen att medverka i samhällsplaneringen tillsammans med andra samhällsorgan för att främja goda miljöer i kommunen. Vad gäller invändning mot uttrycket ”gemensamma utrymmen” har regeringen förståelse för att det kan bli otydligt vad som menas i förhållande till vad som anges i byggregler 2011:6. Det finns inte någon legaldefinition av de utrymmen som ingår i t.ex. en hyresfastighet men som inte utgörs av lägenheter. Regeringen bedömer att det i frågor som gäller bostadsanpassningsbidrag sällan borde uppstå tveksamheter om vad som avses med gemensamma utrymmen och väljer därför att använda det uttrycket. Bidrag till reparationer, besiktning och annat Regeringens förslag: Bidrag ska lämnas för att reparera sådan anord- ning eller inredning som har installerats med stöd av bostadsanpass- ningsbidrag enligt den nya lagen eller motsvarande äldre bestämmel- ser om anordningen eller inredningen är av tekniskt slag, eller om an- ordningen eller inredningen har utsatts för onormalt slitage på grund I fråga om anordning eller inredning av tekniskt slag ska bidrag lämnas även för besiktning och annat underhåll än reparation. Bidrag ska endast lämnas om åtgärderna är nödvändiga för att bo- staden ska vara ändamålsenlig för sökanden. Bidrag ska inte lämnas om anordningen eller inredningen har in- stallerats med stöd av bostadsanpassningsbidrag som en ägare av ett flerbostadshus har övertagit rätten till. Bidrag ska inte heller lämnas om anordningen eller inredningen har installerats med stöd av äldre bestämmelser i sådant särskilt boende som avses i 6 §. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens för- föreslår att även bidrag som lämnas till reparationer, be- siktning och annat underhåll ska benämnas bostadsanpassningsbidrag. förslag används ”fastighetsägare” i stället för ”ägare av ett Remissinstanserna: Många kommuner tillstyrker förslaget. kommuner anser att ”av tekniskt slag” ska förtydligas. Fastighetsägarna vill att det tydligt ska framgå att beviljat bidrag ska täcka löpande drift och underhåll under åtgärdens livslängd. Funktionsrätt uttrycker oro för att utformningen av lagförslaget kan innebära att en individs rättigheter inskränks, medan uppskattar förtydligandet. Kommuner och Landsting tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Regeringen håller med om att det är angeläget att en person som tagit emot bostadsanpassningsbidrag för att installera en åtgärd som är nödvändig för att han eller hon ska kunna leva självständigt i sin bostad även har möjlighet att i vissa fall beviljas bidrag för att reparera densamma om den går sönder. Regeringen föreslår dock en språklig ändring. har föreslagit att termen bostadsanpassningsbidrag även ska användas för sådana bidrag som avser reparationer, besiktning och annat underhåll. Som en följd av detta omfattas bidrag som avser reparationer, besiktning eller annat underhåll av flera bestämmelser i lagförslag, t.ex. bestämmelsen om krav på medgivande, utan att det kan utläsas av att det är avsikten. För tydlighetens skull anser regeringen att sådana bidrag inte ska innefattas i begreppet bostadsanpassningsbidrag. I stället ska det i lagen tydligt anges när det är bidrag för reparationer, besiktning och annat underhåll som avses. Lagens bestämmelser om bidragens storlek och utformning och om handläggning ska även gälla denna form av bidrag. Även fortsättningsvis ska bidrag endast lämnas om åtgärderna är nödvändiga för att bostaden ska vara ändamålsenlig för sökanden. gällande regler är allmänt hållna och till viss del svårtolkade. Många av de anpassningar som exemplifierar lagförslaget med är anpassningar som man kan tänkas använda . Regeringen anser därför att reglerna om reparationer av anpassningar bör vara tydliga och förutsägbara för att ägaren till åtgärden snabbt ska kunna avgöra lämpligast förfarande vid reparation och underhåll. Lagförslaget följer gällande praxis, att bidraget främst ska täcka kostnader som inte följer av normala driftskostnader för anordningen. Där inkluderas kostnader för fortlöpande tillsyn och underhåll för att anordningen ska kunna anses som säker och att funktionen säkerställs. Exempel på detta kan vara besiktning av hiss och lyftanordning. Även olika tekniska anordningar som anses vara så komplicerade att underhåll och reparationer behöver skötas i särskild ordning omfattas. Exempel på sådana anordningar är hissar, dörrautomatik, höj- och sänkbar utrustning, toalettstolar med spol- och torkanordning, spisvakter och liknande. Regeringen håller med om att ett ansökningsförfarande kring reparationsbidrag är nödvändigt, då ansvaret för att en anpassningsåtgärd får nödvändigt underhåll ligger hos den som äger anpassningsåtgärden. Att kommunerna vid de tillfällen då kostnader för reparation överstiger kostnaden för inköp av ny anordning har möjlighet att på nytt pröva behovet av bostadsanpassningsåtgärden anses rimligt mot bakgrund av den tekniska utvecklingen. Kommunerna bör även ha möjlighet att undersöka om behovet kan täckas av en annan typ av bostadsanpassningsåtgärd eller av ett hjälpmedel. Det åligger kommunerna att skyndsamt säkerställa att den enskilde kan använda sin bostads funktioner på samma sätt som . 2017/18:80 Om en ägare till ett flerbostadshus har övertagit rätten till bostadsanpassningsbidrag innebär det att äganderätten till anpassningen tillfaller denne. Ägaren kan använda bostadsanpassningsbidraget som en delfinansiering av mer omfattande åtgärder i gemensamma utrymmen i eller i anslutning till byggnaden än vad sökanden har sökt bidrag för. När ägaren har tagit över rätten till bostadsanpassningsbidrag och själv låtit utföra åtgärden så har kopplingen till den som ansökt om bidraget upphört. Regeringen anser därför att det inte finns skäl att låta den som övertagit rätten till bostadsanpassningsbidrag kunna få bidrag för exempelvis reparationskostnader. har föreslagit att bostadsanpassningsbidrag inte ska lämnas för åtgärder i särskilda boenden, se avsnitt 5.7. Som anges ovan avser med ”bostadsanpassningsbidrag” i lagförslaget även bidrag till reparationer, besiktning och annat underhåll. Detta innebär att förslag i den delen också utesluter bidrag för reparationer, besiktning eller annat underhåll av anpassningsåtgärder i särskilda boenden. Regeringen ser inte anledning att frångå förslag i den delen. Av detta skäl ska det läggas till i bestämmelsen som rör bidrag för reparationer, besiktning och annat underhåll att sådant bidrag inte lämnas om anordningen eller inredningen har installerats med stöd av äldre bestämmelser i sådant särskilt boende som avses i 6 §. Regeringens förslag: Ägare av bostadshus ska ha rätt till bidrag för kostnader för återställning av anpassningsåtgärder som har utförts i eller i anslutning till en lägenhet som innehas med hyresrätt eller ett en- eller tvåbostadshus som hyrs ut, i anslutning till en lägenhet som innehas med bostadsrätt i ett flerbostadshus, eller i anslutning till en Återställningsbidrag ska lämnas om 1. återställningen avser en åtgärd som har utförts med stöd av bo- stadsanpassningsbidrag enligt den nya lagen eller motsvarande äldre 2. anpassningsåtgärden på grund av ändrade förhållanden inte längre utnyttjas för sitt ändamål och åtgärden är till nackdel för andra bo- Återställningsbidrag ska inte lämnas om anpassningsåtgärden har utförts med stöd av bostadsanpassningsbidrag som en ägare av ett flerbostadshus har övertagit rätten till. Återställningsbidrag ska endast lämnas till den som äger en lägenhet som innehas med hyresrätt om 1. ägaren har gett kommunen rätt att anvisa den anpassade lägen- heten till bostadssökande när den blir ledig, och 2. kommunen, när lägenheten blev ledig, inte kunde anvisa den till någon annan person med funktionsnedsättning. förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. föreslår att den s.k. anvisningsrätten tas bort. slag används ”småhus” och ”fastighetsägare” i stället för ”en- eller tvåbostadshus” och ”ägare av ett bostadshus”. I förslag tas inte ägarlägenhetsfastigheter upp. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i anser att den föreslagna lydelsen bör ändras och att det tydliggörs att återställning ska göras till normalskick. Flera kommuner uttrycker i remissvaren att anvisningsrätten bör finnas kvar som krav för återställningsbidrag. Flera kommuner lyfter gränsdragningsproblem kring vad som kan anses vara återställning och vad som kan ses som vanligt underhåll. Flera kommuner ser även att förslaget kommer att innebära högre kostnader. och Kommuner och Landsting tillstyrker förslaget. Föreningen bostadsanpassning anser att det är bra att lagen tydliggörs, men anser att det behövs en tydlig kostnadsgräns för när återställningsbidrag kan betalas ut. Föreningen menar också att det bör finnas en tidsgräns för när återställningsbidrag kan ges då det kan bli svårt att dra gränsen mellan vad som är återställning och vad som är normalt underhåll. påpekar att konsekvensen av att bostadsägare som övertagit ett bostadsanpassningsbidrag inte har rätt till återställningsbidrag kan bli att bostadsägare är mer restriktiva med att överta ansvaret, framför allt över större installationer. och jämlikhet välkomnar att anvisningsrätten tas bort då förbundet anser att bostadsanpassning är en individuell åtgärd. Att anvisa redan anpassade bostäder tar inte hänsyn till den aspekten av bostadsanpassningar. samhälle utan rörelsehinder anser att det kan bli ett problem att ta bort anvisningsrätten, särskilt i de större städerna. Skälen för regeringens förslag: Återställningsbidrag infördes som ett incitament för att få ägare till flerbostadshus att medge att sökta anpassningsåtgärder får vidtas, och för att ägare till flerbostadshus skulle avstå från att kräva bidragstagaren på ersättning vid flytt eller i annat fall. Regeringen anser att behovet av ett sådant incitament kvarstår, och att den ansträngda bostadsmarknaden snarare har fått behovet att öka. Enligt nuvarande lagstiftning betalas återställningsbidrag endast ut om kostnaderna överstiger . För att ytterligare underlätta att medgivanden till anpassningsåtgärder ges, föreslår regeringen att denna kostnadsgräns tas bort. I övrigt överensstämmer lagförslaget i sak med nuvarande bestämmelser. Om bidragstagaren bor eller har bott i en hyresrätt eller har hyrt ett en- eller tvåbostadshus, kan bostadsägaren ansöka om återställningsbidrag för återställning av både lägenheten eller huset och utrymmen i anslutning till lägenheten eller huset. Om bidragstagaren bor eller har bott i en bostadsrätt, har bostadsägaren endast möjlighet att söka återställningsbidrag för återställande i gemensamma utrymmen. Återställningsbidrag lämnas för återställning till normalskick. Normalskick innebär inte alltid att bostaden eller utrymmet ska återställas till hur bostaden eller utrymmet såg ut innan bostadsanpassningsåtgärden monterades. I stället bör begreppet förstås som att bostaden eller utrymmet ska återställas till en funktionell nivå. Till exempel kan bidrag 2017/18:80 lämnas för att en kakelvägg som rivits åter ska kaklas, men inte nödvändigtvis med samma sorts kakel. Flera remissinstanser har lyft fram svårigheter att skilja på normalt underhåll och återställning. Regeringen anser att det är sökanden som ska motivera varför åtgärden som det söks bidrag för ska anses som återställning och inte som normalt underhåll, genom att till exempel att redovisa bostadens skick i övrigt. anför att föreligger risk att flerbostadshusägare motsätter sig att ta över rätten till bidraget då flerbostadshusägarna förlorar rätten till återställningsbidrag i sådana fall. Enligt gällande lag har bidragstagaren äganderätten till anpassningen och kan därför begära att få installationen nedmonterad när anpassningen inte längre behövs. I sådana fall är det enligt kommunen rimligt att ägaren till flerbostadshuset ska kunna söka återställningsbidrag. Regeringen vill framhålla att förslaget om övertagande av bostadsanpassningsbidrag ger flerbostadshusägarna en möjlighet att hel- eller delfinansiera generella tillgänglighetsåtgärder. Till exempel kan en ägare till ett flerbostadshus använda bidraget som delfinansiering av en anpassning som kommer fler till del än endast sökande. Ett exempel kan vara att bidrag lämnas för en aluminiumramp till en entré, men att ägaren till flerbostadshuset i stället väljer att tillgodose tillgängligheten med markarbeten och hårdgörning. Flerbostadshusägaren blir efter att denne har övertagit rätten till bidrag ägare till anpassningen. Regeringen ser inte att det finns någon anledning för ägaren att senare återställa gemensamutrymmet till ett mer otillgängligt skick. Därför är det rimligt att flerbostadshusägaren som övertagit rätten till bidrag inte ska ha rätt att ansöka om återställningsbidrag. Regeringen anser att bestämmelserna kring kravet om anvisningsrätt ska kvarstå. Bestämmelserna innebär att det är en förutsättning för återställningsbidrag att flerbostadsägaren har tillförsäkrat kommunen rätt att när den anpassade hyreslägenheten blir ledig anvisa den till bostadssökande. Förslaget syftar till att minska risken för att kommunerna åläggs att bevilja bidrag för bostadsanpassningsåtgärder i samma bostad. Det finns även miljö- och hållbarhetsskäl för att så långt som det kan anses rimligt behålla och använda redan befintliga anpassade bostäder. Därför anser regeringen i motsats till att kravet på anvisningsrätt bör finnas kvar i lagen. Men eftersom förutsättningarna för att effektivt kunna anvisa bostäder är olika över landet, gör regeringen bedömningen att det bör vara upp till kommunerna hur de utformar sitt system om bostadsanvisning. Det kan exempelvis handla om skillnader i hur länge en flerbostadshusägare är skyldig att upplåta en bostad för kommunen att anvisa, eller vilka bostadsanpassningsåtgärder som kommunen anser vara skäl för att åberopa anvisningsrätt.