prop · H503270 · 2018-06-12 00:00:00 — Regeringens förslag: Båda föräldrarna ska, trots att de inte har barnet i sin vård, för samma barn och tid ha rätt till föräldrapenning i samband med besök hos mödravården när det gäller ett ofött barn eller en graviditet. Föräldrapenning för sådana besök ska kunna lämnas från och med den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse till och med dagen för förlossningen. Föräldraledighet enligt föräldraledighetslagen för sådana besök ska undantas från huvudregeln att föräldraledighet får delas upp i högst tre perioder för varje kalenderår. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser som berör frågan tillstyrker promemorians förslag eller har inget att invända. instanser ställer sig positiva till förslaget med vissa förbehåll alternativt avstyrker förslaget helt eller vissa delar av det. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) tillstyrker förslaget men framhåller att det även borde finnas möjlighet för moderns sambo oavsett kön att delta vid besök hos mödravården, även om de inte är eller har tillstyrker förslaget men påpekar att det saknas ett resonemang kring hur en utökad rättighet till föräldraledighet kan påverka arbetsmiljön och flexibiliteten hos övriga arbetstagare som inte har samma rätt. anser vidare att det finns en risk att en utökad rätt till ledighet för fler tillfällen än vad som medges av den generella begränsningen till högst tre perioder under ett kalenderår kan komma att påverka övriga arbetstagare i alltför hög grad. avstyrker att regeringen går vidare med förslaget innan förslagen i betänkandet Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn (SOU 2017:101) har behandlats. uppnå ett renodlat och förenklat regelverk inom föräldraförsäkringen bör 2017/18:270 enligt förslagen i betänkandet ligga till grund för en samlad bedömning av regelverket innan ytterligare förändringar föreslås. framför vidare att om rätten till föräldrapenning utvidgas i enlighet med förslaget bör föräldraledighetslagens (1995:584) begränsningsregel gälla vid sådan ersättning. Att bortse från huvudregeln om begränsning till tre ledighetsperioder skulle begränsa företagens möjligheter att effektivt planera och bedriva verksamheten. Företagarna menar att de inte har möjlighet att ta ställning för eller emot förslaget då de anser att det saknar konsekvensanalys för företagare Företagarna påtalar vidare att det är rimligt att anta att arbetstagare kommer vara borta från arbetsplatsen i större utsträckning då regelverket blir mer generöst. () tillstyrker förslaget men påpekar att utökade möjligheter för föräldrar att ta ut föräldrapenning för samma barn innan barnet föds eller i samband med barnets födelse kan påverka möjligheten att få ersättning, så kallad föräldralön eller föräldrapenningtillägg via kollektivavtal eller avtalsförsäkring. Anledningen till det är att reglerna för flera avtal föreskriver att den extra ersättningen endast betalas ut för en sammanhållen period. därför att det är av stor vikt att information om ändrade regler sprids till Region ställer sig positiv till förslaget men framför att det finns en farhåga att förslaget dels kan komma att påverka bemanningsmöjligheterna under den senare delen av sommarperioden, dels kunna ge upphov till ökad frånvaro i vissa fall där medarbetare har långt avstånd mellan bostadsort och arbetsplats. Skälen för regeringens förslag: Enligt 12 kap. 5 § socialförsäkrings- balken, förkortad SFB, kan en gravid kvinna få föräldrapenning från och med den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten för barnets En gravid kvinna med anställning har rätt till hel ledighet enligt 4 § föräldraledighetslagen (1995:584) av minst före den beräknade tidpunkten för förlossningen och sju veckor efter förlossningen (mammaledighet). Av 5 § andra stycket och 6 § föräldraledighetslagen framgår vidare att en förälder har rätt till ledighet från sin anställning medan föräldern får föräldrapenning. gravid kvinna kan således inom ramen för det nuvarande regelverket besöka mödravården med rätt till föräldrapenning och föräldraledighet. Rätten till ledighet omfattas i dessa fall av begränsningsregeln i 10 § föräldraledighetslagen, vilket innebär att ledigheten får delas upp på högst tre perioder för varje kalenderår. Den andra föräldern har inte motsvarande rätt till föräldrapenning och föräldraledighet och har därför inte samma möjlighet att närvara vid besöken hos mödravården. Båda föräldrarna kan ha intresse av att vara med på besöken i mödravården, följa fostrets utvecklig och graviditeten och få information om förlossning m.m. Inte minst vid komplicerade graviditeter kan det ur båda föräldrarnas perspektiv finnas ett stort behov av stöd och ett intresse från båda föräldrarna att direkt få ta del av den möjlighet till information som ett besök hos mödravården innebär. Grunden till ett jämställt föräldraskap läggs . organiseras så att förutsättningarna för ett sådant föräldraskap är goda. Regeringen föreslår mot bakgrund av det ovan beskrivna att det införs en möjlighet för den förälder som inte är gravid att få föräldrapenning och därmed även vara ledig från arbetet för besök hos mödravården som avser fostret eller graviditeten. Besöken i mödravården handlar primärt om den gravida kvinnans och fostrets hälsa och den andra föräldern skulle kunna anses ha mindre intresse av att delta vid besöken. Att den andra föräldern ges samma möjlighet att närvara vid besöken i mödravården, genom rätten till föräldrapenning, ger dock en viktig och tidig signal om att ansvaret för barnet är delat. Det är viktigt att poängtera att det kan finnas situationer då det inte är aktuellt att den andra föräldern följer med på mödravårdsbesöken. Det kan t.ex. gälla i situationer då de blivande föräldrarna inte har någon kontakt med varandra eller att den gravida kvinnan vill kunna diskutera graviditeten med barnmorskan utan att den andra föräldern är närvarande. Förslaget innebär dock endast att det finns en ökad möjlighet till den andra förälderns medverkan vid besöken hos mödravårdscentralen. Även om syftet med förslaget framför allt är att möjliggöra för den förälder som inte är gravid att följa med till mödravården, så anser regeringen att en ny bestämmelse om föräldrapenning för sådana besök bör omfatta även den gravida föräldern. I och med detta blir regleringen i denna fråga enhetlig för båda föräldrarna. Syftet med förslaget är att de berörda föräldrarna ska kunna närvara vid besök hos mödravården . Därför bör ett undantag göras från principen att föräldrapenningsförmåner inte får lämnas till båda föräldrarna för samma barn och tid i de fall som här avses. Principen har sin grund i att föräldraförsäkringen är tänkt att lämnas till en förälder som vårdar sitt barn och att det som utgångspunkt inte får anses finnas behov av att även den andra föräldern vårdar samma barn (se t.ex. prop. 1973:47 s. 43). Avsikten med förslaget är inte att urholka principen, utan denna anses fortfarande ha bärkraft. Det föreslagna undantaget anses motiverat då graviditeten är när det gemensamma föräldraansvaret kan grundläggas. Föräldrars tidiga engagemang i sina barn är viktigt. Att båda föräldrarna skulle kunna delta vid besöken hos mödravården med föräldrapenning innebär i förlängningen att förutsättningarna för ett mer jämställt föräldraskap förbättras. finns undantag från huvudregeln vad gäller föräldrapenning under barnets första levnadsår, för deltagande i föräldrautbildning och för besök i förskolan m.m. (se 11 kap. 10 § första stycket och 12 kap. 4 a, 6 och 7 §§ SFB). Rätten till föräldrapenning för besök hos mödravården bör gälla för tid från och med den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse, motsvarande det som gäller för mödrars rätt till föräldrapenning före barnets födelse enligt 12 kap. 5 § SFB. Det är under den senare delen av graviditeten som besöken blir mer frekventa och behovet av stöd och avstämning kan antas bli större närmare förlossningen. Regeringen anser inte att rätt till föräldrapenning för besök hos mödravården i det syfte som avses i den föreslagna bestämmelsen bör finnas efter barnets nedkomst. I det sammanhanget kan föräldrarna vid behov utnyttja de s.k. dubbeldagarna (se 12 kap. 4 a § SFB). Den föreslagna ändringen innebär inte någon förändring förmånstiden, dvs. det antal dagar under vilka föräldrapenning kan lämnas enligt 12 kap. 12 § SFB. De föräldrar som väljer att ta föräldrapenning i samband med besök på mödravårdscentralen kommer därför att ha något färre föräldrapenningdagar kvar när barnet väl har Skillnaden blir dock mycket liten, eftersom besök på mödravården är relativt korta. Den som följer med vid besöket kommer i många fall inte att behöva ta ut mer än en åttondels dag med föräldrapenning per De ökade möjligheter till tidigt engagemang i föräldraskapet som förslaget innebär överväger enligt regeringens bedömning. föräldrarna har, som nämnts ovan, rätt att delta i föräldrautbildningar, något som även kan äga rum före barnets födelse. En rätt till föräldrapenning innebär att en förälder som är arbetstagare också har möjlighet att vara föräldraledig. För att möjligheten ska vara reell i den aktuella situationen bör ledigheten inte begränsas till högst tre perioder för varje kalenderår. finns undantag från denna begränsning i föräldraledighetslagen, bl.a. när det gäller ledighet för deltagande i föräldrautbildning som ger rätt till föräldrapenning. besök hos mödravården som avses i förslaget sker innan barnet är fött och är relativt frekventa. En begränsning till tre ledigheter under ett kalenderår skulle därmed kunna innebära att barnets framtida tillgång till sin ena förälder begränsas på ett sätt som inte kan anses önskvärt. , , Företagarna och Region bemanningsproblem, minskad flexibilitet hos övriga arbetstagare samt problem att planera och bedriva verksamheten om rätten till föräldrapenning utvidgas genom att det bortses från föräldra- Då ledigheten avser en begränsad period som endast aktualiseras ett fåtal gånger per barn och eftersom arbetstagaren är skyldig att anmäla till arbetsgivaren om den planerade ledigheten senast i förväg eller så snart det är möjligt före ledigheten, är regeringens bedömning att företag och övriga anställda inte torde påverkas nämnvärt om ledighet för mödravårdsbesök undantas från föräldraledighetslagens begränsningsregel samt att eventuella problem torde vara begränsade och hanterbara. därför att den bestämmelse i föräldraledighetslagen som begränsar möjligheten att dela upp föräldraledighet ska förses med ett undantag för den aktuella situationen. anser att regeringen inte bör gå vidare med förslaget innan förslagen i betänkandet Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn (SOU 2017:101) har behandlats. förslag grundar sig emellertid på ett tillkännagivande från 2014/15:SfU3 punkterna 5 och 10, rskr. 2014/15:48). av tillkännagivandet anser regeringen att det inte är lämpligt att invänta den fortsatta beredningen av nämnda betänkande. Det kan i detta sammanhang även noteras att anställda enligt vissa kollektivavtal kan ha rätt till ledighet från arbetet med lön för besök hos Detta gäller dock oftast bara gravida kvinnor. lämnade förslaget skulle situationen kunna uppstå, att en förälder som enligt kollektivavtal har rätt till ledighet för ett besök hos mödravården även ansöker om föräldrapenning för besöket och alltså får både lön och De grundläggande kraven för rätt till Prop. 2017/18:270 föräldrapenning är dock i detta fall endast att föräldern ska avstå från förvärvsarbete och inte vara semesterledig (jfr 12 kap. 2 § och 11 kap. 11 § SFB). Rätten till föräldrapenning är alltså inte direkt kopplad till ett inkomstbortfall. kan den beskrivna situationen uppstå när det gäller den gravida kvinnans besök hos mödravården med föräldrapenning enligt 12 kap. 5 § första stycket SFB. En sådan möjlig effekt som beskrivits bedöms mot denna bakgrund inte vara ett hinder för förslaget. Dessutom föreslås ingen utökning av förmånstiden. Regeringen bedömer att flertalet föräldrar inte kommer att utnyttja möjligheten att få föräldrapenning på detta oönskade sätt, eftersom de torde vilja ta ut sina föräldrapenningdagar för tid med barnet i så stor utsträckning som möjligt. Även ensamstående blivande mödrar kan ha behov av stöd vid besök hos mödravården med anledning av graviditeten. Förutom stöd för modern skulle en utvidgad möjlighet för andra personer än de som omfattas av bestämmelserna att följa med på besök hos mödravården innebära förbättrade förutsättningar för ett tidigt engagemang i barnet hos personer som den ensamstående modern bedömer som viktiga. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) påpekar att det borde finnas möjlighet för moderns sambo oavsett kön att delta vid besök hos mödravården, även om de inte är eller har varit gifta. Regeringen beslutade lagrådsremissen Föräldrapenning för fler familjekonstellationer, där det föreslås att en förälders sambo ska likställas med en förälder vid tillämpning av bestämmelserna om föräldrapenning också i de fall föräldern och sambon inte har varit gifta med varandra eller har eller har haft barn tillsammans. Förslaget i lagrådsremissen tillmötesgår således ISF:s önskemål. Lagändringen ska enligt lagrådsremissens förslag träda i kraft . Ärendet bereds inom (). () påpekar att utökade möjligheter för föräldrar att ta ut föräldrapenning för samma barn innan barnet föds eller i samband med barnets födelse kan påverka möjligheten att få ersättning, s.k. föräldralön eller föräldrapenningtillägg, via kollektivavtal eller avtalsförsäkring. LO menar därför att det är av stor vikt att information om ändrade regler sprids till berörda parter. Regeringen kan i denna del anmärka att enligt sin instruktion ansvarar för att informera om de förmåner och ersättningar som myndigheten ansvarar för. I detta ansvar får även anses ligga att allmänt upplysa om att uttag av föräldrapenning kan påverka ersättning enligt kollektivavtal och att uppmana den försäkrade att vid behov själv kontrollera vad som gäller med sin arbetsgivare eller fackförening. Att informera om innehållet i kollektivavtal är emellertid inte någon uppgift för . Regeringens förslag: En förälder vars barn genomgår en introduktion för att delta i viss verksamhet enligt skollagen ska ha rätt till 2017/18:270 föräldrapenning för att delta i introduktionen, även om föräldern inte har barnet i sin vård. Föräldraledighet enligt föräldraledighetslagen för sådan introduktion ska undantas från huvudregeln att föräldraledighet får delas upp i högst tre perioder för varje kalenderår. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser som berör frågan tillstyrker promemorians förslag eller har inget att invända. Några instanser ställer sig positiva till förslaget med vissa förbehåll alternativt avstyrker helt eller vissa delar av förslaget. tillstyrker förslaget men framför att det finns en risk för att en utökad rätt till fler ledighetsperioder påverkar övriga arbetstagare i alltför hög grad och att det saknas ett resonemang kring hur en sådan utökad rättighet kan påverka arbetsmiljön och flexibiliteten hos övriga arbetstagare som inte har samma rätt. avstyrker förslaget i avvaktan på att remissvaren från betänkandet Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn (SOU 2017:101) har behandlats och menar att förslagen avseende föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning för att inte ytterligare komplicera regelverket bör anpassas till och hanteras med utgångspunkt i de förslag som utredningen lämnar. Företagarna menar att organisationen inte har möjlighet att ta ställning till förslaget då det saknas en konsekvensanalys för företagare och arbetsgivare. Enligt Företagarna är det rimligt att anta att arbetstagare kommer att vara borta från arbetsplatsen i större utsträckning då regelverket blir mer generöst. Region är positiv till förslaget men påpekar att den problematiska situationen med bemanning kan komma att försvåras ytterligare eftersom förskoleklass, grundskola och fritidshem startar under andra halvan av augusti. Det framförs även att situationen kan försvåras ytterligare genom att förslaget inte innebär någon begränsning som föräldrar kan vara föräldralediga vid inskolning. Skälen för regeringens förslag: När ett barn börjar i ny förskola, skola, fritidshem eller viss annan pedagogisk verksamhet sker introduktionen till verksamheten, den s.k. inskolningen, ofta gradvis. Föräldrar förväntas ofta vara närvarande tillsammans med barnet i början av inskolningsperioden för att senare vara tillgängliga vid behov, om barnet behöver ha sin förälder med i verksamheten. Detta innebär att föräldrarna under den senare delen av inskolningen inte har rumslig kontakt med barnet större . kan en förälder som är arbetstagare få ledigt från arbetet då barnet skolas in på förskola eller skola och få ersättning för den inkomstförlust som uppkommer genom att använda föräldrapenning, jfr 5 och 6 §§ föräldraledighetslagen (1995:485). Det är möjligt att använda de ordinarie dagarna med föräldrapenning vid barnets inskolning. En särskild bestämmelse om föräldrapenning vid besök i förskola och viss annan pedagogisk verksamhet enligt skollagen (2010:800) finns också i 12 kap. 7 § socialförsäkringsbalken (SFB). Bestämmelsen kan ge rätt till föräldrapenning vid inskolning i vissa fall. För att ha rätt till föräldrapenning i samband med inskolning enligt det nuvarande regelverket måste föräldern ha barnet i sin vård, vilket innebär att föräldern måste ha rumslig kontakt med barnet under större delen av den tid som föräldrapenningen lämnas (jfr 12 kap. 2–4 §§ socialförsäkringsbalken, förkortad SFB, och prop. 2008/09:200 s. 417). När det gäller föräldrapenning på lägstanivå eller grundnivå, så kan en förälder arbeta sju åttondelar av eller mindre och ändå få ut så mycket som hel ersättning. Det möjliggör exempelvis att en förälder som har åtta timmars normalarbetstid kan ta ut hel föräldrapenning på lägstanivå under en inskolningsdag där föräldern vårdar barnet endast . För att få hel föräldrapenning på sjukpenningnivå måste föräldern däremot avstå från förvärvsarbete under en hel dag. Bestämmelserna har i rättstillämpningen tolkats så att en förälder, för att ha rätt till hel föräldrapenning på sjukpenningnivå, måste vårda barnet minst tre fjärdedelar av en normal arbetsdag, dvs. minst vid åtta timmars normalarbetstid. Det innebär att en förälders möjligheter att få föräldrapenning på sjukpenningnivå under inskolningen kan vara kraftigt begränsad. Detta kan ur ett ekonomiskt perspektiv påverka i vilken omfattning föräldrar har möjlighet att närvara vid sina barns inskolning, eftersom ersättningen på de olika nivåerna kan skilja sig åt mycket. Detta kan i sin tur påverka barnets upplevelse av en sådan inskolning. Även om många föräldrar har möjlighet till en flexibel arbetssituation och möjlighet att exempelvis arbeta på distans så finns det yrken där inte detta är möjligt. Föräldrar kan därför vara tvingade att ta semester eller tjänstledigt utan lön under delar av den tid som inskolningen pågår. Förbättrade möjligheter till deltagande vid ett barns inskolning i sådan verksamhet som avses i förslaget med ersättning för förlorad arbetsinkomst för föräldrar som inte har en flexibel arbetssituation innebär större manöverutrymme för barnfamiljer. Mot bakgrund av det ovan beskrivna föreslår regeringen att föräldrapenning ska kunna tas ut utan något krav på att föräldern ska ha barnet i sin vård. Det innebär att föräldern får möjlighet att använda hel föräldrapenning vid inskolningen när föräldern helt avstår från arbete även om det under delar av tiden inte finns rumslig kontakt med barnet. På samma sätt kan föräldern vid behov använda t.ex. tre fjärdedelars, halv, en fjärdedels eller en åttondels föräldrapenning då föräldern avstår från förvärvsarbete i motsvarande grad. En inskolning i sådan verksamhet som avses innebär att barnet ges möjlighet att lära känna personalen och verksamheten på ett sätt som tillgodoser barnets behov av trygghet i den nya miljön. Under inskolningen ges även föräldrarna möjlighet att lära känna den verksamhet som kommer att bli barnets vardag, något som skapar goda förutsättningar för ett gott samarbete mellan föräldrar och personal. Regeringen anser inte att det är lämpligt att sätta en gräns för hur många dagar en sådan inskolning som avses kan pågå. Olika verksamheter har olika inskolningsmetoder och barn har varierande behov. Regeringen anser dock att det faller sig naturligt att det handlar om en avgränsad period, i de allra flesta fall högst . Rätten till föräldrapenning enligt förslaget bör gälla både vid inskolningen när 2017/18:270 barnet först börjar i verksamheten och, om det finns behov av det, när barnet har varit frånvarande från verksamheten , exempelvis på grund av sjukdom. Det får avgöras från fall till fall om det är fråga om sådan inskolning som omfattas av den föreslagna Rätten till hel föräldrapenning vid ett barns inskolning trots att föräldern inte har barnet i sin vård större bör enligt regeringens mening gälla verksamhet enligt skollagen i förskola, förskoleklass, grundskola eller annan skolform inom skolväsendet i skola enligt 24 kap. 2– 4 a § § skolformer och sådan omsorg som avses i 25 kap. 2, 4 och 5 § § De barn för vilka inskolning med föräldrapenning kan komma i fråga är unga, högst , och verksamheterna som avses är sådana där barnet ska komma att vistas en stor del av sin tid utan föräldrarna. av verksamheterna är barnets deltagande dessutom obligatoriskt. därför mycket angeläget att barn i dessa verksamheter ges goda möjligheter till trygg inskolning där föräldrar kan delta i den utsträckning Rätten bör inte omfatta verksamhet i form av utbildning vid särskilda ungdomshem (24 kap. 8 och 9 §§ skollagen), utbildning för barn och elever som vårdas på sjukhus eller en institution som är knuten till ett sjukhus (24 kap. 16–19 §§ samma lag), utbildning i hemmet eller på annan lämplig plats (24 kap. 20–22 §§ verksamhet som omfattas av bestämmelserna om andra sätt att fullgöra skolplikten (24 kap. 23–25 §§ samma lag). Anledningen till detta är att inskolning på det sätt som avses i förslaget inte kan antas vara relevant alternativt genomförbar för utbildning i de uppräknade situationerna. Den föreslagna ändringen innebär inte någon förändring av förmånstiden, dvs. det antal dagar under vilka föräldrapenning kan lämnas enligt 12 kap. 2 § SFB. Förslaget kan därför i vissa fall innebära att antalet dagar med föräldrapenning som föräldrarna faktiskt tillbringar med barnet blir något färre, eftersom i stället används under Att fler föräldrar kommer att kunna delta vid sina barns inskolning med ersättning för förlorad inkomst minskar dock den ekonomiska pressen på barnfamiljer och får anses bidra till bättre förutsättningar till en trygg inskolning i verksamheten i fråga för barnet. Vidare är det upp till föräldrarna hur de använder sina dagar med Förslaget medför i detta perspektiv större valmöjlig- heter för föräldrarna. En förälder har enligt föräldraledighetslagen rätt att vara ledig under tid för vilken föräldern får föräldrapenning. huvudregel delas upp på högst tre perioder för varje kalenderår. Regeringen anser därför att ledighet för inskolning med föräldrapenning bör undantas från begränsningen på tre perioder . större möjligheter för föräldrarna att turas om att vara föräldralediga under inskolningen och ger därmed bättre förutsättningar för ett delat föräldraansvar både för vården av barnet och för kontakten med Att fler föräldrar skulle kunna delta vid sådan inskolning , , Företagarna och Region . 2017/18:270 framhåller även avseende detta förslag risker för bemanningsproblem, minskad flexibilitet hos övriga arbetstagare samt