prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — Transportstyrelsen redovisar bl.a. fel- parkeringsavgifter, dröjsmålsavgifter och avgifter vid överträdelser av kör- och vilotider som andra ersättningar. Svenska kraftnäts andra ersättningar är huvud- sakligen ersättning från kapacitetsavgifter. EU-bidrag med delat förvaltningsansvar Bidrag från för jordbruket Bidrag från Europeiska regionala Bidrag från Europeiska socialfonden m.m. Bidrag från fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt Bidrag från fonden för integration av Bidrag från Asyl-, migrations- och Bidrag från Europeiska flyktingfonden och Bidrag från Fonden för inre säkerhet Interregionala bidrag (Interreg) Bidrag till transeuropeiska nätverk, Erhållna bidrag vid universitet och högskolor (exklusive bidrag från EU) S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 (exklusive bidrag från EU) Erhållna bidrag vid övriga myndigheter (exklusive bidrag från EU) Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidrags- intäkterna har totalt sett ökat med . Posten AP-fondsmedel visar Allmänna pensionsfondens nettobidrag till staten. Beloppet är skillnaden mellan de medel som löpande rekvireras från AP-fonden för utbetalning av ålderspensioner och de ålderspensionsavgifter (socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare), allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensions- avgifter som löpande överförs till AP-fonden för förvaltning. uppgick nettobidraget till . finansieras från AP-fonderna ökade tillförs AP-fonderna ökade med . Det innebär att nettoöverföringen från AP-fonderna ökade med . Intäkter av EU-bidrag uppgår till och visar på återflödet från EU- budgeten. ökade det med jämfört med föregående år. Det beror främst på att EU-programmen i den fleråriga budgetramen 2014–2020 har kommit igång. EU-bidragen till transeuropeiska nätverk (TEN) för investeringar och utvecklingsinsatser blev . De största beloppen avsåg väg- och järnvägsåtgärder. Bland EU- bidragen går en väsentlig del direkt till universitet och högskolor, som redovisade intäkter av bidrag från EU med . Andra EU-bidrag direkt till myndigheter blev . Andra intäkter av bidrag till universitet och högskolor tillkommer med vilket är en ökning med S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 jämfört med föregående år. Bidragen ska främst användas för forskning. Förutom EU, finansierar företag inom och utom och olika forskningsstiftelser till stor del denna forskning. Bidrag från andra statliga myndigheter, t.ex. forskningsråd, är eliminerade. redovisar intäkter från kommuner för kommunernas andel av kostnaden för statlig assistansersättning samt intäkter för underhållsstöd från bidragsskyldiga. tar emot bidrag från bl.a. kommuner för investeringar i infrastruktur. Intäkter av bidrag, exklusive bidrag från EU, minskade med jämfört med . Den främsta orsaken är att projektet i färdigställdes . () redovisar premieintäkter m.m. för den statliga tjänste- pensionsrörelsen och andra pensionsförmåner för anställda i vissa organisationer som inte är statliga myndigheter men där SPV ändå hanterar tjänstepensionen. Allmänna bidrag till kommuner exkl. stöd med anledning av flyktingsituationen Avgiften till Europeiska gemenskapen Bistånd och andra internationella bidrag Hälso- och sjukvårdspolitik, till kommuner Transfereringar till hushåll inkl. Ålderspensioner vid sidan av statens budget (anslagsfinansierade förmåner) Övrig Socialförsäkring (och ) Ersättning vid sjukdom och varav sjukpenning och rehabilitering m.m. varav aktivitets- och sjukersättning Ekonomisk trygghet för familjer och barn (FK, PM) Summa socialförsäkring till hushåll Övrigt, arbetsmarknad, Arbetsförmedlingen Summa arbetsmarknad till hushåll Kostnad resp. återföring av reservering för förluster i utlåningsverksamheten, Centrala Bidrag till folkbildningsorganisationer, Summa utbildningspolitik till hushåll Bistånd och andra internationella bidrag (bidrag till organisationer), Styrelsen för Integration, Etableringslotsar, Integration, Etableringsersättning till vissa Insatser för den ideella sektorn, Myndigheten för ungdoms- och Särskilda insatser inom folkbildningen, Summa migration och integration till pensionskostnader ej statligt anställda Övriga transfereringar till hushåll Summa transfereringar till hushåll Lönebidrag m.m., Arbetsförmedlingen Bidrag till , Kammarkollegiet Köp av arbetsmarknadsutbildning m.m., Summa arbetsmarknad till företag Gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m., Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda Forskning och utveckling m.m., Verket för Regionala tillväxtåtgärder m.m., Energiforskning m.m., Statens Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, Presstöd, Myndigheten för radio och tv, Övriga transfereringar till företag Summa transfereringar till företag Allmänna bidrag till kommuner Utjämningsbidrag LSS, kommuner, kommuner exkl. stöd med anledning av landsting exkl. stöd med anledning av Allmänna bidrag till kommuner exkl. stöd med anledning av flyktingsituationen Allmänna bidrag, stöd för migration och Stöd med anledning av flyktingsituationen S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Stöd med anledning av flyktingsituationen Del av kommunalekonomisk utjämning, stöd med anledning till flyktingsituationen till Del av kommunalekonomisk utjämning, stöd med anledning till flyktingsituationen till Summa allmänna bidrag till kommuner, stöd för migration och integration: Summa allmänna bidrag till kommuner Migration och integration, Ersättningar och bostadskostnader inkl. Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m.fl. Summa migration och integration vid Bidrag till läkemedelsförmånerna m.m., Resursförstärkning till landsting, Summa Hälso- och sjukvårdspolitik till Varav: Lönebidrag m.m. (Barn-, ungdoms- och Utveckling av skolväsendet och annan Fler anställda i lågstadiet Statligt stöd till vuxenutbildning och Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Lågstadielyftet, del till kommuner Summa (Barn-, ungdoms- och S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Ersättning vid sjukdom och Stöd till kommuner för ökat Stimulansbidrag och åtgärder inom Bidrag till kultur, Övriga transfereringar till kommuner Summa transfereringar till kommuner BNI-baserad avgift, Kammarkollegiet Avgiften till Europeiska unionen Bistånd och andra internationella bidrag, Dagersättning till asylsökande m.m., Övriga transfereringar till utlandet Summa transfereringar till utlandet Transfereringar är medel som staten förmedlar till olika mottagare via myndigheterna. I huvudsak betalas transfereringar från anslag på statens budget. Transfereringar kännetecknas av att staten inte får någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbets- marknadspolitiskt program. Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myndighet. Mottagarkategorierna visar de sekt- orer som fått transfereringen och är hushåll, företag, kommuner och utlandet. Hushåll inne- fattar enskilda personer, ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn samt premiepensionssystemet. Till området socialförsäkring räknas transfereringar till hushåll som Pensions- myndigheten och hanterar. Här ingår ålderspensioner, ekonomisk trygghet för familjer och barn, ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning som sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning, arbetsskade- ersättning samt assistansersättning m.fl. stöd till personer med funktionsnedsättning. De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med . transfereringar som redovisas är utbetalningar exklusive statlig ålderspensionsavgift. Statlig ålderspensionsavgift ingår i budgetens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en betalning från anslag till pensionssystemet för att finansiera pensionsrätterna för bl.a. de personer som får sjukpenning och andra sociala förmåner. Den del av den statliga ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet (2017) finns med bland transfereringar till hushållssektorn men redovisas separat. Nettoöverföringen till premiepensionssystemet var 2017, vilket var mindre än 2016. Överföringarna till och från AP-fonderna ingår inte i transfereringar till hushåll, utan nettoöverföring som är negativ redovisas som bidrag från AP-fonden (socialförsäkrings- sektorn), se not 3 Intäkter av bidrag. Transfereringar till hushåll inom socialför- säkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget ökade med . Ålderspensioner ökade eftersom den genom- snittliga inkomstrelaterade ålderspensionen är högre för yngre och nyblivna pensionärer. Indexeringsreglerna innebar att inkomst- pensionerna och tilläggspensionerna till personer räknades upp . fick 2 134 544 pensionärer inkomstgrundad ålderspension, vilket var 33 992 personer fler än . Premiepensionerna ökade med eller . Det främsta skälet till utbetalningsökningen är den s.k. tjugondels- infasningen som gör att varje ny årskull som går i pension har en större andel i det nya pensionssystemet. Dessutom ökar antalet årskullar med rätt till premiepension eftersom bara pensionärer födda eller senare kan ha rätt till premiepension. Ytterligare skäl till utbetalningsökningen är att börskurserna steg något , att många fonder gjorde valutakursvinster och att räntorna sjönk vilket medförde kursvinster. Allt detta påverkade uppräkningen av många premiepensioner /2017. Ersättning vid ålderdom, som är anslags- finansierade pensioner och stöd, minskade totalt minskade med 0,8 miljarder ningen beror huvudsakligen på att inkomst- pensionen höjdes medan prisbasbeloppet sänktes något. Garantipensionen avräknas mot en höjd inkomstpension. Nya ålderspensionärer har inkomstgrundad pension i betydligt större utsträckning än äldre ålderspensionärer. Därför är det en lägre andel av de nya pensionärerna som får garantipension. Detta gör också att utgiften minskar något . Efterlevande- pensioner till vuxna minskade med eftersom änkepensionen är under huvudsakligen på att inkomstpensionen höjdes relativt kraftigt och bostadstillägget är inkomstprövat. Kostnaden för sjukpenning minskade med (4,). Nedgången beror på att en allt större andel sjukfall avslutas under det första sjukskrivningsåret och att antalet nya sjukfall börjat minska. Sjukpenningtalet anger hur många dagar med sjukpenning och rehabiliteringspenning som betalas ut per försäkrad i . ökade talet för att vända nedåt i början på 2017. För december var sjukpenningtalet vilket är en minskning jämfört med . Kvinnor har i likhet med tidigare nästan ett dubbelt så högt sjukpenningtal som män, jämfört med 6,9. Antalet personer som fick någon form av sjukpenning har minskat från 224 952 till 203 070 , vilket motsvarar en minskning på . Antalet personer som fått sjukpenning har sedan S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 2016 minskat inom alla delförmåner. Störst förändring har skett inom rehabiliterings- penningen, där minskningen uppgår till . Även antalet personer med sjukpenning på normalnivå har minskat . Andelen psykiatriska diagnoser är fortsatt hög och är den vanligaste orsaken till sjukskrivning. låg dessa diagnoser bakom av pågående sjukskrivningar. Inom de psykiatriska diagnoserna har den största ökningen skett i diagnosen anpassningsstörningar och reaktion på svår stress, som ligger bakom ungefär hälften av alla nya sjukskrivningar. Den bortre tidsgränsen för sjukpenning har tagits bort , vilket ger längre sjukperioder. Sjukfrånvaron bland anställda i ligger strax under den genomsnittliga europeiska nivån. Utgifterna för aktivitets- och sjukersättning minskar Aktivitets- och sjukersättningen minskade med (). Sjukersättning kan beviljas främst till personer i åldrarna om arbetsförmågan bedöms vara stadigvarande nedsatt på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. Sjukersättning betalades ut till 276 682 personer . Det är en minskning jämfört med . Minskningen fortsätter eftersom antalet nytillkomna är lågt som stora grupper övergår till ålderspension. Det låga inflödet är en följd av att regelverket ställer höga krav på stadigvarande nedsättning av arbets- förmågan. förekommer endast beslut om sjukersättning som gäller tills vidare eftersom ersättningsformen tidsbegränsad sjukersättning har fasats ut. Aktivitetsersättning kan beviljas till personer i åldrarna om de har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. Aktivitets- ersättning betalades ut till 36 295 personer . Det är en minskning jämfört med . Kostnaderna för assistansersättning inkluderar även kommunernas andel av kostnaden för assistansersättning. De ökade med (5,). Ökningen beror på den tillfälligt låga assistansersättningen 2016 då efterskottsbetalning infördes. Ökningen förklaras också av att trots att färre personer har rätt till ersättningen beviljas de ofta ersättning S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 för fler timmar. hade 14 886 personer assistansersättning vilket är en minskning jämfört med . Kostnader för föräldraförsäkringen ökar Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade kostnaderna för föräldraförsäkringen med . Kostnaderna för barnbidragen ökade med . Ökningen av föräldra- penning och barnbidrag beror på att både antalet barn och medelersättningen från föräldra- försäkringen stiger. Ökningen beror också på begränsningen av antalet föräldrapenningdagar som får sparas efter att barnet fyllt som gäller . Detta har medfört att föräldrar till barn födda tagit ut totalt 3,3 miljoner dagar vilket är ungefär 1,3 miljoner dagar fler än föräldrar till barn födda . Flerbarnstillägget höjdes från . Migrationen bidrar också till ökningen. Från första ändrades dock reglerna inom föräldraförsäkringen vilket innebär att föräldrar till barn får ett mindre antal föräldrapenningdagar när de flyttar till . Män tar successivt ut en större andel av dagarna med föräldrapenning, men ökningen går långsamt. Utgifterna för arbetslöshetsersättningen minskade Bland de övriga transfereringarna till hushåll minskade kostnaderna för arbetsmarknads- området med . Arbets- löshetsersättningen minskade med och aktivitetsstödet med . Arbetslösheten minskade från i genomsnitt 2017 enligt Arbetsförmedlingens statistik. (I genomsnitt uppgick arbetslösheten till enligt SCB:s arbetskrafts- undersökning (). var genomsnittet .) Antalet inskrivna som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen var 6 000 mindre än . Totalt var 366 000 personer inskrivna som arbetslösa. Det är stora skillnader i arbetslöshet bland inrikes och utrikes födda men den minskade i båda grupperna. För inrikes födda var arbetslösheten och för utrikes födda . Antalet inskrivna kvinnor har ökat medan antalet inskrivna män har minskat. Ökningen bland kvinnor beror främst på att fler utrikes födda kvinnor nu är inskrivna i etablerings- en extratjänst främst i Extratjänster är till för nyanlända och långtidsarbetslösa. Andelen av de arbetslösa som har rätt till arbetslöshetsersättning har fallit från 2006 till 2017. Andelen sjunker då många nyanlända förstärker de senaste årens trend att fler människor är nytillträdda på arbetsmarknaden och inte har hunnit tjäna in a- kassa. Kostnaden för Lönegarantiersättning minskade med . betalades ersättningar till följd av rekonstruktion ut. Kostnaden för studiemedel ökade med vilket beror på att antalet studerande med studiemedel på gymnasial nivå ökade 2017. Återföring av reserveringar för förluster i utlåningsverksamheten ökade kostnaderna med jämfört med . Ökade utgifter för etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare ökade med . Antalet asylsökande och kommunmottagna flyktingar beskrivs under kommunersättning för flyktingmottagande. bidrag till hushåll har ökat med eftersom kostnaderna för offentligt biträde i utlänningsärenden ökat. Nettoöverföring till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar). Beloppet består av de socialavgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensions- avgifter som överförts till premiepensions- systemet, med avdrag för utbetalda premie- pensioner (3,), som ingår i utbetalda ålderspensioner. Transfereringar till företag ökade sysselsättningsfasen inom jobb- och utvecklings- garantin avvecklas och att antalet deltagare minskat. Investeringsstöd för bostadsbyggande ökade Bidrag till privata företag och kommunala bolag ökade med jämfört med föregående år. infördes ett investeringsstöd för anordnande av hyres- bostäder och bostäder för studerande. Utbetalningarna verkställdes och det förklarar en stor del av ökningen mellan åren. nya satsningar på små och medelstora företag har blivit fullt genomförda 2017 vilket gav en ökning på . Transfereringar till kommuner ökade De senaste årens ökning av bidragen till kommuner har fortsatt. Transfereringarna till kommuner ökade totalt med . De allmänna bidragen till kommuner ökade med . De innefattar den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på statens budget där det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Ökad ersättning till kommunerna för ingående mervärdesskatt Kommunernas ersättning för ingående mer- värdesskatt ökade med till följd av ökad konsumtion. Stöd till kommuner med anledning av flyktingsituationen Kommuner och landsting fick från ett nytt anslag 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen vilket förklarar en ökning mellan åren. Den kommunal- ekonomiska utjämningen till kommuner och landsting ökade med . Av den ökningen avsåg också stöd med anledning av flyktingsituationen. Kommuner och landsting fick i tillfälligt stöd med anledning av flyktingsituationen 2015. Stödet betalades ut i S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 men skulle även täcka kostnader som förväntades uppstå 2016. I statens resultaträkning redovisades stödet kassamässigt och därmed i sin helhet på 2015. Det förklarar varför inget stöd redovisades i resultaträkningen 2016. Utgifterna för kommunersättning för flyktingmottagande minskade bidrag till kommuner för Minskningen förklaras av att antalet barn och unga har minskat kraftigt mellan åren. Dessutom infördes ett nytt ersättningssystem för mottagandet av ensamkommande barn och då till 1 350 när de tar emot nyanlända med uppehållstillstånd. När beslut om uppehålls- tillstånd har beviljats skrivs de asylsökande ut ur mottagningssystemet och blir i stället placerade i kommuner. Ersättningar till kommuner vid flyktingmottagande ökade med . Totalt ansökte 25 666 om asyl 2017. Syriska medborgare är fortfarande den största gruppen med 5 718 ansökningar men den har minskat barn och unga om asyl. Det var betydligt färre än 2016 och 2015 då 2 199 respektive 35 369 ensamkommande barn och unga kom. Det totala antalet kommunmottagna uppgick till 68 442. var antalet kommunmottagna 68 761 respektive 51 197. Bidrag för läkemedelsförmånerna ökade med . Framförallt ökade kostnaderna för , ett läkemedel som används som strokeförebyggande vid förmaks- flimmer. Även kostnaderna för cancerläkemedel och läkemedel mot ADHD och diabetes ökade. Professionsmiljard och resursförstärkning till landstingen Från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård fick landstingen i S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Satsningen var tillfällig vilket förklarar minskningen med 2017. Kommunerna fick återigen 2017, den s.k. professions- miljarden. Syftet är att höja kvaliteten och effektiviteten inom hälso- och sjukvården. Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ökade med 0,9 miljarder . hade drygt 11 168 personer extra- tjänster främst i kommunerna. Extratjänster är till för nyanlända och långtidsarbetslösa. Kommunerna fick mer i bidrag till lärarlöner och mer för fler anställda i lågstadiet 2017. Utveckling av skolväsendet och annan pedagogik ökade med . Anslaget lågstadielyftet upphörde vilket innebär en minskning med mellan åren. Minskat bidrag till regional kollektivtrafik och vård bidrag till primärkommuner och landsting till regional kollektivtrafik minskade med . Landstingen fick mindre i bidrag för sjukskrivningsprocessen. Avgiften till Europeiska unionen Bland transfereringar till utlandet ökade avgiften till EU med netto. Den periodiserade reduceringen av EU-avgiften påverkade till stor del utfallet . Det gör att kostnaden för den BNI-baserade avgiften minskade med . Kostnaden för den mervärdesskattebaserade avgiften ökade med . Till skillnad mot redovisningen på statens budget redovisas avgiften här periodiserad. Kostnaden för bistånd och andra internationella bidrag genom (Sida) ökade med . Sidas bidrag till multilaterala och internationella organisationer och fonder ökade mest. Det internationella biståndet räknas av för flyktingkostnader. beräknades utgifterna för internationellt bistånd vara lägre än de skulle varit utan avräkning för flyktingkostnader. var avräkningen respektive . utbetalning av dag- ersättning till asylsökande redovisas i enlighet med nationalräkenskaperna som bidrag till övriga länder. Dagersättning betalas från anslaget Ersättningar och bostadskostnader, anslags- posten Ersättningar till asylsökande. Även ersättningar från anslaget Utresor för avvisade och utvisade redovisas som bidrag till övriga länder. Dessa ersättningar minskade med . Avsättning till/upplösning av fonder Avsättning till fonder i staten avser främst Resolutionsreserven, Insättningsgarantifonden och Stabilitetsfonden som förvaltas av samt Kärnavfallsfonden. Resolutionsreserven bildades och tillförs nu resolutionsavgifter och avkastning på fonderade medel. Den ökade med , vilket avser resolutionsavgifter med och en negativ avkastning på som beror på ränte- kostnader. Avsättningen till Kärnavfallsfonden sjönk , på grund av att marknadsvärderingen av tillgångar påverkade fonden negativt. Avsättningen inkluderar en värdeminskning med , som kan jämföras med att marknadsvärdet ökade med . Det finansiella nettot exklusive marknadsvärdeförändringar för- bättrades däremot med ca . Avgifterna från reaktorinnehavarna betalas i förhållande till levererad energi och bestäms ersättningar till reaktorinnehavarna ökade med nära till 2 033 miljoner kronor, vilket bidrog till att avsättningen minskade. Avsättningen till Insättningsgarantifonden beror på det ekonomiska resultatet i garanti- verksamheten. Avsättningarna till fonden minskade på grund av negativa marknadsvärde- beroende på räntekostnader som lett till negativ finansiell avkastning. De tidigare stabilitetsavgifterna har upphört efter bildandet av resolutionsreserven (se not 42). Övriga fonder i staten är förhållande- vis små och det gäller därmed även avsättningar till och upplösning av dessa fonder. Mer information om vilka fonder som redovisas av statliga myndigheter finns i not 42. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Summa lönekostnader efter eliminering av S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Eliminering av premieintäkt för statliga Total summa kostnader för personal för personal ökade med och övriga personalkostnader ökade . Lönekostnader inklusive lagstadgade arbets- givaravgifter ökade med , vilket motsvarar . Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgick av lönesumman, vilket är samma procentsats som . Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter, löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner och därmed inga kostnader för staten och har därför eliminerats. lönekostnader ökade vilket beror på ökat antal anställda genom riktade satsningar främst på underhåll och operativ trafikledning. Andelen egen personal har ökat medan antalet konsulter har minskat. De ökade lönekostnaderna på Transport- styrelsen, , beror på rekrytering av ny personal för att frigöra mer erfarna medarbetare för ett antal tillkommande uppgifter inom implementeringen av fjärde järnvägspaketet.