prop · H503121 · 2018-03-06 00:00:00 — Rätten får bestämma annat betalningssätt än som anges i första stycket, om det finns särskilda skäl. Underhållsbidrag i form av ett Underhållsbidrag i form av ett socialnämnden om barnet är under socialnämnden om barnet är under I fråga om sådan betal- För det belopp som har ning tillämpas 4 kap. 6 § andra betalats in ska nämnden se till att stycket tredje meningen. en livränta åt barnet som är an- heten köps in hos en försäkrings- givare, om inte avtalet hindrar det eller nämnden finner att beloppet kan användas på något annat lämpligt sätt för barnets underhåll. Betalning i strid mot denna paragraf medför inte befrielse från skyldigheten att betala underhållsbidrag på föreskrivet sätt. Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 1983:397. 2Förslag till lag om adoption i internationella situationer Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller frågor om adoption i internationella situationer. Lagen gäller inte i den utsträckning något annat följer av annan lag. Svensk domstols internationella behörighet 2 § En ansökan om adoption får tas upp av svensk domstol, om 1.den som sökanden vill adoptera har sin hemvist i , 2.sökanden eller någon av sökandena har sin hemvist i , eller 3.det finns särskilda skäl till att saken prövas i . 3 § En ansökan om adoption prövas enligt svensk lag. Erkännande av utländska beslut 4 § Ett beslut om adoption som har meddelats av en domstol eller någon annan myndighet i en annan stat gäller i när det har fått laga kraft, om beslutet har meddelats eller annars gäller i 1.den stat där adoptivbarnet hade sin hemvist när adoptionsförfarandet inleddes, eller 2.den stat där adoptivföräldern eller någon av adoptivföräldrarna hade sin hemvist när beslutet meddelades. I 5 och 6 §§ finns bestämmelser om ytterligare förutsättningar i vissa fall för att beslutet ska gälla. 5 § Om lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling var tillämplig på adoptionen, gäller ett beslut enligt 4 § endast om adop- tionen har genomförts i enlighet med 4 § den lagen. Om det finns synnerliga skäl, får den myndighet som regeringen bestämmer godkänna att beslutet ska gälla i trots att förutsätt- ningarna för erkännande i första stycket inte är uppfyllda. 6 § Om adoptivbarnet hade sin hemvist i när adoptions- förfarandet inleddes, gäller ett beslut enligt 4 § endast om den myndighet som avses i 5 § andra stycket godkänner att beslutet ska gälla. 7 § Även om förutsättningarna i 4 § 1 eller 2 inte är uppfyllda, får den myndighet som avses i 5 § andra stycket godkänna att ett beslut om adoption som har meddelats av en domstol eller någon annan myndighet i en annan stat och som har fått laga kraft ska gälla i om det fanns skälig anledning till att saken prövades i den andra staten. 8 § Ett utländskt beslut om adoption gäller inte i , om det skulle vara uppenbart oförenligt med grunderna för den svenska rättsordningen att erkänna beslutet. 9 § Ett beslut som rör godkännande av ett utländskt adoptionsbeslut som fattats av den myndighet som avses i 5 § andra stycket får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Rättsverkningarna av ett utländskt beslut som gäller i 10 § Ett utländskt beslut om adoption som gäller i har de rätts- verkningar som anges i 4 kap. 21 och 22 §§ . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (1971:796) om internationella rätts- förhållanden rörande adoption. 3.Den upphävda lagen gäller fortfarande för utländska adoptionsbeslut som har meddelats före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 2 kap. 15 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 8 § och 21 kap. 4 och 5 §§ socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Med blivande adoptivförälder avses i denna balk den som efter socialnämndens medgivande har tagit emot ett barn för stadig- varande vård och fostran i sitt hem i syfte att adoptera barnet. Med blivande adoptivförälder avses i denna balk den som efter socialnämndens medgivande har tagit emot ett barn för stadig- varande vård och fostran i syfte att adoptera barnet. Vid tillämpning av bestämmel- Vid tillämpning av bestämmel- er likställs med adoption att någon er likställs med adoption att någon har tagit emot ett barn för stadig- har tagit emot ett barn för stadig- varande vård och fostran i sitt hem varande vård och fostran i syfte att i syfte att adoptera barnet. Vid tillämpning av bestämmelserna om föräldrapenningsförmåner likställs den tidpunkt när den som adopterat ett barn har fått barnet i sin vård med tidpunkten för ett barns födelse, dock inte vid beräkning av barnets ålder. Bestämmelserna om föräldrapenning gäller i tillämpliga delar också vid adoption av barn, med följande undantag: Vid adoption av andra makens barn eller av eget barn lämnas för- äldrapenning inte utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade ägt rum. Vid adoption av den andra makens eller sambons barn lämnas föräldrapenning inte utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade ägt rum. Föräldrapenning i samband med föräldrautbildning enligt 6 § till den som avser att adoptera ett barn lämnas inte före den dag då föräldern har fått barnet i sin vård. 1 Senaste lydelse 2013:999. till den eller de föräldrar som har till den eller de föräldrar som har fått tillstånd att adoptera av adopterat enligt beslut av svensk Med svensk domstols tillstånd 1. beslut av regeringen, eller av den myndighet som regeringen har bestämt, om att ett utomlands med- delat beslut om adoption ska gälla här i landet, och 2. ett utomlands meddelat beslut 1. ett utomlands meddelat beslut om adoption som gäller här i om adoption som gäller i landet enligt lagen (1997:191) med enligt lagen (1997:191) med anled- anledning av tillträde till ning av tillträde till Haag- konventionen om skydd av barn barn och samarbete vid inter- 2. ett utomlands meddelat beslut om adoption som gäller i enligt lagen (2018:000) om adop- tion i internationella situationer. Adoptionsbidrag lämnas endast för barn som inte hade fyllt när föräldrarna fick det i sin vård. Bidrag lämnas inte för adoption av eget eller makes barn. Adoptionsbidrag lämnas endast för barn som inte hade fyllt när föräldrarna fick barnet i sin vård. Bidrag lämnas inte för adoption av en makes eller sambos barn. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Härigenom föreskrivs att 5 § föräldraledighetslagen (1995:584) ska ha En förälder har rätt att vara helt ledig för vård av barn till dess barnet är . En arbets- tagare som har adopterat ett barn eller tagit emot ett barn i avsikt att adoptera det har rätt att vara helt ledig från den tid- punkt då arbetstagaren fick barnet i sin vård. Arbetstagarens rätt till sådan ledighet upphör dock när barnet har fyllt eller vid den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Vid adoption av arbetstagarens makes barn eller av eget barn har arbets- tagaren inte rätt till ledighet utöver vad som skulle ha gällt om adop- tionen inte hade skett. En förälder har rätt att vara helt ledig för vård av barn till dess barnet är . En arbets- tagare som har adopterat ett barn eller tagit emot ett barn i avsikt att adoptera det har rätt att vara helt ledig från den tid- punkt då arbetstagaren fick barnet i sin vård. Arbetstagarens rätt till sådan ledighet upphör dock när barnet har fyllt eller vid den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Vid adoption av arbetstagarens makes eller sambos barn har arbetstaga- ren inte rätt till ledighet utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade skett. En förälder har därutöver rätt att vara helt ledig medan föräldern får hel föräldrapenning enligt 12 kap. socialförsäkringsbalken. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2014:948. 5Förslag till lag om ändring i lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner ska ha följande lydelse. När en adoption som enligt kon- ventionen erkänns i har beviljats i ursprungsstaten utan att det rättsliga förhållandet mellan barnet och dess ursprungliga familj har upphört, får adoptionen om- vandlas till en adoption med den verkan som anges i 4 kap. 8 § . Omvandling får ske endast om de samtycken som avses i artikel 27.1 b i konven- tionen och i 4 kap. 5 § föräldra- balken har lämnats. Allmän domstol beslutar om sådan omvandling på ansökan av adoptanten eller adoptanterna. När en adoption som enligt kon- ventionen erkänns i har beviljats i ursprungsstaten utan att det rättsliga förhållandet mellan barnet och dess ursprungliga familj har upphört, får adoptionen om- vandlas till en adoption med den verkan som anges i 4 kap. 21 och 22 §§ . Omvandling får ske endast om de samtycken som avses i artikel 27.1 b i kon- ventionen och i 4 kap. 8 § föräldra- balken har lämnats. Allmän domstol beslutar om sådan omvandling på ansökan av adoptivföräldern eller adoptiv- föräldrarna. Denna lag träder i kraft . 6Förslag till lag om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (2001:82) om svenskt medborgar- skap ska ha följande lydelse. Ett barn som inte har fyllt och som adopteras av en svensk medborgare blir vid adoptionen svensk medborgare, om 1. barnet adopteras i , , , eller , eller 2. barnet adopteras genom ett utländskt beslut som godkänts eller annars gäller i enligt lagen (1971:796) om internatio- nella rättsförhållanden rörande adoption eller som gäller enligt lagen (1997:191) med anledning av tillträde till Haagkon- ventionen om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. 2. barnet adopteras genom ett utländskt beslut som gäller i enligt lagen (1997:191) med anledning av till- träde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner eller lagen (2018:000) om adoption i internationella situationer. Denna lag träder i kraft . 1 Paragrafen fick sin nuvarande beteckning genom 2014:481. 7Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) dels att 6 kap. 12 och 13 §§ och 10 kap. 5 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 6 kap. 12 a §, av följande Ett barn med hemvist utomlands Ett barn med hemvist utomlands får inte utan socialnämndens med- får inte utan socialnämndens med- givande tas emot i syfte att adop- givande tas emot av någon i syfte teras av någon som inte är barnets förälder eller har vårdnaden om lämnats innan barnet lämnar det land där barnet har sin hemvist. innan barnet lämnar det land där det har sitt hemvist. Ett medgivande får lämnas om om den sökande är lämpad att sökanden är lämpad att adoptera. Om barnet är känt, ska sökandens skall särskild hänsyn tas till lämplighet prövas i förhållande till sökandens kunskaper och insikter det enskilda barnet och adoptionen om adoptivbarn och deras behov ska även i övrigt kunna antas vara till barnets bästa. innebörd, sökandens ålder, hälso- skall vidare ha deltagit i av kommunen anvisad föräldrautbild- ning inför adoption. ska göra en samlad bedömning av sökandens lämplighet. Vid bedömningen ska särskilt beaktas –sökandens kunskaper och in- sikter om adoptivbarn och deras behov och den planerade adop- tionens innebörd, –sökandens personliga egen- skaper och sociala nätverk, –sökandens ålder och hälsotill- stånd, och –stabiliteten i relationen, om med- givande söks av makar eller sambor. 1 Senaste lydelse 2004:770. Om sökanden har adopterat barn från utlandet tidigare får med- givande lämnas även om han eller hon inte har deltagit i föräldra- utbildning. Medgivandet upphör att gälla om inte barnet har tagits emot i hemmet från det med- givandet lämnades. Innan ett medgivande lämnas ska sökanden ha deltagit i en av kommunen anvisad föräldrautbild- ning inför adoption. Om sökanden har adopterat barn från utlandet tidigare, får medgivande lämnas även om han eller hon inte har deltagit i föräldrautbildning. Ett medgivande enligt 12 § upp- hör att gälla om inte barnet har tagits emot i sökandens vård från det att medgivandet lämnades. Den eller de som vill adoptera är skyldiga att anmäla till social- nämnden om deras omständigheter ändras mer väsentligt medgivandet gäller. Medgivandet skall återkallas, om förutsättning- arna för det inte längre finns. Medgivandet kan återkallas även när barnet har tagits emot av den eller de som vill adoptera, om en fortsatt vistelse hos dem inte vore förenlig med barnets bästa. Den eller de som vill adoptera är skyldiga att anmäla till social- nämnden om deras omständigheter ändras mer väsentligt medgivandet gäller. Om ett barn inte har föreslagits för adoption från det att medgivan- det lämnades, ska socialnämnden, om det inte är obehövligt, kontroll- era om omständigheterna har ändrats. Medgivandet ska återkallas, om förutsättningarna för det inte längre finns. Medgivandet kan återkallas även när barnet har tagits emot av den eller dem som vill adoptera, om en fortsatt vistelse hos dem inte vore förenlig med barnets bästa. Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får när det gäller avse endast uppgifter som anges i följande lagrum – 1 kap. 4 och 9 §§ , – 2 kap. 1, 4–6, 8–9 §§ föräldra- – 2 kap. 1, 4–6 och 8–9 §§ för- balken, dock inte befogenhet enligt äldrabalken, dock inte befogenhet 9 § att besluta att inte påbörja enligt 9 § att besluta att inte på- utredning eller att lägga ned en börja en utredning eller att lägga ner en påbörjad utredning, – 3 kap. 5, 6 och 8 §§ , –4 kap. 14 § , –6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket och 15 a § tredje stycket föräldra- balken, –6 kap. 13 a § , dock endast åt en särskild avdelning som består av ledamöter eller ersättare i nämnden, –6 kap. 15 c § tredje stycket , –6 kap. 19 § när det gäller beslut att utse utredare i mål och ärenden om vårdnad, boende eller umgänge, –7 kap. 7 § när det gäller godkännande av avtal om att underhållsbidrag ska betalas för längre perioder än , – 11 kap. 16 § andra stycket . Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får inte omfatta befo- genhet att meddela beslut i frågor som avses i 5 kap. 2 § denna lag eller att fullgöra nämndens uppgifter enligt 16 kap. 18 § eller 18 kap. 19 § socialförsäkringsbalken. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2012:132. Förslag till lag om ändring i utlänningslagen Härigenom föreskrivs att 5 kap. 3 § utlänningslagen (2005:716) ska ha Uppehållstillstånd ska, om inte annat följer av 17–17 b §§, ges till 1.en utlänning som är make eller sambo till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , 2.ett utländskt barn som är ogift och a)har en förälder som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , eller b)har en förälder som är gift eller sambo med någon som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , 3.ett utländskt barn som är ogift och som har adopterats eller som avses bli adopterat av någon som för adoptionsbeslutet var och är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om barnet inte omfattas av 2 och om adoptions- – har meddelats eller avses komma att meddelas av svensk domstol, –gäller i enligt lagen (1971:796) om internationella rätts- förhållanden rörande adoption, eller –gäller i enligt lagen (1997:191) med anledning av tillträde till Haagkonven- tionen om skydd av barn och samarbete vid internationella – gäller i enligt lagen (1997:191) med anledning av tillträde till Haagkonven- tionen om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner, eller – gäller i enligt lagen (2018:000) om adoption i inter- nationella situationer, 4. en utlänning som är förälder till ett ogift utländskt barn som är flykting eller annan skyddsbehövande, om barnet vid ankomsten till var skilt från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, eller om barnet lämnats ensamt efter ankomsten, och 5. en utlänning som är förälder till ett ogift utländskt barn som är flykting eller annan skyddsbehövande, eller en annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, om utlänningen befinner sig i och beslutet om hans eller hennes asylansökan fattas i samband med beslutet om barnets asylansökan. 1 Senaste lydelse 2016:753. När en ansökan om uppehållstillstånd grundas på ett beslut om adoption som har meddelats av svensk domstol, ska den anknytning som har uppkommit genom beslutet godtas i ärendet om uppehållstillstånd. Uppehållstillstånd enligt denna paragraf ska gälla . Uppe- hållstillstånd som beviljas ett ogift barn enligt första stycket 2 b ska gälla som förälderns uppehållstillstånd. Om ett nytt tids- begränsat uppehållstillstånd beviljas en utlänning som med stöd av första stycket 1, 2, 4 eller 5 har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av anknytning till en skyddsbehövande, ska det nya tillståndet gälla , om inte tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver en kortare giltighetstid. –gäller de begränsningar i första och tredje styckena som framgår av 6 § första stycket samt 7 och 8 §§ lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1013) Härigenom föreskrivs att 6 och 27 §§ lagen (2016:1013) om person- namn ska ha följande lydelse. Efter ett beslut om adoption ska Efter ett beslut om adoption ska adoptivbarnet ges ett nytt efter- adoptivbarnet ges ett nytt efter- Detta gäller dock inte om en Detta gäller dock inte om en make adopterar den andra makens make eller sambo adopterar den barn eller om en domstol har andra makens eller sambons barn beslutat enligt 8 §. eller om en domstol har beslutat enligt 8 §. När makar adopterar gemensamt När makar eller sambor adop- får adoptivbarnets efternamn vara terar gemensamt får adoptiv- 1.ett efternamn som adoptivföräldrarna eller någon av dem bär, 2.ett efternamn som någon av adoptivföräldrarna har burit, 3.ett dubbelt efternamn enligt 20 § andra stycket som är bildat av efternamn som adoptivföräldrarna bär, 4.ett efternamn som är bildat av något av adoptivföräldrarnas förnamn med tillägg av någon av ändelserna -son eller -dotter, eller som är bildat på jämförligt sätt, eller 5.ett efternamn som något av adoptivföräldrarnas gemensamma barn Ett efternamn enligt andra stycket 2 får inte vara ett namn som har förvärvats genom äktenskap, utom i det fall en adoptivförälder som avlidit bar namnet vid sin död. När ett adoptivbarn adopteras av en person ensam gäller andra stycket 1, 2 och 4 och tredje stycket den föräldern. En person får förvärva eller ändra förnamn genom 1. tillägg av ett eller flera namn, 2. byte av ett eller flera namn, 3. strykning av ett eller flera 3. strykning av ett eller flera namn, dock inte alla, namn, dock inte alla, eller 4. ändring av ordningsföljden mellan två eller flera namn. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet samt justitieråden och . Enligt en lagrådsremiss har regeringen (Justitie- departementet) beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om adoption i internationella situationer, 3.lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 4.lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584), 5.lag om ändring i lagen (1997:191) med anledning av till- träde till om skydd av barn och samarbete vid inter- nationella adoptioner, 6.lag om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap, 7.lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), 8.lag om ändring i utlänningslagen (2005:716), 9.lag om ändring i lagen (2016:1013) om personnamn. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i I lagrådsremissen föreslås en modernisering av lagstiftningen om adop- tion. Syftet är att stärka barnperspektivet och skapa bättre förutsättningar för ett effektivt förfarande som uppfyller högt ställda krav på rättssäker- het. Remissen innehåller ett förslag till nytt 4 kap. och en ny lag om adoption i internationella situationer, liksom ändringar i främst socialtjänstlagen. En adoption är ett rättsligt förfarande där en person upptar en annan som sitt barn på sådant sätt att det mellan adoptanten och den som adop- teras uppstår samma familjerättsliga förhållande som mellan föräldrar och barn. Adoptionen medför alltså en genomgripande förändring. Den rättsliga relation som fanns mellan barnet och barnets tidigare förälder övergår till att i stället gälla mellan barnet och den nya föräldern, med betydande rättsverkningar för såväl den tidigare och den nya föräldern som barnet och de berördas släktingar. Som anförs i remissen är det förenat med utmaningar att åstadkomma en mer ändamålsenlig och modern lagstiftning. natur gör det till lagstiftning av alldeles speciellt slag; konsekvenserna är rättsligt sett omvälvande. Vidare är adoptionsärenden inte någon homogen grupp. Det rör sig om både adoption av barn och adoption av vuxna. En adop- tion kan vara nationell eller internationell. I vissa fall vet sökanden redan när handläggningen inleds vem som ska adopteras, i andra är detta okänt och det särskilt vid en internationell adoption. Lagstiftningen bör vara flexibel men tillräckligt fast för att de hänsyn som gör sig gällande ska få genomslag. Traditionellt ställs det därför upp bestämda krav i lagen, på ett annat sätt än som görs i fråga om vårdnadsbeslut där den närmare bedömningen av lämplighet och andra omständigheter lättare kan överlämnas till avgörandet i det enskilda fallet. Det gäller speciella förutsättningar i fråga om såväl adoptanten som den som ska adopteras, liksom för den allmänna lämplighetsprövningen. Lagrådet konstaterar att övervägandena i remissen är grundliga och väl underbyggda. Särskilt bör framhållas den utförliga och genomarbetade författningskommentaren, som bör kunna tjäna till god vägledning vid tillämpningen. Lagrådets granskning har underlättats av att föredrag- ningen har genomförts mycket väl. Mot bakgrund av lagstiftningens vikt har Lagrådet ändå en hel del förslag på förbättringar. Det rör sig till stor del om närmast lagtekniska och systematiska synpunkter, framför allt för att åstadkomma en regle- ring som blir mera överskådlig och som ger tydligare uttryck för det bakomliggande syftet. I lagrådsremissen föreslås att barnets bästa ska vara avgörande för alla frågor som rör adoption av ett barn. I stort kan Lagrådet ansluta sig till de uttalanden som görs i remissen om när adoption av ett barn kan komma i fråga. Vad som anförs där är balanserat och rimligt och kan vara till god vägledning vid tillämpningen. Som också synes erkännas i remissen stämmer emellertid dessa ut- talanden inte överens med den föreslagna lagtexten, att barnets bästa ska vara ”avgörande för alla frågor som rör adoption”. Uttryckssättet är hämtat från 6 kap. 2 a § , där det gäller vårdnad, umgänge och boende, men har getts ett bredare tillämpnings- område och omfattar inte bara beslut utan alla frågor. I rättsligt hän- seende kan emellertid en adoption inte jämföras med ett vårdnadsbeslut. Genom adoptionen ska skapas ett nytt familjerättsligt förhållande inte bara under ett barns uppväxt utan och kommande släk- tingar. En bedömning där barnets bästa i det enskilda fallet ska bli avgörande är alltför begränsad för de starka enskilda skyddsintressen som gör sig gällande. Bedömningen måste göras bredare och – som också sägs i remissen – med beaktande av samtliga omständigheter, där barnets bästa ska väga tungt.