prop · H503185 · 2018-03-20 00:00:00 — Anmälan om avgången ska göras hos styrelsen. Om en styrelseledamot som inte är vald av föreningsstämman vill avgå, ska anmälan också göras hos den som har utsett honom eller henne. I fråga om verkan av styrelseledamotens avgång gäller 13 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om en styrelseledamots förtida avgång. Den motsvarar delvis 6 kap. 2 § första stycket i den hittillsva- rande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 103). Övervägandena finns i avsnitt 8.2. I andra stycket, som saknar motsvarighet i den hittillsvarande för- eningslagen, finns det en hänvisning till 13 § om när ändringar i styrel- sens sammansättning får verkan. Innebörden är att en avgående styrelse- ledamot som huvudregel behåller sin behörighet och sitt ansvar till dess att anmälan om hans eller hennes avgång kommer in till för registrering. 15 § Om en styrelseledamots uppdrag upphör eller om 7 eller 10 § hindrar honom eller henne från att vara styrelseledamot och det inte finns någon suppleant som kan gå in i hans eller hennes ställe, ska övriga styrelseledamöter vidta åtgärder för att en ny styrelseledamot utses för den återstående mandattiden. Sådana åtgärder behöver dock inte vidtas, om den förra styrelseledamoten var en sådan arbetstagarrepresentant som avses i 2 §. En ny styrelseledamot behöver inte väljas förrän vid nästa årsstämma, om det är föreningsstämman som ska välja styrelseledamoten och styrel- sen är beslutsför med kvarstående ledamöter och suppleanter. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur den kvarvarande styrelsen ska agera om en styrelseledamots uppdrag upphör eller om det finns hinder för någon att vara styrelseledamot. Den motsvarar 6 kap. 2 § andra stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 103). beslut om ersättare för en styrelseledamot 16 § Om det inte har utsetts en styrelseledamot som enligt stadgarna ska utses på något annat sätt än av föreningsstämman, ska efter en ansökan utse en ersättare. Ansökan får göras av en styrelseledamot, en medlem, en borgenär eller någon annan vars rätt kan vara beroende av att det finns någon som kan företräda föreningen. Paragrafen reglerar den situationen att en styrelseledamot, som enligt stadgarna ska utses av någon annan än stämman, inte har utsetts. Den motsvarar delvis 6 kap. 2 § tredje stycket i den hittillsvarande förenings- lagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 104). Övervägandena finns i avsnitt 8.6. Till skillnad från den hittillsvarande föreningslagen ligger uppgiften att utse en ersättare på och inte på allmän domstol. 17 § En av styrelsens ledamöter ska vara ordförande i styrelsen. Ord- föranden ska leda styrelsens arbete och bevaka att styrelsen fullgör sina uppgifter enligt 4 och 5 §§. Styrelsen väljer ordförande, om inte något annat har bestämts i stadgarna eller beslutats av föreningsstämman. Vid lika röstetal avgörs valet genom lottning. Paragrafen innehåller bestämmelser om styrelsens ordförande. Den mot- svarar delvis 6 kap. 8 § första stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 109). Enligt första stycket första meningen ska en av styrelsens ledamöter vara ordförande i styrelsen. Till styrelseordförande kan vem som helst av styrelsens ledamöter utses. Till skillnad från den hittillsvarande för- eningslagen finns det inte något formellt hinder mot att utse en styrelse- ledamot som är verkställande direktör att vara styrelseord- förande. Regelmässigt är det dock mindre lämpligt att den verkställande direktören är styrelseordförande, eftersom det i praktiken kan minska styrelsens möjligheter att utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Motsvarande gäller för privata aktiebolag enligt aktiebolagslagen (2005:551). Första stycket andra meningen, som saknar motsvarighet i den hittills- varande föreningslagen, markerar det särskilda ansvar som en styrelse- ordförande har för styrelsens arbete. Styrelsens ordförande bör fungera som en länk mellan styrelsen och den övriga företagsledningen. Han eller hon har ett ansvar för att de övriga styrelseledamöterna får upplysningar om föreningens förhållanden och verksamhetens gång även mellan styrelsesammanträdena och har ett särskilt ansvar för att styrelsens beslut verkställs på ett lämpligt sätt. En motsvarande bestämmelse finns i 8 kap. 17 § första stycket andra meningen aktiebolagslagen. Andra stycket är oförändrat i förhållande till den hittillsvarande för- eningslagen. 18 § Styrelsens ordförande ska se till att sammanträden hålls när det behövs. Styrelsen ska alltid sammankallas om en styrelseledamot eller den verkställande direktören begär det. Paragrafen reglerar när styrelsen ska sammanträda. Den motsvarar 6 kap. 8 § andra stycket första och andra meningarna i den hittillsvarande för- eningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 109 f.). 19 § Den verkställande direktören har, även om han eller hon inte är styrelseledamot, rätt att närvara och yttra sig vid styrelsens samman- träden, om styrelsen inte i ett enskilt fall bestämmer något annat. Paragrafen innehåller bestämmelser om den verkställande direktörens närvaro- och yttranderätt. Den motsvarar 6 kap. 8 § andra stycket tredje meningen i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 109 f.). 20 § Om en styrelseledamot inte kan närvara vid ett sammanträde och det finns en suppleant som ska delta i hans eller hennes ställe, ska denne ges tillfälle till det. En sådan suppleant för en arbetstagarledamot som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda ska alltid få underlag och ges tillfälle att delta i behandlingen av styrelsens ärenden på samma sätt som en styrelseledamot. Paragrafen innehåller bestämmelser om suppleanters deltagande. Den mot- svarar 6 kap. 9 § första stycket tredje och fjärde meningarna i den hittillsva- rande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 110 f. och prop. 1987/88:10 s. 89). 21 § Styrelsen är beslutsför, om mer än hälften av styrelse- ledamöter, eller det högre antal som har bestämts i stadgarna, är närvar- ande. Vid bedömningen av om styrelsen är beslutsför ska styrelseleda- möter som är jäviga enligt 23 § anses som frånvarande. Beslut får inte fattas i ett ärende, om inte samtliga styrelseledamöter, för det fall det är möjligt, har 1.fått tillfälle att delta i ärendets behandling, och 2.fått ett tillfredsställande underlag för att avgöra ärendet. Paragrafen reglerar styrelsens beslutsförhet. Den motsvarar delvis 6 kap. 9 § första stycket första och andra meningarna i den hittillsvarande för- eningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 110 f.). Övervägandena finns i avsnitt 8.6. Det som sägs i första stycket om jäviga styrelseledamöter saknar mot- svarighet i den hittillsvarande föreningslagen. Bestämmelsen utformas med 8 kap. 21 § aktiebolagslagen (2005:551) som förebild. Den innebär att om en styrelseledamot är jävig i en fråga som ska behandlas, ska han eller hon vid behandlingen av den frågan inte anses vara närvarande. Om styrelsen utan den jäviga ledamoten inte når upp till ett tillräckligt antal ledamöter och en suppleant som inte är jävig inte kan tas in, kan styrelsen inte fatta beslut i frågan. 22 § Som styrelsens beslut gäller den mening som mer än hälften av de närvarande röstar för vid sammanträdet, om det enligt stadgarna inte krävs en särskild röstmajoritet. Vid lika röstetal har ordföranden utslags- röst. Är styrelsen inte fulltalig, ska de som röstar för beslutet dock utgöra mer än en tredjedel av styrelseledamöter, om inte något annat har bestämts i stadgarna. Paragrafen innehåller majoritetskrav vid styrelsebeslut. Den motsvarar 6 kap. 9 § andra stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 111). Jäv för en styrelseledamot 23 § En styrelseledamot får inte handlägga en fråga om 1. avtal mellan styrelseledamoten och föreningen, 2.avtal mellan föreningen och tredje man, om styrelseledamoten har ett väsentligt intresse i frågan som kan strida mot föreningens intresse, eller 3.avtal mellan föreningen och en juridisk person som styrelseleda- moten ensam eller tillsammans med någon annan får företräda. Första stycket 3 gäller inte om föreningens motpart är ett företag i samma koncern eller i en företagsgrupp av motsvarande slag. Med avtal som avses i första stycket jämställs en rättegång eller någon annan talan. Paragrafen reglerar jäv för styrelseledamöter. Den motsvarar 6 kap. 10 § första–tredje styckena i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 111 f. och prop. 2015/16:4 s. 227 f.). 24 § Vid styrelsens sammanträden ska det föras protokoll. I protokollet ska de beslut som styrelsen har fattat antecknas. Protokollet ska undertecknas av den som har varit protokollförare. Det ska justeras av ordföranden, om denne inte har fört protokollet, och av ytterligare en ledamot som styrelsen har utsett. Styrelseledamöterna och den verkställande direktören har rätt att få en avvikande mening antecknad till protokollet. Paragrafen innehåller bestämmelser om protokoll vid styrelsens samman- träden. Den motsvarar 6 kap. 8 § tredje stycket första och andra mening- arna i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 110). I förhållande till den hittillsvarande föreningslagen markeras i förtydligan- de syfte i första stycket att styrelseprotokollet är ett beslutsprotokoll. Det behöver alltså inte innehålla något annat än de beslut som har fattats vid styrelsesammanträdet, jämför 8 kap. 24 § aktiebolagslagen (2005:551). 25 § Styrelsens protokoll ska föras i nummerföljd och förvaras på ett betryggande sätt. Paragrafen reglerar numrering och förvaring av styrelsens protokoll. Den motsvarar 6 kap. 8 § tredje stycket tredje meningen i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 110). Arvode och annan ersättning till styrelseledamöter 26 § Föreningsstämman ska besluta om arvode och annan ersättning till var och en av styrelseledamöterna för deras styrelseuppdrag. I stadgarna får det bestämmas att stämman får besluta om en samlad ersättning till flera eller samtliga styrelseledamöter som därefter fördelas av styrelsen. Paragrafen innehåller bestämmelser om arvode och annan ersättning till styrelsens ledamöter. Den saknar motsvarighet i den hittillsvarande för- eningslagen. Övervägandena finns i avsnitt 8.4. Det är alltid föreningsstämman som beslutar om ersättning till styrelse- ledamöter och suppleanter. Denna krets omfattar även arbetstagarrepre- sentanter som utses enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation 2017/18:185 för de privatanställda i den mån de får arvode eller annan ersättning från föreningen (se 2 §). Enligt första stycket ska stämman fatta beslut om ersättning i fråga om var och en av styrelseledamöterna. Stämman kan alltså inte nöja sig med att besluta om en klumpsumma till styrelsen. Detta innebär inte att arvo- det behöver avse enskilda namngivna personer. Beslutet kan i stället, om stämman anser det vara lämpligt, ta sikte på vissa funktioner inom styrel- sen. Det finns därmed inte något hinder mot att stämman bestämmer arvo- det innan den väljer styrelseledamöter. Stämman kan också bestämma att t.ex. en ledamot med särskild kompetens ska ha högre ersättning än övriga ledamöter. Det finns inte heller något som hindrar att stämman be- slutar att arvodet ska vara rörligt, t.ex. att en styrelseledamot ska få en viss ersättning eller per sammanträde. Beslutet måste emeller- tid vara sådant att det tydligt framgår hur arvodet ska räknas ut. En mot- svarande bestämmelse finns i 8 kap. 23 a § aktiebolagslagen (2005:551). Enligt andra stycket kan en förening i sina stadgar göra undantag från kravet på att stämman ska besluta om ersättning till var och en av leda- möterna. Ett sådant undantag innebär att stämman i stället kan besluta om en klumpsumma till styrelseledamöterna som dessa sedan fritt får fördela mellan sig. En sådan stadgebestämmelse kan också utformas så att arvode och ersättning till t.ex. styrelsens ordförande ska bestämmas av stämman men att stämman kan nöja sig med att besluta om en klump- summa till övriga ledamöter. Bestämmelsen möjliggör också en stadge- bestämmelse som innebär att stämman beslutar dels om ersättning till var och en av ledamöterna, dels en klumpsumma som styrelsen sedan får för- dela mellan sig t.ex. utifrån nedlagd arbetsinsats. Med arvode och annan ersättning för styrelseuppdrag avses all ersättning som en styrelseledamot får i sin egenskap av styrelseledamot. Hit hör även ersättning som utgår därför att ledamoten har en särskild funktion i styrelsen, t.ex. ett särskilt arvode för deltagande i ett styrelseutskott. Det kan förekom- ma att en styrelseledamot utför arbete för föreningens räkning vid sidan av styrelsearbetet. Arvoden och ersättningar för sådant arbete, ofta be- nämnda konsultarvode, behöver inte beslutas av stämman. I begreppet ersättning ligger att det måste vara fråga om en värdeöverföring från föreningen till styrelseledamoten. Ersättningen behöver dock inte avse pengar för att omfattas av paragrafen. Med annan ersättning avses t.ex. ersättning i form av värdepapper. Även sådan ersättning ska alltså beslutas av stämman. 27 § Styrelsen får utse en verkställande direktör. Paragrafen möjliggör att det utses en verkställande direktör. Den mot- svarar delvis 6 kap. 3 § första stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 2015/16:4 s. 224 f.). 28 § Om föreningen har en verkställande direktör, får styrelsen utse en eller flera vice verkställande direktörer. Bestämmelserna i denna lag om den verkställande direktören ska i tillämpliga delar gälla även en vice verkställande direktör. Om det har utsetts flera vice verkställande direktörer, ska styrelsen meddela skriftliga instruktioner om i vilken inbördes ordning dessa ska gå in i den verkställande direktörens ställe. Paragrafen innehåller bestämmelser om vice verkställande direktörer. Den motsvarar delvis 6 kap. 3 § andra stycket i den hittillsvarande förenings- lagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 105). Enligt första stycket får styrelsen utse en eller flera vice verkställande direktörer. Det krävs inte att det finns bestämmelser i stadgarna för att styrelsen ska få utse en vice verkställande direktör. Om en förening har bestämmelser i stadgarna om att en vice verkställande direktör ska utses, ska dessa givetvis följas. Lagens bestämmelser om en verkställande direktör ska som utgångs- punkt tillämpas även på en vice verkställande direktör. Det innebär bl.a. att den som enligt 31 och 32 §§ inte kan utses till verkställande direktör inte heller kan utses till vice verkställande direktör. En vice verkställande direktör är endast suppleant för den verkställande direktören. Det är först när den verkställande direktören får förhinder som den vice verkställande direktören får några befogenheter. Det är möjligt att i stadgarna reglera lägsta och högsta antalet vice verk- ställande direktörer i föreningen. Har styrelsen utsett flera vice verk- ställande direktörer måste den, enligt andra stycket, meddela skriftliga instruktioner om i vilken inbördes ordning som dessa ska träda in i den verkställande direktörens ställe. Det är inte möjligt att fördela den verk- ställande direktörens uppgifter på flera vice verkställande direktörer . Den verkställande direktörens uppgifter 29 § Den verkställande direktören ska sköta den löpande förvaltningen enligt styrelsens riktlinjer och anvisningar. Den verkställande direktören får dessutom utan styrelsens bemyndig- ande vidta en åtgärd som med hänsyn till omfattningen och arten av för- eningens verksamhet är av ovanligt slag eller av stor betydelse, om sty- relsens beslut inte kan avvaktas utan väsentlig olägenhet för föreningens verksamhet. I ett sådant fall ska styrelsen under- rättas om åtgärden. Den verkställande direktören ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att föreningens bokföring ska fullgöras i överensstämmelse med lag och för att medelsförvaltningen ska skötas på ett betryggande sätt. Paragrafen reglerar den verkställande direktörens uppgifter. Den motsvarar 6 kap. 6 a § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. I 19 § finns bestämmelser om den verkställande direktörens rätt att när- vara och yttra sig på ett styrelsesammanträde. Bosättningskrav för den verkställande direktören 30 § Den verkställande direktören ska vara bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. får i ett enskilt fall besluta om undantag från bosättningskravet, om det finns särskilda skäl för det. 2017/18:185 Paragrafen innehåller ett Den motsvarar delvis 6 kap. 4 § första stycket i den hittillsvarande s. 105 f., prop. s. 52 f., prop. 1992/93:68 s. 79 och prop. 2013/14:86 s. 105). Hinder mot att vara verkställande direktör 31 § Den som är underårig eller i konkurs eller har förvaltare 11 kap. 7 § får inte vara verkställande direktör. Att det- samma gäller den som har näringsförbud framgår av 11 § lagen (2014:836) om näringsförbud. Paragrafen innehåller bestämmelser om i vilka fall som en person inte är behörig att vara verkställande direktör. Den motsvarar delvis 6 kap. 4 § första stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 105 f., prop. 1989/90:160 s. 52 f., prop. 1992/93:68 s. 79 och prop. 2013/14:86 s. 105). Övervägandena finns i avsnitt 8.1. 32 § Den som inte avser att utföra en verkställande direktörs uppgifter enligt denna lag får inte utses till verkställande direktör. Paragrafen innehåller ett förbud mot att utse någon som inte avser att ut- föra en verkställande direktörs uppgifter till en sådan befattning. Den saknar motsvarighet i den hittillsvarande föreningslagen. En motsvarande bestämmelse finns däremot i 8 kap. 32 § aktiebolagslagen (2005:551), jämför prop. 2000/01:150 s. 83 och 185 f. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. Såvitt gäller styrelseledamöter finns en i huvudsak motsvarande be- stämmelse i 11 §. Till skillnad från det som gäller i fråga om styrelse- ledamöter är emellertid förbudet i den aktuella paragrafen undantagslöst. Det finns alltså inte utrymme att med åberopande av godtagbara skäl bortse från förbudet. När ett beslut att utse en verkställande direktöre får verkan 33 § Ett beslut att utse en verkställande direktör i föreningen och ett beslut om den verkställande direktörens avgång eller entledigande har verkan från den tidpunkt då anmälan om registrering enligt 44 § kom in till eller från den senare tidpunkt som anges i beslutet. Paragrafen reglerar när ett beslut att utse en verkställande direktör res- pektive ett beslut om den verkställande direktörens avgång eller entle- digande får verkan. Den saknar motsvarighet i den hittillsvarande för- eningslagen. En motsvarande bestämmelse finns däremot i 8 kap. 33 § aktiebolagslagen (2005:551). Övervägandena finns i avsnitt 8.2. Såvitt gäller styrelseledamöter finns en motsvarande bestämmelse i 13 §. Jäv för den verkställande direktören 34 § Den verkställande direktören får inte handlägga en fråga om 1. avtal mellan honom eller henne och föreningen, 2. avtal mellan föreningen och tredje man, om den verkställande Prop. 2017/18:185 direktören har ett väsentligt intresse i frågan som kan strida mot för- eningens intresse, eller 3. avtal mellan föreningen och en juridisk person som den verk- ställande direktören ensam eller tillsammans med någon annan får före- träda. Första stycket 3 gäller inte om föreningens motpart är ett företag i sam- ma koncern eller företagsgrupp av motsvarande slag. Med avtal som avses i första stycket jämställs en rättegång eller någon annan talan. Paragrafen innehåller bestämmelser om jäv för en verkställande direktör. Den motsvarar delvis 6 kap. 10 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 111 f. och prop. 2015/16:4 s. 227 f.). Rätt att företräda föreningen Styrelsen som föreningens ställföreträdare 35 § Styrelsen företräder föreningen och tecknar dess firma. Handlingar som enligt denna lag ska undertecknas av styrelsen ska skrivas under av minst hälften av styrelseledamöter. Paragrafen reglerar styrelsens behörighet att företräda föreningen. Den motsvarar 6 kap. 9 § tredje stycket och 11 § första stycket i den hittills- varande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 111 f.). Den verkställande direktören som föreningens ställföreträdare 36 § Den verkställande direktören får alltid företräda föreningen och teckna dess firma när det gäller uppgifter som han eller hon får sköta enligt 29 §. Paragrafen reglerar den verkställande direktörens behörighet att företräda föreningen. Den motsvarar 6 kap. 12 § i den hittillsvarande förenings- lagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 113 f. och prop. 2015/16:4 s. 228). En särskild firmatecknare som föreningens ställföreträdare 37 § Styrelsen får bemyndiga en styrelseledamot, den verkställande direktören eller någon annan att företräda föreningen och teckna dess firma (särskild firmatecknare). Styrelsen får när som helst återkalla be- myndigandet. I stadgarna får det bestämmas att styrelsen inte får lämna ett bemyndig- ande eller att det får lämnas endast på vissa villkor. Paragrafen innehåller bestämmelser om särskild firmatecknare. Den mot- svarar delvis 6 kap. 11 § andra och tredje styckena i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 112 f., prop. 1992/93:68 s. 79 och prop. 2013/14:86 s. 105). I andra stycket klargörs – efter förebild i den motsvarande bestämmelsen i 8 kap. 37 § aktiebolagslagen (2005:551) – att det i stadgarna kan tas in såväl förbud mot att lämna bemyndiganden att teckna firma som bestäm- melser om att bemyndiganden får lämnas endast på vissa villkor. Krav på en särskild firmatecknare 38 § Minst en särskild firmatecknare ska vara bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. får i ett enskilt fall besluta om undantag från bosättningskravet, om det finns särskilda skäl för det. I övrigt ska 31 och 34 §§ tillämpas på en firmatecknare som inte är styrelseledamot eller verkställande direktör. Paragrafen ställer upp bl.a. kvalifikationskrav för en särskild firmatecknare. Den motsvarar delvis 6 kap. 11 § andra stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 112 f., prop. 1992/93:68 s. 79 och prop. 2013/14:86 s. 105). Övervägandena finns i avsnitt 8.1. När ett bemyndigande att vara särskild firmatecknare får verkan 39 § Ett bemyndigande som avses i 37 § eller en återkallelse av ett sådant bemyndigande har verkan från den tidpunkt då anmälan om registrering enligt 44 § kom in till eller från den senare tid- punkt som anges i bemyndigandet eller återkallelsen. Paragrafen reglerar när ett bemyndigande att vara firmatecknare eller en återkallelse av ett sådant bemyndigande får verkan. Den saknar mot- svarighet i den hittillsvarande föreningslagen. En motsvarande bestäm- melse finns däremot i 8 kap. 38 § aktiebolagslagen (2005:551). Över- vägandena finns i avsnitt 8.2. Såvitt gäller styrelseledamöter och den verkställande direktören finns motsvarande bestämmelser i 13 respektive 33 §. 40 § Styrelsen får besluta att rätten att företräda föreningen och teckna dess firma får utövas endast av två eller flera personer i förening. Någon annan inskränkning i en firmatecknares rätt att teckna föreningens firma får inte registreras enligt 44 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om inskränkningar i firmatecknings- rätten. Den motsvarar 6 kap. 11 § andra stycket fjärde och femte mening- arna i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 112 f.). 41 § Om föreningen inte har någon behörig ställföreträdare som är bosatt i , ska styrelsen bemyndiga en person som är bosatt här att för föreningens räkning ta emot delgivning (särskild delgivningsmottagare). Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Paragrafen innehåller bestämmelser om särskild delgivningsmottagare. Den motsvarar 6 kap. 11 § fjärde stycket i den hittillsvarande förenings- lagen (jämför prop. 1992/93:68 s. 79). Generella inskränkningar i en ställföreträdares kompetens