prop · H503283 · 2018-09-04 00:00:00 — Det skiljer sig från frågan om säkra livsmedel som kontinuerligt har behandlats och har en tydlig plats i regleringen. För att stärka krisberedskapen rörande försörjning har regeringen gett ett ansvar för nationell samordning av kris- och beredskapsplanering av livsmedelsförsörjningen i leden efter primärproduktion. Därutöver har inte regeringen lämnat några närmre anvisningar, exempelvis i regleringsbrev eller genom återrapporteringskrav, om vad som förväntas av myndigheten när det gäller samordningsuppdraget. Tillsammans med bristen på övergripande målbilder lämnar detta ett stort utrymme för tolkning både hos , om samordningen av kris- och beredskapsplanering, och hos övriga berörda aktörer när det gäller ansvarsförhållanden och krav. Detta avsnitt behandlar granskningens andra fråga som gäller myndigheters åtgärder avseende styrning och vägledning, samordning och samverkan samt uppföljning och analys. Inledningsvis behandlas de två första områdena och därefter behandlas det tredje. Avsnittet berör i första hand som är den myndighet som haft ett uppdrag som rör frågan om livsmedelsförsörjning i händelse av en kris, och fokus är på perioden då myndigheten tilldelades detta uppdrag. 3.4.2 Styrning och samordning Av granskningen framgår att har vidtagit krisberedskapsåtgärder inom livsmedelsområdet, ofta med matsäkerhetsanknytning, men även avseende försörjningen av livsmedel vid en kris.147 genomfördes seminarieövningar i fem kommuner utifrån ett scenario med brist på livsmedel, med medverkande från kommuner, landsting och privata aktörer.148 hänvisar till diskussioner med kommuner och länsstyrelser om 147Bilden av att myndigheten har arbetat med frågan och vidtagit olika åtgärder, framgår även av intervjuer som skett med företrädare för myndigheten liksom av andra aktörer. 148Livsmedelsverkets årsredovisning 2011, sid. 19. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N hur MSB:s förslag till resultatmål avseende livsmedel ska tolkas och myndigheten har genomfört kunskapsinhämtning kring hur våra grannländer arbetar.149 Enligt myndigheten har man olika krisberedskapsprojekt. Det handlar om exempelvis insatser som är inriktade mot dricksvattenområdet och insatser kopplade till livsmedelsburna utbrott samt även livsmedelsförsörjning, exempelvis en sektorsövergripande analys av livsmedelsförsörjning.150 hänvisar till rapporter och vägledningar som är framtagna med stöd av anslag 2:4 Krisberedskap.151 och myndigheten har beviljats ytterligare medel genom anslag 2:4 Krisberedskap.152 Av en genomgång av det vägledande och stödjande material som myndigheten presenterar på sin hemsida framgår att det behandlar frågor om säkerheten i mat och vatten samt delvis frågor ur ett försörjningsperspektiv. Myndigheten har tagit fram information om hur företag kan arbeta med ett systematiskt säkerhetsarbete och göra riskanalyser samt hantera en kris och upprätthålla kontinuitet. Det handlar inte om styrande utan snarare om stödjande underlag.153 Vidare har utfärdat många föreskrifter, och allmänna råd, men de har inte en direkt koppling till krisberedskapen ur ett försörjningsperspektiv. Enligt 16 § livsmedelsförordningen får myndigheten meddela föreskrifter i syfte att förebygga och avhjälpa skadeverkningarna av sabotage eller annan skadegörelse som kan påverka livsmedelsförsörjning. har inte utfärdat någon sådan föreskrift inom området livsmedel,154 men däremot för dricksvatten. hänvisar till samverkan genom olika former av kontakter, och medverkar i möten och aktiviteter för att inhämta kunskap.155 medverkar i två samverkansområden, Teknisk infrastruktur och Farliga ämnen,156 och har en dialog med Försvarsmakten och avseende 149Livsmedelsverkets årsredovisning 2013, sid. 37. 15017 fleråriga projekt bedrevs , varav merparten var inriktade mot dricksvattenområdet, ett mindre antal var kopplade till livsmedelsförsörjning och livsmedelsburna utbrott. Se årsredovisning 2015, sid. 25. Mer om detta i avsnittet som behandlar analys och uppföljning. 151För att förstärka effekten av samhällets samlade krisberedskap och krishantering anslås särskilda medel genom anslag 2:4. Samt I brist på bröd äter man limpa – redovisning av återupptagen planering för det civila försvaret enligt regeringsuppdrag , , , Dnr 2016/02115, Saknr 1.1.4, sid. 5. 152Information från via e-post, . 153Livsmedelsverket, hämtad , kontroll/krisberedskap-och-hantering/krisberedskap-och-sakerhet---livsmedel. 154Förteckning över gällande föreskrifter och allmänna råd (LIVSFS 2008:13) 155Livsmedelsverket, hämtad , oss/krisberedskap/livsmedelsforsorjning-vid-kris, årsredovisning , sid. 37. 156Se Förordning (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. R I K S R E V I S I O N E N L I V S M E D E L S - O C H L Ä K E M E D E L S F Ö R S Ö R J N I N G försvarets behov av dricksvatten och livsmedelsförsörjning.157 inledde arbetet med att bilda en samverkansgrupp med representanter för näringslivet, efter att myndigheten tilldelats särskilda medel för krisberedskap.158 startade sedan en privat-offentlig samrådsgrupp för krisberedskap av livsmedel (SKAL),159 samt ett nätverk för intressenter med koppling till området livsmedelsförsörjning.160 3.4.3 Övergripande åtgärder avseende analys och uppföljning När det gäller uppföljning och analys pågår övergripande forskning och uppföljningsarbeten som delvis angränsar till livsmedelsförsörjning. Bland annat finansierar MSB så kallade forskningsmiljöer161 inom området samhällsskydd och beredskap. Vidare pågår vid SLU ett projekt som handlar om att studera svenska lantbrukets förmåga att producera livsmedel under en kris.162 3.4.4Rapportering med anledning av uppdraget om planering av civilt försvar Med anledning av regeringens uppdrag till bevakningsansvariga myndigheter har återrapporterat sitt samordningsansvar och sina vidtagna åtgärder . Myndigheten har bland annat med hjälp av 2:4-anslag tagit fram rapporter och vägledande dokument och haft en fortsatt dialog om Försvarsmaktens behov.163 menar bland annat att det behövs ett förtydligande från regeringen avseende myndighetens uppdrag om samordning, att det saknas fastställda mål och att ansvariga aktörer behöver pekas ut. På lokal och regional nivå är ansvarsförhållandena oklara och det har inte klarlagts av någon myndighet hur en ransonering skulle kunna gå till. Enligt myndigheten behöver samhällsviktiga livsmedelsföretag identifieras liksom 157Livsmedelsverkets redovisning av återupptagen planering för det civila försvaret 2016, , Dnr 2017/00844, Saknr. 1.1.1, sid. 2. 158Livsmedelsverkets årsredovisning 2013, sid. 37. hänvisar till samverkansgruppen som nödvändig för att myndigheten ska kunna fullfölja sitt samordningsuppdrag i enlighet med myndighetens instruktion. 159Livsmedelsverket, hämtad , oss/krisberedskap/livsmedelsforsorjning-vid-kris. 160Livsmedelsverkets årsredovisning 2016. 161CATS, som forskar framför allt inom terrorism och underrättelsetjänst; CARER, centrum för forskning inom respons- och räddningssystem; CENCIP, research (). 162Forskning pågår för ett säkrare samhälle; MSB-finansierad forskning 2015. 163Det pågår ett tvåårigt projekt för att hantera frågor kring detta: Kontinuitet och funktionalitet i samhällsviktig verksamhet – livsmedelsförsörjning. Se redovisning av återupptagen planering för det civila försvaret 2016, , Dnr 2017/00844, Saknr. 1.1.1, sid. 2. Samt I brist på bröd äter man limpa – redovisning av återupptagen planering för det civila försvaret enligt regeringsuppdrag , , , Dnr 2016/02115, Saknr 1.1.4, sid. 5–6. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N strategiskt viktiga livsmedel.164 Vidare anser att det behövs ett förtydligande av vilken styrande status Försvarsmaktens och MSB:s grundsyn har. Myndighetens samordningsuppdrag omfattar korta kriser i ledet efter primärproduktion, vilket gör att ansvaret för kriser i det längre perspektivet samt under höjd beredskap och krig behöver tydliggöras.165 Även har pekat på ett behov av att det klargörs vad som ingår i samordningsansvar. Myndigheten bedömer även att vid planering för en kris som pågår längre än så kommer försörjningsförmågan behöva belysas. 3.4.5 Rapportering genom årsredovisningar har även gått igenom årsredovisningar för åren 2010–2016, för att se hur frågan om försörjning av livsmedel i händelse av en kris har hanterats sedan myndigheten fick sitt samordningsuppdrag. har inte haft något återrapporteringskrav som rör livsmedelsförsörjning i händelse av en kris. Däremot redogör myndigheten inom ramen för sin övergripande återrapportering för de insatser som genomförs, inklusive säkerhetsinriktade insatser som framför allt är kopplade till frågan om säkra livsmedel. Återrapporteringen med direkt koppling till myndighetens uppdrag om att samordna livsmedelsförsörjning är förhållandevis begränsad. årsredovisning finns den första och hittills enda mer utförliga redovisningen avseende myndighetens samordningsuppdrag. 3.4.6 Analyser och rapporter En avsikt med att ge ett samordningsuppdrag var att därigenom bidra till förutsättningarna för att generera kunskap inom området. Det bakomliggande underlaget belyste ett behov av fördjupad kunskap om försörjning av livsmedel i händelse av en kris. Bland annat handlade det om samlad analys, uppföljning och planering, liksom av närmre analys avseende risker och behov kring försörjningsaspekter.167 När det gäller rapporter och analyser så kan konstateras att har i samarbete med och genomfört en större sektorsövergripande analys av livsmedelsförsörjning i händelse av en kris. Ambitionen var att förutsättningslöst 164I brist på bröd äter man limpa – redovisning av återupptagen planering för det civila försvaret enligt regeringsuppdrag , , , Dnr 2016/02115, Saknr 1.1.4, sid. 6–8. 165Livsmedelsverkets redovisning av återupptagen planering för det civila försvaret 2016, , Dnr 2017/00844, Saknr. 1.1.1, sid. 3. 166Information från via e-post, . 167Regeringsbeslut 3, , Jo2010/889; Uppdrag om inrättande av samverkansgrupper eller råd för samordning av krisberedskapsplanering av livsmedels- och dricksvattenförsörjning, sid. 2–3. R I K S R E V I S I O N E N L I V S M E D E L S - O C H L Ä K E M E D E L S F Ö R S Ö R J N I N G analysera hela funktionen livsmedelsförsörjning och man pekade bland annat på ett behov av att ”tydligare identifiera vilka offentliga aktörer i som har ett försörjningsansvar liksom att… se över hur dessa arbetar med upphandling för att matleveranser även ska vara tryggade i kris”.168 I rapporten konstaterades även att livsmedelssektorn inte har någon aktör som ansvarar för att göra sektorsövergripande analyser, och att det saknas direktiv om vad som ska ingå i sektorsövergripande analyser till skillnad från risk- och sårbarhetsanalyser som det finns direktiv för. Utöver det har i ett samverkansprojekt genomfört en större undersökning avseende försörjningsbehov och försörjningsförmåga. , Region , och Försvarsmakten medverkade i samverkansprojektet som handlade om en inventering av självförsörjningsförmåga.169 har producerat risk- och sårbarhetsanalyser i linje med krisberedskapsförordningen och MSB:s föreskrifter. I analyserna behandlas hot och risker och beroendeförhållanden med mera ur olika perspektiv, inklusive för livsmedelsförsörjning.170 Analyserna innehåller en sektorsövergripande dimension och har därmed delvis en mer samlande funktion, på en övergripande nivå. I övrigt har tagit fram strax under tio rapporter som behandlar frågor kopplade till försörjning av livsmedel i händelse av en kris.171 Rapporterna belyser frågor och perspektiv samt risker och utmaningar inom området.172 De två rapporter som tagits upp ovan hade en djupare 168”Avsikten är att betrakta sektorn som en helhet utan att låta myndighetsansvar eller juridiska begränsningar avgränsa analysen. Genom att även inkludera privata aktörer ges en mer komplett bild av sektorn och dess förutsättningar. Då går det att identifiera gemensamma problem, och hitta gemensamma lösningar och därigenom få en bättre krisberedskap.” Sektorsperspektiv handlar om att samhällsansvaret inom en sektor ofta är uppdelat mellan olika myndigheter medan privata aktörer har ansvar för den producerande delen. Se , , SRSA: sektorsövergripande risk och sårbarhetsanalys (2015), (FOI Memo 4945), E13366, sid. 9. Detta kan relateras till återrapportering där myndigheten konstaterar att det återstår att identifiera viktiga livsmedelsföretag. 169Konsekvenser för med uteblivna livsmedelstransporter, Ett krisberedskapsprojekt genomfört isamverkan mellan , Region , på och Försvarsmakten –2016 170Livsmedelsverket har även informerat regeringen genom föredragningar avseende livsmedelsförsörjning ur ett krisperspektiv för departement. 171Finansieringen har skett genom anslag 2:4 Krisberedskap och rapporterna har ofta lämnats som beställning till en extern aktör (FOI). 172Konsekvenser för med uteblivna livsmedelstransporter, Ett krisberedskapsprojekt genomfört isamverkan mellan , Region , på och Försvarsmakten –2016, ; SRSA: sektorsövergripande risk och sårbarhetsanalys (2015); Livsmedelsförsörjning i ett krisperspektiv, , ; Krisberedskap för livsmedelsförsörjning i ett internationellt perspektiv – en förstudie, FOI Memo 4945, ; Fallstudie Branden i – utvärdering av livsmedelsförsörjningen, ; Förutsättningar för livsmedelsberedskap på nivå, En studie på uppdrag av , och , FOI-R—4109—SE, 2015; 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N sektorsövergripande, tvärsektoriell inriktning på bland annat försörjning. Resten behandlar bland annat livsmedelssektorn och livsmedelsindustrin173, internationella jämförelser174, lokal livsmedelsberedskap175 och så finns en mer generell studie som utfördes i ett inledningsskede av myndighetens samordningsuppdrag176. 3.5 Sammanfattande iakttagelser och analys Inom ramen för sitt krisberedskapsarbete har bland annat arbetat med insatser som rör uppdraget om nationell samordning. Det handlar om olika former av åtgärder för vägledning, samordning och analys, såsom att utveckla stödmaterial och upprätta kontakter och samverkansformer. Publicerade rapporter och de projekt och vägledningar som utvecklats har finansierats med medel från anslag 2:4 Krisberedskap. Myndighetens åtgärder har inte handlat om styrande utan snarare om stödjande insatser. bildade en samrådsgrupp för krisberedskapsplanering av livsmedelsförsörjning (SKAL), med anledning av det uppdrag som regeringen gav myndigheten . Detta var ett steg i arbetet med att knyta kontakter med berörda aktörer. När det gäller återrapporteringen och kunskapsinhämtningen inom området så har tagit fram ett antal rapporter som ur olika perspektiv behandlar livsmedelsförsörjning i händelse av en kris, varav två har haft ett mer övergripande perspektiv. har nämnt frågan i sin årsredovisning men rapporteringen har inte varit särskilt framträdande. Myndigheten har pekat på risker och ett behov av åtgärder för att förtydliga området. Myndigheten har hänvisat till vikten av att regeringen förtydligar myndighetens samordningsuppdrag och styrningen inom området. Även har hänvisat till att det behövs ett förtydligande i regeringens styrning. Sammantaget verkar samordningsuppdraget till ha bidragit till kunskap och samordning inom området, som det finns oklarheter inom området som enligt bedömning påverkar förutsättningarna för det säkerhetsskapande arbetet. Livsmedelsförsörjning i ett krisperspektiv – enkät till hushåll avseende tillgång och ansvar, FOI Memo 5469, , Krishantering vid livsmedelsbrist, Resultat vid livsmedelsbrist, Resultat från seminarieövningar i fem kommuner, FOI Memo 5646, . 173Rapporten konstaterar att utvecklingen mot kostnadseffektiv distribution har påverkat sårbarheten och tillgängligheten till livsmedel vid störningar. , , (FOI Memo 4945), E13366, , (). 174Krisberedskap för livsmedelsförsörjning i ett internationellt perspektiv – en förstudie, (FOI Memo 4945), (). 175Molin, , , , Förutsättningar för livsmedelsberedskap på nivå, En studie på uppdrag av , (FOI-R—4109—SE, 2015). 176Lindgren, ; , . R I K S R E V I S I O N E N L I V S M E D E L S - O C H L Ä K E M E D E L S F Ö R S Ö R J N I N G Detta kapitel behandlar läkemedelsförsörjningen i en situation av kris eller höjd beredskap, med inriktning mot styrning och ansvarsförhållanden (revisionsfråga 1) och vad ansvariga myndigheter själva har gjort avseende styrning och vägledning, samordning och samverkan samt uppföljning och analys, för att bidra till förutsättningarna att hantera risker med läkemedelsförsörjning (revisionsfråga 2). Detta avsnitt avser att belysa läkemedelsförsörjningen ur ett krisberedskapsperspektiv så beskrivningar av ansvar, vidtagna åtgärder med mera fokuserar därför på tillgång ur ett krisberedskapsperspektiv. Frågan om läkemedelsförsörjning och tillgång till läkemedel kan dock ses ur ett framtidsperspektiv, det vill säga hur vi säkerställer det offentligas tillgång till läkemedel för framtiden. Framtidsperspektivet kan i sin tur delas in i ett ekonomiskt perspektiv och i ett utvecklingsperspektiv. Det ekonomiska perspektivet gäller hur staten säkerställer en finansiering av läkemedel som är långsiktigt hållbar och kostnadseffektiv. Utvecklingsperspektivet innefattar utvecklingen av nya läkemedel med frågor om hur vi kan balansera kraven på kostnadseffektivitet och ett långsiktigt hållbart system, men stimulera utveckling och innovation när det gäller framtagandet av nya läkemedel - det som brukar kallas life science-perspektivet.177 Tillgång kan också ses ur perspektivet individens vardagliga behov, det vill säga om individen kan hämta ut sitt läkemedel just nu och i sin närhet, och om sjukvården kan erbjuda god vård i den dagliga verksamheten. Dessutom kan tillgång också ses i ett krisperspektiv, det vill säga om det finns tillräckligt med läkemedel för att hantera en situation som avviker från den vardagliga verksamheten. Alla dessa perspektiv påverkar varandra dynamiskt och det går egentligen inte att helt isolera de olika perspektiven. Att skapa ett system som innebär begränsade kostnader kan påverka innovation vad gäller utveckling av nya läkemedel och viljan hos tillverkare att marknadsföra läkemedel på den svenska marknaden, som det kan innebära ökade resurser för det offentliga att köpa mer eller fler läkemedel. Underlaget som rör läkemedelsfrågor är synnerligen omfattande och av utrymmesskäl går det därmed inte att göra fullödiga beskrivningar av alla tänkbara frågor och förhållanden.178 177SwedenBIO, hämtad , . 178För att få en fördjupad bild av frågor kopplade till läkemedel överlag hänvisas läsaren till SOU 2013:54, SOU 2012:75, SOU 2017:15 och dir. 2016:95. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.1.1 Hur är läkemedelsförsörjningen organiserad? Läkemedelsförsörjningen i är del av en gemensam europeisk marknad som i sin tur är en del av en global marknad. Först i processen ligger forskning om och utveckling av nya läkemedel. Nästa led består av tillverkare av de råvaror som i sin tur behövs för att tillverka de läkemedlen. Råvarutillverkning är i huvudsak koncentrerad till ett mindre antal företag med tillverkning i (främst i och ), vilket är en av orsakerna till att läkemedelsförsörjningen globalt är sårbar.179 Nästa led i kedjan är den faktiska tillverkningen. När det finns ett godkänt läkemedel för försäljning följer sedan distributionsledet. Efter distributionsledet kommer inköpsledet och slutligen finns individen som konsumerar läkemedlet. Kedjan är dock synnerligen komplex eftersom aktörerna kan befinna sig i olika delar av världen och samma aktör kan förekomma i flera olika led. Samtliga delar av kedjan är omgärdade av regelverk som styr hur aktiviteterna ska utföras. De flesta läkemedlen för den svenska marknaden tillverkas utomlands och ledtiderna från tillverkning till användare är långa.180 De flesta svenska tillverkarna ägs dessutom av utländska aktörer. Den europeiska marknaden består av 800 grossister som levererar till cirka 173 000 apotek, sjukhus och kliniker, vilka i sin tur försörjer över 500 miljoner människor med läkemedel.181 Alla EU/EES- tillverkare och partihandlare får bedriva handel i . Distributionen hanteras från ett fåtal centrallager i EU/EES och en stor del av handeln bedrivs genom tredjepartslogistiker. I finns i huvudsak två stora kanaler för att tillhandahålla läkemedel till individen som i slutändan konsumerar läkemedlet: öppenvårdsapoteken och landstingen. Landstingen köper in läkemedel till den slutna vården, alltså i huvudsak den vård som bedrivs på sjukhus. Landstingen ansvarar för att tillgodose sitt eget behov av läkemedel och gör det i huvudsak genom upphandling för egen del eller gemensamt med andra landsting. Öppenvårdsapoteken köper in läkemedel för att tillgodose behovet av läkemedel utanför den slutna vården, det vill säga till individer som får läkemedel utskrivna på recept.182 I finns 276 partihandlare men i praktiken sker leveransen till apotek via två stora distributörer som har lager. Varje enskilt läkemedel finns dessutom endast på en 179Reiman-Suijkerbuijk, , Läkemedelsförsörjning – tillverkning och partihandel, , (). 180Reiman-Suijkerbuijk, , Läkemedelsförsörjning – tillverkning och partihandel, , (). kan inte heller styra om flöden eller påverka aktörernas lagernivå. 181Reiman-Suijkerbuijk, , Läkemedelsförsörjning – tillverkning och partihandel, , (). 182Vissa receptfria läkemedel får dessutom säljas utanför öppenvårdsapoteken i detaljhandeln. R I K S R E V I S I O N E N L I V S M E D E L S - O C H L Ä K E M E D E L S F Ö R S Ö R J N I N G Distributionskedjan i bygger på små och snabba kontinuerliga leveranser från centrala lager, det som kallas ”just in time”.183 På grund av hotbilden under det byggde upp beredskapslager med sjukvårdsförnödenheter för hälso- och sjukvården. I lagren fanns läkemedel som var avsedda för en krigssituation, samt vissa läkemedel för att klara återstående fredssjukvård under höjd beredskap. Uppbyggnaden av beredskapslager avslutades åren 1995–1996. gjorde i samverkan med Försvarsmakten en skadeutfallsstudie utifrån den förändrade hotbilden, och med denna studie som grund beslutade att reducera beredskapslagringen.184 lagrar sällan använda antidoter och vissa vacciner, antidoter för vissa kemiska och radionukleära händelser samt infusionsvätskor.185 har beredskapslager som rör pandemi och smittskydd, men utöver detta finns det således ingen beredskapslagring av läkemedel i statlig regi. planeringsunderlag för civilt försvar visar dessutom att Försvarsmakten är starkt beroende av den civila hälso- och sjukvården för sin medicinska förmåga.186 4.1.3Avvecklingen av åtaganden för läkemedelsförsörjning vid kris och höjd beredskap Fram till omregleringen av apoteksmarknaden åtog sig genom ett verksamhetsavtal med staten att på affärsmässiga grunder fullgöra uppgifter inom totalförsvarets läkemedelsförsörjning. Bolaget skulle utforma resurserna för totalförsvarets läkemedelsförsörjning så att de kunde stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar i samhället. skulle även enligt verksamhetsavtalet fullgöra samma uppgifter som de myndigheter som har ett ansvar enligt förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap.187 Åtagande att fullgöra uppgifter enligt denna förordning var ett åtagande inom ramen för handelsmarginalen. 188 I utredningen som låg till grund för apoteksreformen 2009 framfördes att enligt utredningens bedömning skulle aktörerna på den omreglerade marknaden ha intresse av att på 183Reiman-Suijkerbuijk, , Läkemedelsförsörjning – tillverkning och partihandel, , (). 184SOU 2013:54, sid. 125–126. 185Socialstyrelsens risk- och sårbarhetsanalys 2016, , sid. 18.