prop · H60315 · 2018-11-23 00:00:00 — förstärktes kansliet med en biträdande inspektör med revisorskompetens efter att det 2015 upptäcktes en omfattande ekonomisk oegentlighet inom biståndsverksamheten vid en utlandsmyndighet. Förstärkningen av inspektörskansliet har enligt UD inneburit att inspektörerna har ökat sitt fokus på ekonomiadministrationen vid utlandsmyndigheterna under sina inspektioner.151 Inspektörerna granskar sällan internkontrollen inom migrationsverksamheten ska UD-inspektörerna även granska att internkontrollen av utlandsmyndigheternas verksamhet sker på ett effektivt och ändamålsenligt sätt.152 Enligt UD innebär detta inte något nytt i hur inspektionerna genomförs utan detta har ingått även tidigare.153 Kontrollrutiner och löpande kontroller är en del av internkontrollen och därför har gått igenom inspektörsrapporter i syfte att undersöka om inspektionerna omfattar dessa kontroller. Genomgången visar att det sällan framgår om internkontrollen inom migrationsverksamheten granskats och bedömts. När deltar vid inspektioner ökar dock fokus på internkontrollen, men det saknas ofta en bedömning av om internkontrollen är ändamålsenlig.154 En UD-inspektion genomförs under en arbetsvecka och inspektörerna ska hinna gå genom en detaljerad checklista med frågor som rör hela utlandsmyndighetens verksamhet.155 En anledning till inspektionernas begränsade fokus på migrationsverksamhetens internkontroll kan därför vara att 148Se 3 § föreskrifter (UF 2009:1) om inspektörernas verksamhet, senast ändrad genom UF 2017:5. 149Intervju vid UD, (a). 150Intervju vid UD, (a). 151Intervju vid UD, (a). 152Se 5 § 6 föreskrifter (UF 2009:1) om inspektörernas verksamhet, senast ändrad genom UF 2017:5. 153Intervju vid UD, (a). 154Riksrevisionens sammanställning av UD:s inspektionsrapporter . 155Intervju vid , (a) och (b) och intervju vid UD, (a) och (b). 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N inspektörerna av tidsskäl inte hinner med att närmare inspektera denna del. En annan anledning kan vara att checklistan främst utgår från gällande krav på internkontroll inom migrationsverksamheten, och fram till fanns inte så många sådana krav. Granskningen visar också att UD och inte använder samma kriterier för inspektioner av utlandsmyndigheternas migrationsverksamhet, utan att de har olika checklistor.156 UD:s och inspektioner av utlandsmyndigheternas migrationsverksamhet genomförs därför heller inte på ett enhetligt sätt. UD uppger att departementets checklista är ett levande dokument och att departementet stämmer av listan med med jämna mellanrum. Den senaste versionen av UD:s checklista togs fram i årsskiftet 2017/2018. 157 Även vid pågår det ett arbete med att ta fram en ny checklista. Enligt uppgift ska checklistan arbetas fram med en referensgrupp inom och med den personal vid som deltar vid UD:s inspektioner. Vad förstår kommer dock inte UD att involveras i arbete med att ta fram den nya checklistan utan UD ska få lämna synpunkter på checklistan när den är klar.158 Stickproven är för små för att kunna upptäcka systematiska fel i handläggningen genomgång av inspektionsrapporterna visar att tagit stickprov av viseringsärenden i runt hälften av de inspektioner där myndigheten medverkat. Stickproven uppgår i vanliga fall till runt ett 20-tal ärenden och har dragits slumpmässigt från . Det framgår inte av inspektionsrapporterna vad som är syftet med stickproven eller hur kontrollerna av ärendena har gått till.159 Om syftet är att upptäcka systematiska felaktigheter i handläggningen är stickprovsurvalet enligt för litet. Många utlandsmyndigheter handlägger ett stort antal viseringsärenden , och ett slumpmässigt urval av endast 20 ärenden från kan enligt inte ge underlag för att upptäcka systematiska fel i handläggningen. uppger att myndigheten vid vissa inspektioner gått i genom ett större antal viseringsbeslut.160 156Intervju vid , ; intervju vid UD, (a); dokument från , : Checklista vid inspektioner: Migration och dokument från UD, : Checklista (administration, migration m.m.) vid inspektioner. 157Intervju vid UD, (a). 158Intervju vid , . 159Riksrevisionens sammanställning av UD:s inspektionsrapporter . 160Uppgift från , . R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R 5.2.2Regeringskansliets internrevision granskar endast ekonomiadministrationen internrevision har till uppgift att utföra internrevision av all verksamhet inom , kommittéväsendet och utrikesrepresentationen. Internrevisionen ska självständigt granska hur interna styrning och kontroll och de ekonomiska redovisningsskyldigheterna fullgörs.161 Internrevisionen granskar runt tio utlandsmyndigheter.162 Internrevisionen uppger att hela verksamheten vid utlandsmyndigheten ingår i granskningsmandatet men att internrevisionen har gjort bedömningen att det är inom den ekonomiska redovisningen som de största riskerna finns och fokus i granskningen är därför på utlandsmyndigheternas ekonomiadministration.163 Internrevisionen har inte granskat internkontrollen inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna.164 Internrevisionen samordnar sina revisionsbesök med UD-inspektörerna Internrevisionen samordnar sina revisionsbesök vid utlandsmyndigheterna med UD-inspektionernas besök. Anledningen är dels att inte belasta utlandsmyndigheterna med för många besök och dels för att ett gemensamt besök ger en bra genomlysning av utlandsmyndigheten. Internrevisionen framhåller att rollfördelningen är tydlig och att internrevisionen genomför en oberoende och självständig granskning.165 anser dock att det går att ifrågasätta samordningsvinsterna. Som visat ovan inspekteras varje utlandsmyndighet relativt sällan och en spridning av besöken borde därför inte vara alltför belastande för utlandsmyndigheterna. Dessutom har UD-inspektörerna numera tillgång till egen revisorskompetens och kan därför själva granska ekonomiadministrationen vid utlandsmyndigheterna. vill också lyfta fram ett mer principiellt skäl. Internrevisionen har till uppgift att granska all verksamhet inom , inklusive UD- inspektörerna. Att besöka utlandsmyndigheterna tillsammans med UD- inspektörerna kan därför påverka internrevisionens oberoende såväl som uppfattningen om internrevisionens oberoende. 161Se 62 och 63 §§ förordningen (1996:1515) med instruktion för . 162Riksrevisionens sammanställning av Statsrådsberedningens redovisning av internrevisionens verksamhet 2011–2016 och intervju vid internrevision, . 163Intervju vid internrevision, . 164Riksrevisionens sammanställning av Statsrådsberedningens redovisning av internrevisionens verksamhet 2011–2016 och intervju vid internrevision, . 165Intervju vid internrevision, . 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5.2.3Migrationsverkets internrevision har haft begränsad fokus på migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna internrevision genomför inga regelbundna granskningar av migrationsverksamhet vid utlandsmyndigheterna. Internrevisionen genomförde 2015 en granskning av ansvar vid utlandsmyndigheternas migrationsverksamhet och rekommendationerna i granskningsrapporten följdes upp året efter i egen rapport.166 har inte tagit del av några andra granskningar från internrevisionen som rör utlandsmyndigheternas migrationsverksamhet. 5.2.4 utövar tillsyn över säkerhetsskyddet genomför runt 10–15 tillsynsbesök vid utlandsmyndigheterna. Urvalet av myndigheter utgår från en riskbedömning och tillsynen syftar till att kontrollera utlandsmyndigheternas säkerhetsskydd vad gäller person-, informations-, infiltrations- och tillträdesskydd. Tonvikten ligger således inte på utlandsmyndigheternas migrationsverksamhet. Den berörs dock till viss del genom att tillsynen kontrollerar hantering och förvaring av viseringsmärken.167 5.3 Begränsad efterhandskontroll av kritiska data Efterhandskontroller av kritiska data innebär att t.ex. följa upp handläggningsstatistik i syfte att upptäcka ovanliga förändringar eller mönster. Inom utlandsmyndigheternas migrationsverksamhet kan detta innebära att följa upp personalens slagningar i ärendehanteringssystem för att undersöka om systemen har använts på otillåtet sätt. Det kan även innebära att följa upp beslut i viseringsärenden för att se om det finns en enhetlig praxis i bifall och avslag mellan olika beslutsfattare och utlandsmyndigheter. 5.3.1 Det görs inga systematiska efterhandskontroller av slagningar loggar och arkiverar alla slagningar som görs i myndighetens ärendehanteringssystem. Det är endast som har tillgång till loggarna och som har behörighet att göra efterhandskontroller av slagningar vid utlandsmyndigheterna. gör emellertid ingen systematisk efterhandskontroll av slagningar, utan gör endast kontroller om det finns misstanke om att systemen har använts på ett otillåtet sätt. 166Migrationsverket, Utlandsmyndigheternas migrationsverksamhet – En granskning av verkets ansvar på ambassader och konsulat, rapport granskning 2015:2 och , Uppföljning av granskning – Utlandsmyndigheternas migrationsverksamhet, rapport uppföljning . 167Intervju vid UD, . R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R försökt hitta ett system för systematiska kontroller, men det har ännu inte lyckats eftersom det varit svårt att definiera vad som är otillåtna slagningar. uppger att myndigheten skulle kunna göra stickprov av slagningar, men även vid stickprov är det svårt att avgöra om slagningar har varit otillåtna. 5.3.2 Viseringsavhopp följs upp till viss del Visering ska endast ges till personer som har för avsikt att återvända till sitt hemland efter avslutad viseringsperiod. Vissa personer som beviljats visering väljer emellertid att inte återvända, utan söker asyl i det land som de besöker. Detta kallas viseringsavhopp. Viseringsavhopp kan vara ett resultat av oavsiktlig eller avsiktlig felaktig handläggning vid utlandsmyndigheterna och är därför viktiga att följa upp både ur ett kvalitets- och ett oegentlighetsperspektiv. Uppgifter om hur många viseringsavhopp som har skett från ett visst land och vilken utlandsmyndighet som beviljat viseringen finns i ärendehanteringssystem. delar statistik över viseringsavhopp med samtliga utlandsmyndigheter och migrationssambandsmän samt med UD och Justitiedepartementet.169 UD har efterfrågat mer analys från , eftersom viseringsavhopp kan vara kopplade till oegentligheter vid en utlandsmyndighet.170 har inte genomfört någon sådan analys, men myndigheten har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att analysera orsakerna till och omfattningen av viseringsavhopp samt lämna återkoppling och rekommendationer om utvecklingsinsatser till berörda utlandsmyndigheter. Uppdraget ska redovisas till senast den 15 september 2018.171 5.3.3 Det sker ingen uppföljning av viseringsbeslut på handläggarnivå Att följa upp handläggningsstatistik över bifall och avslag i viseringsärenden vid utlandsmyndigheterna ger underlag för att bedöma om det finns en enhetlig praxis mellan olika beslutsfattare och utlandsmyndigheter. En sådan uppföljning är således viktig ur ett kvalitetsperspektiv och kan dessutom ge indikationer på oegentligheter vid en utlandsmyndighet. Det är som förvaltar statistiken och som därmed kan göra sådan uppföljning. UD har efterfrågat uppföljning av om viseringsbeslut på handläggarnivå. har dock inte gjort några systematiska uppföljningar, eftersom myndigheten anser att 168Intervju vid , (d). 169E-post från , . 170Intervju vid UD, . 171Regleringsbrev för avseende (). 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N viseringsverksamheten vid utlandsmyndigheterna är UD:s ansvar och att eventuella uppföljningar därför bör ske på UD:s uppdrag, t.ex. när deltar vid UD:s inspektioner. uppger vidare att myndigheten gör flera insatser för att stärka kvaliteten i utlandsmyndigheternas handläggning av viseringsärenden. sammanställer bl.a. relevanta domstolsavgöranden tillsammans med rekommendationer i sina cirkulär till utlandsmyndigheterna. Återkoppling på domar kan också ges specifikt till berörd utlandsmyndighet. bistår också med stöd i handläggningen till utlandsmyndigheterna via en särskild brevlåda vid myndigheten samt att eventuella brister lyfts till berörda vid utlandsmyndigheten och till UD.172 I det regeringsuppdrag som har fått om viseringar ingår även att redovisa hur kvaliteten i handläggningen av viseringar kan följas upp.173 5.4 Risk för att tillsynen av tjänsteleverantören blir ytlig Många utlandsmyndigheter som handlägger ärenden om Schengenvisering använder sig av tjänsteleverantören , som upphandlat och tecknat ett ramavtal med. Leverantören tar bl.a. emot viseringsansökningar från sökanden och skickar sedan ansökningarna till utlandsmyndigheten för beslut.174 VFS-Global utför en omfattande verksamhet åt utlandsmyndigheterna. tog leverantören emot 177 000 ansökningar om visering, motsvarande av alla viseringsansökningar det året.175 Varje utlandsmyndighet som har gjort ett avrop från ramavtalet och tecknat ett lokalt avtal med leverantören ansvarar för tillsynen lokalt.176 UD har tagit fram en vägledning och checklistor för hur tillsynen ska genomföras. Enligt vägledningen är syftet med tillsynen att säkerställa att kraven i avtalet uppfylls samt att verksamheten i övrigt bedrivs på ett godtagbart sätt. ska dels följa upp att leverantörerna har en fungerande intern styrning och kontroll, dels göra uppföljningar, ge återkoppling och samarbeta i vardagen, dels göra kontroller på plats i leverantörens lokaler samt genomföra fördjupad granskning (revision) av utvalda områden. anser att checklistan har fokus på de oegentlighetsrisker som kan finnas inom leverantörens verksamhet men konstaterar att listan är 172E-post från , . 173Regleringsbrev för avseende (). 174År 2017 var det 27 av totalt 54 utlandsmyndigheter med viseringsverksamhet som hade avtal med VFS-Global (e-post från UD, och uppgift från UD, ). Se kap. 2 för en närmare beskrivning av VFS-Global. 175Statskontoret, Migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. 176Uppgift från UD, . I viseringskodexen finns krav på kontroller av externa tjänsteleverantörer, se avd. IV artikel 43 EUT L 243, , s. 1–58. 177Regeringskansliet (UD) () Vägledning för tillsyn av verksam hos extern tjänsteleverantör. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R Eftersom utlandsmyndigheterna har begränsade personalresurser finns det därmed risk för att tillsynen inte hinns med på ett tillfredsställande sätt. 5.5 Det finns tydliga rapporteringsvägar tillbaka finns rapporteringsvägar för uppgiftslämnare som vill anmäla misstanke om eller upptäckt av oegentligheter inom utrikesförvaltningen. la UD upp information på sitt intranät om att uppgiftslämnare kan vända sig till UD:s regeltillsyn om de vill lämna uppgifter om misstänkta oegentligheter.178 finns även samma information på regeringens externa webbplats. Informationen på UD:s intranät och regeringens externa webbplats finns både på svenska och på engelska. 179 Information om rapporteringsvägen finns också i UD:s etiska riktlinjer och i vägledningen om utrikesförvaltningens arbete med att förhindra oegentligheter.180 Utlandsmyndigheterna har egna webbplatser där det bl.a. finns information för sökande om handläggningen av migrationsärenden. konstaterar att det på dessa webbplatser ofta finns information om vart uppgiftslämnare kan vända sig om de misstänker oegentligheter inom biståndsverksamheten. Däremot saknas det information om rapporteringsväg för andra verksamhetsområden, t.ex. migrationsverksamheten.181 Det finns inga tydliga krav på att utlandsmyndigheterna ska genomföra löpande kontroller inom migrationsverksamheten. Sannolikt har många utlandsmyndigheter dessutom för lite resurser för sådana kontroller. Flera aktörer har i uppgift att genomföra efterhandskontroller av utlandsmyndigheterna, men fokus på migrationsverksamheten är ändå begränsad. Av de 60 utlandsmyndigheter som har migrationsverksamhet inspekterar UD runt 12, vilket innebär att sådana myndigheter inspekteras relativt sällan. Vid inspektionerna granskas och bedöms dessutom inte alltid internkontrollen inom migrationsverksamheten. Inspektionerna sker inte heller alltid på ett enhetligt sätt. 178Intervju vid UD (b) och dokument från UD, : Utskrifter från Klaranätet. 179Regeringens webbplats () Misstanke om brott eller andra oegentligheter; Regeringens webbplats () Reporting suspected crimes or irregularities och dokument från UD, : Utskrifter från Klaranätet. 180Regeringskansliet (UD) (protokoll ) Etiska riktlinjer vid utlandstjänstgöring och () (bilaga till beslut ) Vägledning för utrikesförvaltningens arbete med att förhindra oegentligheter. 181Riksrevisionens sammanställning av utlandsmyndigheternas webbplatser på . 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N internrevision har granskat den interna kontrollen inom migrationsverksamheten. internrevision samordnar sina revisionsbesök med UD-inspektörerna, vilket enligt riskerar att påverka internrevisionens oberoende. genomför också efterhandskontroller vid utlandsmyndigheterna, men fokus ligger på myndigheternas säkerhetsskydd. Granskningen visar vidare att uppföljning av slagningar i ärendehanteringssystem och analys av handläggningsstatistik endast har genomförts i begränsad omfattning. bedömning är därför att efterhandskontrollerna av utlandsmyndigheternas migrationsverksamhet är av så liten omfattning att de sannolikt inte bidrar till att upptäcka oegentligheter. Tjänsteleverantören utför en omfattande verksamhet åt utlandsmyndigheterna och tillsynen av leverantören är därmed viktig. Utlandsmyndigheternas tillsyn riskerar dock bli ytlig till följd av de omfattande tillsynskraven och utlandsmyndigheternas begränsade resurser. Konsekvensen kan bli att oegentlighetsrisker inte upptäcks. Det finns tillbaka en tydlig rapporteringsväg för anmälan av oegentligheter inom utrikesförvaltningen både för anställda och externa uppgiftslämnare. Det saknas dock information om rapporteringsvägen på utlandsmyndigheternas egna webbplatser. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R 6 Hantera anmälda oegentligheter Det är viktigt att det finns rutiner för hur anmälningar av påstådda oegentligheter ska hanteras för att säkerställa en enhetlig och rättssäker utredning. Den som utreder anmälningar bör ha mandat och kompetens och vara oberoende i förhållande till det som utreds. Om flera ansvarar för en utredning bör ansvarsfördelningen mellan dessa framgå av rutinen. I arbetet med att hantera oegentligheter ingår också att dra lärdomar av det som inträffat för att förbättra skyddet mot oegentligheter. I granskningen har vi närmare undersökt omfattningen av anmälningar som rör utlandsmyndigheternas migrationsverksamhet och hur dessa anmälningar hanterats. Därutöver har vi också undersökt om lärdomar har dragits. 6.1 Anmälningarna har ökat har gått genom anmälningar om påstådda oegentligheter inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna som inkommit till UD och . Granskningen visar att runt 60 påstådda oegentligheter anmäldes . Antalet anmälningar har ökat gradvis och ökningen var särskilt stor 2017. gjordes runt 10 anmälningar medan det gjordes närmare 30 anmälningar.182 vill understryka att anmälningarna innehåller påståenden om att någon oegentlighet har inträffat vilket innebär att det inte behöver ha förekommit någon faktisk oegentlighet. har inte kunnat granska hur många av anmälningarna som har varit faktiska oegentligheter, men kan konstatera att flera fall av oegentligheter har inträffat. Totalt har 13 utlandsmyndigheter varit berörda av anmälningarna. De flesta av dessa utlandsmyndigheter har berörts av en eller två anmälningar medan vissa berörts av fler. Majoriteten av anmälningarna har rört utlandsmyndigheter i , och . Flertalet anmälningar gäller påståenden om att personal vid utlandsmyndigheter kräver muta för att sökanden ska få intervjutid i viserings- och uppehållstillståndsärenden. Därutöver har anmälningarna gällt påståenden om krav på muta för att sökande ska få gynnande beslut i viserings- och uppehållstillståndsärenden, jäv i handläggningen av uppehållstillstånds- och 182Riksrevisionens aktgranskning av anmälningar om oegentligheter inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. Totalt har gått igenom 49 akter vid UD och . I några av akterna fanns det anmälningar om fler än en påstådd oegentlighet, varför det totalt fanns runt 60 anmälningar om påstådda oegentligheter. Se vidare bilaga 1 Metod och material. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N viseringsärenden, felaktiga avgifter i uppehållstillståndsärenden, försvunna viseringsmärken, viseringsbeslut som har fattats på oriktiga grunder och otillåtna slagningar i ärendehanteringssystem. 6.2Sedan 2017 finns en skriftlig rutin men den brister i flera väsentliga avseenden UD:s regeltillsyn är mottagare av anmälningar om oegentligheter inom utrikesförvaltningen och ansvarar för att koordinera eventuella utredningar som kan följa på anmälningar.183 UD:s regeltillsyn inrättades 2010 och bestod av en tjänst. utökades regeltillsynen med en halv handläggartjänst på grund av ökningen av anmälningar inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna.184 Först upprättade regeltillsynen en skriftlig rutin för hantering av anmälda oegentligheter, som sedan uppdaterades i december 2017.185 Den uppdaterade rutinen beskriver i sju steg hur hanteringen går till från att en anmälan inkommit till att utredningen avslutas. Av rutinen framgår det vidare att hanteringen av anmälningar ska ske på ett enhetligt, rättssäkert och skyndsamt sätt i enlighet med gällande lagstiftning och utrikesförvaltningens regelverk.186 Enligt UD beskriver den uppdaterade rutinen på ett tydligare sätt hur hanteringen går till. Därutöver innebär den nya rutinen att hanteringen på vissa områden har ändrats jämfört med den tidigare rutinbeskrivningen och arbetssättet.187 Förändringen innebär att regeltillsynen självständigt kan initiera en utredning och att regeltillsynen ansvarar för att göra en inledande bedömning av misstanke om oegentligheter. Därutöver har det tydliggjorts i den uppdaterade rutinen att regeltillsynen, i de fall en utredning inleds, i samråd med berörda UD-enheter tar fram en skriftlig vägledning till berörd utlandsmyndighet om hur utredningen ska bedrivas.188 183Se 39 § föreskrifter (2016:1) med arbetsordning för och () (promemoria ) Interna rutiner för hantering av misstankar om oegentligheter inom . 184Intervju vid UD, (b). 185Regeringskansliet (UD) (promemoria ) Anmälningar om misstankar om oegentligheter vid en utlandsmyndighet och () (promemoria ) Interna rutiner för hantering av misstankar om oegentligheter inom . 186Regeringskansliet (UD) (promemoria ) Interna rutiner för hantering av misstankar om oegentligheter inom . 187Möte vid UD, . 188Jmf () (promemoria ) Anmälningar om misstankar om oegentligheter vid en utlandsmyndighet och () (promemoria ) Interna rutiner för hantering av misstankar om oegentligheter inom . R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R bedömning är att samtliga steg i den uppdaterade rutinen är relevanta. Vissa av de ändringar som gjordes i samband med uppdateringen skapar dessutom förutsättningar för en bättre hantering. Enligt säkerställer dock inte rutinen att utredningar genomförs på ett enhetligt, oberoende, rättssäkert och kompetent sätt. roll i utredningar vid utlandsmyndigheterna är heller inte tillräcklig tydlig. 6.2.1 Utredningarna brister i oberoende och kompetens När en anmälan om påstådd oegentlighet vid en utlandsmyndighet inkommer till UD är rutinen att berörd utlandsmyndighet utreder anmälan medan UD koordinerar utredningen. kan bistå i utredningen.189