prop · H503238 · 2018-04-12 00:00:00 — mer lägga förslag om skärpningar i dessa. Beskattning av energi är harmoniserad inom EU genom rådets direktiv 2003/96/EG av . om en omstrukturering av gemen- skapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (Energi- skattedirektivet) som trädde i kraft . 2011 ett förslag till ett reviderat direktiv som låg i linje med svenska priori- Då enhällighet krävs för att ändra skatteregler på EU-nivå stoppades dock den uppdateringen av direktivet av ett fåtal medlemsstater Skr. 2017/18:238 som inte kunde acceptera förslaget. Kommissionen drog därför 2015 till- baka sitt förslag. Regeringen har uppmärksammat behovet av kommissionen lägger fram ett nytt förslag till ändringar av direktivet. Energiskattedirektivet och EU:s riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi för perioden –2020 är två regelverk på EU-nivå som har stor betydelse för utformningen av de svenska energi- och koldioxidskatterna. Dessa regelverk och övriga tillämpliga på energi- och miljöområdet ger uttryck för och påverkar kommissionens ställningstaganden om skatter och statsstöd för energiprodukter. gällande EU-regler begränsar möjligheter att utforma ekonomiska styrmedel för att främja biodrivmedel. Den pågående översynen av EU:s förnybartdirektiv är central när det gäller att påverka EU:s syn på svensk biodrivmedelspolitik. Regeringen anser att de aktuella EU-regelverken bör ge medlemsstaterna större handlingsutrymme när det gäller utformningen av kostnadseffektiva styrmedel för att minska utsläppen i den icke-handlande sektorn. Regeringen bedriver också ett långsiktigt påverkansarbete för att globalt främja prissättning av växthusgasutsläpp genom exempelvis aktiv medverkan i Carbon Pricing Leadership Coalition och i . Regeringen verkar för att globalt fasa ut subventioner till fossila bränslen (se även avsnitt 7.1 och 7.4). Regeringen driver på för att skärpa EU ETS i de pågående förhandlingarna om utformningen av EU ETS –2030 (se avsnitt 7.2). 4.2.3Näringspolitik, forskning och innovation Regeringens bedömning: Minskade utsläpp av växthusgaser är en förutsättning för framtida svensk konkurrenskraft. ambition att vara ett föregångsland i klimatomställningen bör därför vara vägledande för närings- och innovationspolitiken. Det finns potential att i större utsträckning nyttja befintliga företagsstöd för att stödja näringslivets klimatomställning, och regeringen har därför givit i uppdrag att redogöra för hur myndighetens stöd till forskning och utveckling samt innovation bidrar till minskad klimatpåverkan, samt hur myndighetens framtida insatser fortsatt bidrar till minskad klimatpåverkan. Samspelet mellan offentliga och privata aktörer är viktigt för att åstadkomma teknikskiften och en strukturomvandling som leder till att klimatmålen nås, och regeringen har därför tagit initiativ till flera satsningar för att öka samverkan mellan stat och näringsliv och till att stärka företagens konkurrenskraft och omställningsförmåga. Miljömålsberedningens bedömning och förslag överensstämmer i allt väsentligt med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Bergforsk, , Svemin, och tillstyrker beredningens bedömning att samspelet mellan offentliga och privata aktörer är viktigt för att åstadkomma teknikskiften och en strukturomvandling som leder i riktning mot det långsiktiga klimatmålet om nettonollutsläpp . 2017/18:238 Energigas , LRF, i län, och tillstyrker beredningens förslag om att ambition att vara ett föregångsland i klimatomställningen bör vara ett övergripande mål för närings- och innovationspolitiken. , , och Återvinningsindustrierna tillstyrker förslaget att ge i uppdrag att utreda hur en större andel av innovationsstödet till företag kan riktas mot klimatrelevanta innovationer. anser däremot att man genom att göra klimatmålet till ett övergripande mål för närings- och innovationspolitiken skulle riskera att missa andra samhällsutmaningar som vi också står inför. anser att förslaget är problematisk och inte rätt väg att gå för att ge den klimatinriktning som beredningen föreslår. Myndigheten menar att hållbar tillväxt redan är integrerat som övergripande mål för flertalet myndigheter i det innovations- och näringspolitiska arbetet. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen delar Miljömålsberedningens bedömning att huvudinriktningen i svensk näringspolitik bör vara att skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt. En ekonomi i balans och goda förutsättningar för befintliga och nya företag är avgörande. Att lyckas kombinera minskade utsläpp av växthusgaser och annan miljöpåverkan med bibehållen konkurrenskraft och jobbskapande är centralt. kan genom ökad utvinning av råvaror, export av förnybar energi samt klimateffektiva produkter och tjänster bidra till att världen globalt minskar växthusgasutsläppen. För att nå det långsiktiga klimatmålet till 2045 behöver alla relevanta politikområden bidra till klimatomställningen och näringspolitiken har här en central roll. Stat och kommun har en viktig roll i närings- och innovationspolitiken och särskilt vid omfattande teknikskiften. Här finns många möjligheter till synergier med regeringens pågående innovations- och tillväxtinitiativ såsom t.ex. regeringens samverkansprogram, nyindustrialiseringsstrategin Smart industri, exportstrategin, upphandlingsstrategin samt digitaliseringsstrategin. Det befintliga offentliga stödet kan i högre utsträckning riktas mot tillämpningar med god potential att minska utsläppen. Regeringen har gett i uppdrag att redogöra för hur myndighetens stöd till forskning och utveckling samt innovation bidrar till minskad klimatpåverkan, samt hur myndighetens framtida insatser fortsatt bidrar till minskad klimatpåverkan. Uppdraget redovisades (dnr N2017/05704/IFK). Regeringen delar Miljömålsberedningens syn om att nära samarbete och samspel mellan offentliga och privata aktörer är viktigt för att åstadkomma teknikskiften och nödvändig strukturomvandling. För att möta samhällsutmaningarna behövs breda strategiska satsningar på innovation och samverkan med näringsliv och civilsamhälle, där forskning kan knytas närmare till innovation, jobbskapande och ökad svensk konkurrenskraft. Klimatutmaningen är global. Det är därför viktigt att lösningar med låga utsläpp sprids, såväl nationellt som internationellt. Det som går att kommersialisera har även större sannolikhet att attrahera investeringar vilket skyndar på omställningen. Ett exempel på hur att hållbara lösningar visas upp, är , en export- och investeringsplattform för svensk miljö- och klimatteknik som bedrivs på uppdrag av regeringen. Regeringen har inrättat det Nationella innovationsrådet som ska utveckla som innovationsnation och stärka konkurrenskraft. har en rådgivande funktion och tillför nya perspektiv på frågor av betydelse för innovationspolitikens hela område, både . Statsministern är ordförande i som består av fem ministrar och tio rådgivande ledamöter från näringslivet och forskarvärlden. fokuserar på tre områden som innebär stora framtidsutmaningar – digitalisering, miljö- och klimat samt life science. Rådet diskuterar också andra områden av generell betydelse för innovationsklimat och konkurrenskraft. Ett bidrag från Nationella innovationsrådets arbete är de fem strategiska samverkansprogram som lanserades . Programmen är Nästa generations resor och transporter, Smarta städer, Cirkulär och biobaserad ekonomi, Life science samt Uppkopplad industri och nya material. Inom varje samverkansprogram prioriteras ett urval av innovationsinsatser för respektive område. Insatserna samfinansieras av olika aktörer i samhället, t.ex. näringsliv, kommuner, regioner, universitet och högskolor, institut och övriga myndigheter. De strategiska innovationsområdena, som är en insats som pågått och som har förstärkts med ytterligare medel i propositionen om forskning, högre utbildning och innovation (prop. 2016/17:50 Kunskap för samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft), är ett centralt verktyg för att förverkliga regeringens samverkansprogram. I samma proposition har regeringen pekat ut klimatutmaningen som en av de centrala samhällsutmaningarna, och ett tioårigt nationellt forskningsprogram för klimatrelaterad forskning aviserades liksom ett tioårigt nationellt forskningsprogram för hållbart samhällsbyggande. Regeringen har även lämnat en proposition om forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet (prop. 2016/17:66). Propositionen anger riktlinjer för de fortsatta insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet och hur de kan bidra till att uppnå uppställda energi- och klimatmål. presenterade regeringen industri – en nyindustrialiseringsstrategi för . Strategin ska bidra till att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft. Den har fyra fokusområden som regeringen har identifierat som avgörande för industrins omställningskraft. Dessa är Industri 4.0, Hållbar produktion, Kunskapslyft industri och Testbädd . presenterades den första handlingsplanen och presenterades en andra uppdaterad och utökad handlingsplan. Handlingsplanen ska bl.a. bidra till att stimulera utveckling, spridning och användning av den digitala teknik som har högst potential att leda industrins omvandling, tillvarata potentialen i nya digitala och andra tekniker för omställningen mot en fossilfri och cirkulär ekonomi, och utveckla nya eller förbättra existerande tekniker, varor och tjänster med avseende på kraftigt minskade utsläpp. Regeringen har även inrättat Industriklivet för att stödja utvecklingen av morgondagens klimatsmarta lösningar (se avsnitt 4.3). Flera bilaterala innovationssamarbeten har initierats. Statsminister och president undertecknade ett samarbetsavtal om grön innovation. Avtalet utgår från de omfattande globala utmaningarna kopplade till klimat och digitalisering och tar upp 2017/18:238 samarbete mellan länderna inom fyra områden: Gröna lösningar för transporter, förnybar energi och smarta städer, Grön finansiering för en klimatresilient ekonomi, digitalisering, smart industri och start-ups samt hälsa och livsvetenskaper. 4.2.4Cirkulär och biobaserad ekonomi Regeringens bedömning: En omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi är av stor vikt för att nå klimatmålen som det stärker konkurrenskraften, gynnar näringslivsutvecklingen och bidrar till att skapa nya jobb. I en cirkulär ekonomi återanvänds material och produkter medan avfall hanteras som en resurs. Regeringens roll i denna förändring är att anpassa regelverk och styrmedel för att påskynda utvecklingen och att främja industrisamarbeten, kunskapsutveckling och demonstrationsprojekt. I en biobaserad ekonomi används förnybara, biobaserade produkter och tjänster som ersätter fossila produkter. Regeringen anser att styrmedel bör utformas så att de långsiktigt bidrar till att öka efterfrågan på hållbart producerade produkter. En utvecklad bioekonomi kan även stödja strukturomvandlingen i centrala branscher. Fortsatt arbete behövs för att främja nya hållbart producerade biobaserade material, utfasning av särskilt farliga ämnen, återvinning och ökad ersättning fossila produkter med förnybara. Förverkligandet av en cirkulär och biobaserad ekonomi där miljö- och klimatmål nås kräver att stat och näringsliv samverkar och bidrar med både engagemang och investeringar. En bättre bild av den svenska bioekonomin behövs, och därför har regeringen gett Tillväxtanalys och i uppdrag att undersöka hur stor del av de olika sektorerna inom svensk ekonomi som är biobaserade. Miljömålsberedningens bedömning och förslag överensstämmer i allt väsentligt med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Avantherm, Energiföretagen , Energigas , Formas, i , i , Mistra och Skogsindustrierna är positiva till beredningens förslag att en offensiv bioekonomistrategi bör utvecklas. Formas och menar att övergången är en stor möjlighet då vi har en rik råvarubas, en stark skogsindustrisektor och världsledande forskning på området. delar Miljömålsberedningens syn på att klimatomställningen och utvecklingen mot en mer biobaserad ekonomi inte får föranleda åtgärder i skogsbruket som äventyrar att andra miljökvalitetsmål nås. Myndigheten framhåller att kopplingen mellan olika sektorer och deras ökade behov av och potentiella konkurrens om bioenergi behöver belysas ytterligare. anser att det är viktigt att bioenergin är hållbart producerad. Vidare anser att kopplingen till andra miljömål kunde ha stärkts ytterligare. påpekar att det inte är ökad användning av biomassa som är målet, utan minskad klimatpåverkan. Det kan nås genom att substituera, men också genom att exempelvis effektivisera. anser att det är problematiskt att beredningen inte specificerar hur den föreslagna bioekonomistrategin för att främja nya hållbara biobaserade material och bränslen ska utformas. befarar att förslaget att ta fram en bioekonomistrategi inte är tillräckligt kraftfullt för att på allvar skapa en samhällsomvandling mot en bioekonomi. Dessutom bör detta förslag samordnas och integreras med liknande förslag i andra processer. Energigas , Klimatkommunerna, Skogsindustrierna, Mistra, Kommuner och Landsting, Svensk Kollektivtrafik, Världsnaturfonden WWF och stödjer beredningens förslag att resurseffektivitet ska vara ett övergripande mål för klimatpolitiken. Skogsindustrierna anser att mål och indikatorer för uppföljning måste anpassas till förutsättningar samt tidigt genomförda miljöarbete inom industrin. Mistra menar att regeringen har tagit flera utredningsinitiativ när det gäller cirkulär ekonomi och delningsekonomi, men att det saknas en sammanhållen svensk strategi. Världsnaturfonden WWF uppskattar även att beredningen betonar vikten av att den offentliga styrningen gynnar cirkulära system. Världsnaturfonden WWF och Svensk Kollektivtrafik tillstyrker beredningens bedömning att kretsloppet av material i teknosfären bör öka, när det ger mer ekonomiskt värde ur samma mängd resurser och skapar både tillväxt och minskar miljö- och klimatpåverkan. Skälen för regeringens bedömning: En omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi är av stor vikt för att uppnå det föreslagna klimatmålet till 2045, nationella miljökvalitetsmål, ökad konkurrenskraft för svenskt näringsliv och de globala hållbarhetsmålen. Regeringen bedriver därför ett strategiskt arbete på flera områden för att främja omställningen till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Omställningen till ett fossilfritt samhälle och ett hållbart nyttjande av naturresurser är också en stark drivkraft för strukturomvandling till en cirkulär och biobaserad ekonomi där innovationer skapar möjligheter för ökad export, tillväxt och sysselsättning. I en cirkulär ekonomi produceras material och produkter på ett hållbart sätt och återanvänds, genom exempelvis reparation och uppgradering. Produkter återvinns och avfall hanteras som en resurs vilket innebär att farliga kemikalier i produkter måste fasas ut. Att ställa om från en linjär till en cirkulär ekonomi innebär att effektivisera material- och energianvändning. En cirkulär ekonomi minskar miljö- och klimatpåverkan som den gynnar näringslivsutveckling och tillkomst av nya jobb, bland annat genom att nya produkter sätts på marknaden och nya affärsmodeller utvecklas. Regeringen har utrett förutsättningarna för en utvecklad cirkulär ekonomi (SOU 2017:22) och avser att bland annat tillsätta en delegation för cirkulär ekonomi. Frågan om biobaserad näringslivsutveckling blir en av flera uppgifter för delegationen. Kommissionen antog ett paket om cirkulär ekonomi. Som del av paketet presenterade kommissionen bland annat en plaststrategi och förslag till indikatorer för uppföljning av utvecklingen mot en cirkulär ekonomi. Regeringen har gett i uppdrag att –2019 genomföra insatser för att stärka förutsättningarna för cirkulär ekonomi och industriell symbios. ska bland annat undersöka vilka möjligheter och begränsningar som finns för att i högre utsträckning åstadkomma cirkulära 2017/18:238 samarbeten inom framför allt industrin men också mellan exempelvis industri och kommunala anläggningar. Regeringen instämmer i Miljömålsberedningens förslag att utvecklingen av styrmedel för att nå beredningens förslag till mål bör utformas så att de långsiktigt bidrar till att öka efterfrågan på hållbara biobaserade resurser och verkar kontinuerligt för att förfina befintliga styrmedel och, vid behov, utveckla nya. har goda förutsättningar för att ställa om till en biobaserad ekonomi och öka värdeskapandet från biobaserade näringar, t.ex. skogsbruk och mångbruk av skog, jordbruk, fiskeri och vattenbruk och natur- och kulturturism. Likaväl som att skydd och miljöhänsyn ska öka är en ökad produktion av skoglig råvara viktig i en omställning till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. Vidare finns en stor potential för att höja förädlingsvärdet hos de förnybara råvaror som dagens svenska processindustri använder. En effektivare användning av råvaror och användning av restprodukter, biprodukter och avfall minskar belastningen på ekosystemen. Därför är forsknings- och innovationsinsatser i samverkan med näringslivet och offentlig sektor viktig, både för att finna nya lösningar på samhällsutmaningarna. Satsningarna i forsknings- och innovationspropositionerna möjliggör ytterligare satsningar på cirkulär och biobaserad ekonomi, kopplat till samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi. En utvecklad bioekonomi kan även stödja strukturomvandlingen i centrala branscher. Regeringen fortsätter därför att verka för att främja nya hållbart producerade biobaserade material och för att ersätta fossila råvaror med förnybara. Tillväxtanalys och () fick i uppdrag av regeringen att undersöka hur stor del av de olika sektorerna inom svensk ekonomi som är biobaserade. Myndigheterna fick också i uppgift att titta på hur stor del av den totala ekonomin dessa bioekonomiska sektorer utgör i förhållande till förädlingsvärde (BNP), totala omsättning, sysselsättning och export. Regeringen anser vidare att behöver ett långsiktigt nationellt skogsprogram som optimerar skogens möjligheter att bidra till en hållbar utveckling och genomförandet av Agenda 2030, så väl nationellt som internationellt. Visionen är att skogen ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Regeringen avser att presentera en strategi för ett nationellt skogsprogram, baserat på underlag från skogsprogrammets dialogprocess, samt utarbeta en handlingsplan för genomförande. Utvecklingen mot en bioekonomi måste ske på ett sätt som inte äventyrar övriga miljökvalitetsmål. Lokalt och regionalt klimatarbete Regeringens bedömning: Kommuner och landsting har stora möjlig- heter och ett stort ansvar för att bidra till en minskad klimatpåverkan. Kommunerna har det närmaste decenniet en särskild utmaning i att bidra till ett hållbart samhällsbyggande där klimatmålen nås med en hög takt i bostadsbyggandet. Vissa kommuner och landsting kan behöva stöd inom klimat- och energiområdet. Det finns ett behov av kompetensutveckling hos berörda aktörer när det gäller hur plan- och bygglagstiftningen, anknuten lagstiftning och övriga regelverk ska tillämpas för att åstadkomma ett långsiktigt hållbart samhälle och nå Staten behöver ge kommunerna och landstingen verktyg och skapa förutsättningar för ett aktivt kommunalt klimatarbete på lokal och re- Detta kan bland annat ske genom att undanröja eventuella hinder i nationell lagstiftning och i specifika fall delegera beslutsbe- fogenheter från den statliga nivån till landstingen och kommunerna för att underlätta omställningsarbetet. Staten bör också stödja kommuner- nas och näringslivets klimatarbete och verka för att de nationella kli- matmålen får genomslag i hela landet, dels genom vägledning från centrala myndigheter, dels genom insatser av länsstyrelserna på den re- Ekonomiska styrmedel kan användas för att stimulera lokalt och regionalt miljö- och klimatarbete. Regeringen ser ett behov av fortsatt stöd i form av kunskapshöjande insatser och vägledningar för berörda aktörer på den regionala och lo- kala nivån om minskad klimatpåverkan i samhällsplaneringen, och har därför vidtagit flera åtgärder för detta. Miljömålsberedningens bedömning överensstämmer i allt väsentligt med regeringens bedömning. Miljömålsberedningens förslag överensstämmer i huvudsak med rege- Beredningen har föreslagit att ge och Natur- vårdsverket i uppdrag att utveckla en samordnad vägledning för miljöbe- dömningar till regelverken för samhällsplanering (såsom plan- och bygg- lagen, infrastrukturlagstiftningen, regelverken för det regionala utveck- lingsarbetet samt ) för en mer samordnad planering där klimat- målen kan uppnås genom att ge mer tyngd åt de viktigaste miljöaspekterna i varje planprocess. Beredningen har föreslagit att ge i uppdrag att ta fram vägled- ning för hur länsstyrelserna ska vägleda kommunerna tidigt i planproces- sen utifrån ett helhetsperspektiv som omfattar avvägningar mellan olika samhällsintressen för en minskad klimatpåverkan. Beredningen har föreslagit att ge och länsstyrelserna, i sam- arbete med kommuner och landsting (SKL), i uppdrag att genom- föra en kunskapshöjande insats hos de aktörer som ansvarar för samhälls- planeringen i att använda miljöbedömningsverktyget så att samhällsplane- ringen styr mot klimatmålen. Även övriga aktörer inom samhällsbyggan- det bör ges möjlighet till kunskapshöjning om planeringssystemet och dess Beredningen har föreslagit att ge berörda myndigheter i uppdrag att i samband med ovan beskrivna insatser utreda behovet av ändringar i gällande regelverk för att samhällsplaneringen i ökad grad ska styra mot Remissinstanserna: , och Svensk Kollek- tivtrafik samt en majoritet av länsstyrelserna tillstyrker förslaget om att ge och i uppdrag att utveckla en samordnad väg- ledning för miljöbedömningar till regelverken för samhällsplanering. kommun och kommun anser däremot att det behövs en väg- ledning om hur man gör en hållbarhetsbedömning där avvägningen mellan olika samhällsintressen också bedöms. , SKL och Svensk Kollektivtrafik samt en majoritet av läns- styrelserna tillstyrker beredningens förslag om att låta få i upp- drag att ta fram vägledning för hur länsstyrelserna ska vägleda kommu- nerna tidigt i planprocessen utifrån ett helhetsperspektiv. , kommun, kommun och Svensk Kollektivtrafik samt en majoritet av länsstyrelserna tillstyrker förslaget om att ge Bover- ket och länsstyrelserna, i samarbete med SKL, i uppdrag att genomföra en kunskapshöjande insats hos de aktörer som ansvarar för samhällsplane- ringen i att använda miljöbedömningsverktyget så att samhällsplaneringen styr mot klimatmålen. och Svensk Kollektivtrafik tillstyrker förslaget om att ge be- rörda myndigheter i uppdrag att i samband med åtgärderna utreda behovet av ändringar i gällande regelverk för att samhällsplaneringen i ökad grad ska styra mot klimatmålen. anser dock att en sådan utredning också behöver ta ett helhetsgrepp och se på konsekvenserna av att ensidigt styra mot klimatmålen. En tätare stad med lägre transportbehov måste också kunna vara klimatanpassad, det vill säga hantera ökade mängder vatten, värmeböljor och bidra med ekosystemtjänster. En majoritet av länsstyrelserna föreslår att får i upp- drag att beräkna och tillgängliggöra uppgifter angående den icke-handlan- de sektorn på regional nivå och andra relevanta årtal. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen delar beredningens bedömning att kommuner och landsting har en stor möjlighet och ett stort ansvar att inom transport- och bostadssektorerna bidra till en minskad klimatpåverkan, förbättrad luftkvalitet och en hållbar stadsutveckling. är det en utmaning att klara ett hållbart samhällsbyggande där klimatmålen nås med en hög takt i bostadsbyggandet. behov av fortsatt stöd i form av kunskapshöjande insatser och vägled- ningar för aktörer på den regionala och lokala nivån.