prop · H60329 · 2018-12-20 00:00:00 — En viktig förutsättning för denna metod är dock att kontrollgruppen inte berörs av den åtgärd vars effekter man vill skatta. Det är också viktigt att bedöma hur efter behandlingstillfället som effekterna kan skattas genom metoden. I skattningen av priseffekter använder vi två olika kontrollgrupper för att kontrollera för faktorer som påverkar produktionskostnaderna och på så sätt isolera effekterna på livsmedelspriserna av att momsen på livsmedel sattes ned. I valet av prisserier som ska utgöra kontrollgrupper har vi utgått från att faktorer som påverkar produktionskostnaderna är bransch- eller landspecifika. För att ta hänsyn till branschspecifika prisförändringar använder vi danska livsmedelspriser som kontrollgrupp och för att kontrollera för landspecifika faktorer definierar vi en kontrollgrupp baserad på prisindex från livsmedelskedjans producentled i . Kontrollgrupperna presenteras mer utförligt i nedanstående avsnitt. Vid valet av kontrollgrupper liksom vid skattningarna av momsnedsättningens genomslag på livsmedelspriserna har vi tagit hänsyn till att livsmedelspriserna under vår undersökningsperiod (1993–1996) utvecklades långsammare än svenskt KPI. Som vi förde fram i kapitel 2 antar vi att prisutvecklingen för livsmedel följer av att marknadsvillkoren ändrades i genom dels 1990 45Metoden har som framgått ovan exempelvis använts av , Kort- och långsiktiga effekter av sänkt restaurangmoms, i utvärderingen av nedsatt moms på restaurang- och cateringtjänster. Metoden användes också av Kosonen, 2010, What was actually cut in the barber’s VAT cut, respektive , J och Kosonen, 2013, Restaurant cut, för att skatta priseffekterna av nedsatt moms på frisörtjänster respektive restaurang- och cateringtjänster. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L års beslut om avreglering, dels anslutning till EU och därmed den gemensamma europeiska jordbrukspolitiken. Genom att använda danska livsmedelspriser som kontrollgrupp kontrollerar vi för faktorer som är gemensamma för livsmedelsbranscherna i båda länderna, såsom världsmarknadspriserna på livsmedel och jordbruksprodukter.46 Att använda priser för motsvarande varugrupper i annat land som kontrollgrupp är vanligt förekommande i denna typ av studier. skattade priseffekterna av nedsatt moms på restaurang- och cateringtjänster genom att använda restaurangpriser i och som kontrollgrupper.47 I har VATT använt bland annat estniska, norska och svenska måltidspriser som kontrollgrupper i en skattning av priseffekterna av nedsatt restaurangmoms i Finland.48 Angreppssättet motiveras med hänvisning till antagandet om parallella trender. Priserna förväntas utvecklas parallellt eftersom länderna är lika varandra och att branscherna i länderna har liknande förutsättningar.49 En viktig förutsättning är således att inte branschen i något av länderna har utsatts för en chock, en kraftig yttre påverkan. Ett exempel på yttre påverkan är just en ändring av momssatsen. Den danska momssatsen har inte ändrats . Vidare var ländernas ekonomiska utveckling likartad , då de inledande åren präglades av låg ekonomisk tillväxt och hög arbetslöshet. var den ekonomiska utvecklingen ljusare. En viktig skillnad mellan länderna är dock att gick med i den Europeiska unionen först medan varit medlem i unionen . Det ska därför framhållas att vi inte kan kontrollera för effekterna av just en sådan anpassning genom att använda danska livsmedelspriser som kontrollgrupp. Vi återkommer till detta nedan i beskrivningen av hur vi kontrollerar för landspecifika produktionskostnader. 46Vi har även undersökt möjligheterna att använda livsmedelspriser från andra nordiska länder som kontrollgrupper. Livsmedelspriserna i och går dock inte att använda eftersom momsen på livsmedel ändrats i dessa länder . 47Konjunkturinstitutet, 2015. Kort- och långsiktiga effekter av sänkt restaurangmoms, s. 18. versioner av KI:s skattning av priseffekterna av nedsatt moms på restaurang- och cateringtjänster omfattade även , se även , Kortsiktiga priseffekter av sänkt mervärdesskattesats på restaurang- och cateringtjänster. , J och Kosonen, 2013, Restaurant cut, motiverar valet att använda prisuppgifter från den svenska restaurangbranschen med att och är grannländer med liknande kultur och klimat liksom att ländernas restaurangbranscher påverkas av samma världsmarknadspriser och konjunkturcykler. 48Harju, J och Kosonen, 2013, Restaurant cut. 49Ibid, s. 1, 9. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Skattningarna tar hänsyn till att det genomgående finns en trendmässig prisökning på livsmedel i som inte återfinns i den svenska prisserien. Vi antar med hänvisning till vad som anförs i kapitel 2 att skillnaden i prisutveckling uttrycker att livsmedelspriserna i påverkades av de marknadsvillkor som följde av jordbrukspolitikens avreglering samt EU- medlemskapet 1995. I diagram 2 nedan redovisas en prisserie för danska livsmedel där vi inte kontrollerat för denna trend och det framgår därför att de danska priserna, till skillnad från de svenska, har ökat . Diagram 2 Priser på livsmedel i och priser på livsmedel i 1993kv3–1999kv4, säsongsrensat, index 1995m12=0 ---- Svenska livsmedelspriser (KPI) Danska livsmedelspriser (KPI) Not: Kvartalen baseras på genomsnittliga månadsdata. Källa: SCB och Statistik. I diagram 2 anges prisutvecklingen som procentuell förändring i förhållande till prisläget . Här framgår även att de svenska livsmedelspriserna sjunker utan att de danska livsmedelspriserna förändras på motsvarande sätt. I den här typen av studie förekommer även att priseffekterna skattas genom att de priser som utgör behandlingsgrupp jämförs med prisserier för andra varugrupper.50 Genom att använda prisserier från andra nationella branscher kontrollerar man för faktorer som är gemensamma för de aktuella branscherna 50Se t.ex. Carbonnier, C. Who pays sales taxes? R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L eller för hela den inhemska ekonomin, såsom lönekostnader eller energi- och transportkostnader. På grund av livsmedelsprisernas specifika utveckling har det dock varit svårt att hitta prisserier för en annan svensk varugrupp där det varit rimligt att anta parallella trender. Som påpekats ovan tycks nya marknadsvillkor för livsmedelsbranschen ha förskjutit prisernas utveckling i förhållande till andra branschers prisutveckling och i förhållande till priserna på livsmedel i andra länder. För att hantera detta definierar vi en andra kontrollgrupp bestående av prisserier i tidigare led i livsmedelskedjan för dels jordbruksprodukter, dels tillverkade livsmedel. Vi använder hemmamarknadsprisindex (HMPI) som anger pris på livsmedel som är producerade, och tillgängliga för försäljning, inom landet. Detta prisindex inkluderar därför inte importerade varor.51 Tanken är att prisändringar i livsmedelskedjans producentled överförs genom pristransmission till priserna på livsmedel i butik och att prisserierna därför kommer att utvecklas parallellt över tiden. Genom att använda priserna i producentled kontrollerar vi därför inte enbart för faktorer som är gemensamma för livsmedelskedjan utan även för de nya marknadsvillkor som följer av jordbrukets avreglering och av EU-medlemskapet – under förutsättning att de påverkar konsumentpriserna via producentpriserna. Angreppssättet bygger på antagandet att priserna i producentled genom så kallad nedströms pristransmission påverkar butikspriserna. Att pristransmission förekommer i livsmedelskedjan är belagt i tidigare studier. Där framkommer att pristransmissionen i den svenska livsmedelskedjan visserligen präglas av komplexa samband, men att den i huvudsak sker nedströms, från producentled till konsumentled. Uppströms pristransmission från butikernas konsumentpriser till producentpriser eller till jordbrukarnas avräkningspriser förekommer för enstaka varugrupper såsom spannmål samt kött och köttprodukter.52 Det förekommer också att pristransmissionen är asymmetrisk. Sådan asymmetrisk pristransmission kan t.ex. innebära att prishöjningar i producentled påverkar konsumentpriserna snabbare än motsvarande prissänkningar, eller att just prishöjningar i producentled förstärks i senare led.53 Vår metod är känslig för uppströms pristransmission eftersom det skulle innebära att förändringar i kontrollgruppen påverkar behandlingsgruppen. Av det skälet har vi gjort känslighetsanalyser genom att plocka bort varugrupper där uppströms 51För mer en mer utförlig beskrivning, se bilaga 1. 52Persson, , 2011. Pristransmission inom den svenska livsmedelskedjan. 36–51. 53Det kan finnas flera skäl att detta sker, t.ex. justeringskostnader och konkurrensförhållanden. Se , M 2011, Pristransmission inom den svenska livsmedelskedjan, s. 9–21. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N pristransmission kan förekomma.54 Det finns dock inget skäl att utgå ifrån att åtgärden att sätta ned momsen på livsmedel i sig skulle leda till uppströms pristransmission. Producentpriserna anges exklusive indirekta skatter och därtill är moms en skatt som tas ut i konsumentled utan att påverka priserna i tidigare led.55 Eftersom vi undersöker effekterna av nedsatt livsmedelsmoms på kort sikt finns inte heller skäl att utgå från att nedsatta konsumentpriser kan leda till ökade producentpriser genom ökad efterfrågan, som kan slå igenom på . Vidare visar undersökningar att konsumenternas priskänslighet generellt sett är låg när det gäller livsmedel, även om den har ökat över tiden samt att den varierar mellan olika varugrupper.56 Diagram 3 nedan illustrerar utvecklingen för livsmedelspriser och för priser i producentled från och med tredje kvartalet 1993 till och med fjärde kvartalet 1999. Diagram 3 Priser på livsmedel och alkoholfria drycker i och priser i producentled (HMPI) 1993kv3–1999kv4, säsongsrensat, index 1995m12=0 ---- Not: Kvartalen baseras på genomsnittliga månadsdata. Källa: SCB och egna beräkningar. 54Resultaten av känslighetsanalyserna presenteras i bilaga 1. 55I , M 2011. Pristransmission inom den svenska livsmedelskedjan, s. 33 anges med hänvisning till att förändringar av momsen påverkar priserna i konsumentled men inte i tidigare led i livsmedelskedjan. I rapporten används ett index som är något annorlunda än de vi använder oss av. 56Jordbruksverket, 2009. Konsumtionsförändringar vid ändrade matpriser och inkomster. Elasticitetsberäkningar för perioden –2006. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L Här framgår tydligt att producent- och livsmedelspriserna utvecklades lika fram till tidpunkten för momsnedsättningen, vilket är en förutsättning för att antagandet om parallella trender ska kunna anses vara uppfyllt. Momsen på livsmedel sattes ned och av diagrammet framgår att priserna på livsmedel då sjönk snabbt medan producentpriserna är relativt oförändrade fram till . De fyra kvartalen är livsmedelspriset mellan än . Det ska påpekas att informationen i diagram 3 ovan är deskriptiv och att analysen av den nedsatta livsmedelsmomsens prispåverkan – de skattade priseffekterna – presenteras nedan i tabell 2. 3.2.3 Data och datatillgång Vi har använt prisuppgifter som SCB regelbundet samlar in för livsmedel och alkoholfria drycker vid beräkningar av konsumentprisindex (KPI). Indelningen i varugrupper följer internationell standard. Vi har avgränsat bort varugruppen hämtmat från undersökningen, trots att den omfattades av momsnedsättningen. Folköl och lättöl omfattas av den lägre skattesatsen, men ingår i varugruppen alkoholhaltiga drycker och omfattas därför inte av undersökningen. Vi har därtill gjort en del bearbetningar av data. Då danska livsmedelspriser inte omfattar alkoholfria drycker har vi tagit bort denna grupp från den svenska prisserien då vi använt danska livsmedelspriser som kontrollgrupp. Därtill ska påpekas att producentprisindex och konsumentprisindex för livsmedel och alkoholfria drycker inte överensstämmer med avseende på vilka varugrupper som omfattas. För att prisserierna bättre ska överensstämma har vi tagit bort vissa varugrupper. En mer utförlig beskrivning av vårt tillvägagångssätt finns i bilaga 1. har skattat priseffekterna av nedsatt livsmedelsmoms med hjälp av två kontrollgrupper, livsmedelspriserna i samt producentpriser i den svenska livsmedelskedjan. I tabell 2 nedan anges hur stor den skattade priseffekten blev med anledning av momsnedsättningen samt om denna effekt motsvarar fullt prisgenomslag. Ett fullt prisgenomslag, alltså då hela momsnedsättningen slagit igenom på priserna, är ekvivalent med att priserna sjunkit med ca 7,4 procent.57 1,21 ∗ 100 = Ett antagande om fullt prisgenomslag och oförändrade producentpriser ger (1,12−1,21) R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 2 Skattningsresultat fördelade på två kontrollgrupper, procentuell prisförändring i relation till 1995kv4 -6,385*** -6,653*** (0,524) (0,604) -5,888*** Nej*** -7,099*** (0,499) (0,706) -6,059*** -7,459*** (0,664) (0,727) -7,100*** -8,181*** (0,576) (0,570) -7,064*** -8,009*** (0,662) (0,497) -7,895*** -8,148*** (0,903) (0,706) Not: Robusta standardavvikelser inom parentes. ***/** = signifikant på 1/5 %-nivån. Källa: SCB och Statistik. Vi utgår från att vi fångar de kortsiktiga effekterna av att momsen på livsmedel sattes ned men att det med tiden finns allt mindre skäl att tro att det är effekterna av förändrad moms som vi fångar genom vår analys. Diagram 2 respektive 3 visar också att den stora förändringen av livsmedelspriserna sker . En fullständig redovisning av resultaten för kvartalen 1996kv1–1999kv4 görs i bilaga 1. I tabell 2 framgår att skattningsresultaten för båda kontrollgrupperna och har hög statistisk signifikans. I det här fallet innebär det att vi med 99 procents säkerhet kan säga att de beräknade priseffekterna av nedsatt moms inte beror på slumpen. Vidare framgår att effekterna är relativt stora och att det i de flesta fall inte går att statistiskt skilja de skattade effekterna från den teoretiska effekten vid fullt genomslag på priserna. Konfidensintervallen för de skattade effekterna täcker således in det teoretiska måttet för fullt prisgenomslag.58 Detta gäller dock inte de skattade priseffekterna för första till och med tredje kvartalet 1996 då kontrollgruppen utgörs av danska livsmedelspriser. Dessa estimat är skilda från 7,44 med 95 respektive 99 procents säkerhet. Överlag ger skattningarna med de två olika kontrollgrupperna en likartad bild av den nedsatta livsmedelsmomsens priseffekter. Att resultaten ändå i någon mån 58För en mer utförlig förklaring, se bilaga 1. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L skiljer sig åt för de olika kontrollgrupperna kan bero på att vi i skattningen med danska livsmedelspriser använder en annan prisserie för behandlingsgruppen där alkoholfria drycker inte ingår. bedömer mot bakgrund av de ovan presenterade skattningarna av den nedsatta livsmedelsmomsens priseffekter att antagandet om fullt prisgenomslag är realistiskt.59 Skattningarna avser den nedsatta momsens effekter på livsmedelspriserna på kort och medelfristig sikt. Resultatet av våra skattningar är därtill konsistenta med vad som framkommit i andra studier om marknadsaktörernas betydelse för prisgenomslaget. Detaljhandeln dominerades för momsens nedsättning av tre större kedjor och samtida medieuppgifter ger vid handen att dessa hade försäkrat att priserna skulle sättas ned i motsvarande mån som livsmedelsmomsen. Därtill är resultatet av skattningen i huvudsak i linje med de samtida uppgifter om den nedsatta momsens prisgenomslag som presenterades i kapitel 2. Däremot går det inte att bedöma hur priseffekterna utvecklats på lång sikt. Alltför många faktorer kan tänkas påverka prisutvecklingen för att vi med säkerhet ska kunna säga att det är momsnedsättningens effekter vi mäter. Vår sammanfattande bedömning innebär dock att vi i det följande kommer att utgå från att momsnedsättningen fullt ut har överförts på priserna. Även då vi inte kan bedöma effekterna på lång sikt kommer vi att i de beräkningar av den nedsatta momsens fördelningseffekter som presenteras i kapitel 4 och 5 utgå ifrån fullt prisgenomslag. Att momsnedsättningen fullt ut överförts på priserna var också utgångspunkt i sin analys av nedsatt moms på livsmedel. Den byggde på antagandet om att konkurrensen på livsmedelsmarknaden fortsatte utvecklas.60 har i en utvärdering av konkurrensen inom livsmedelskedjan sammanfattningsvis skrivit att den på det stora taget fungerar effektivt.61 Svårigheterna att bedöma priseffekterna av momsnedsättningen på lång sikt understryker vikten av att åtgärder som denna utvärderas i närtid. På väg mot en enhetlig mervärdesskatt, s. 93–97. 61Konkurrensverket, 2011. Mat och marknad, s. 7. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Den bärande tanken i kompletteringspropositionen var att nedsatt moms på livsmedel framför allt gynnar låginkomsthushåll och hushåll med barn, som använder en relativt stor andel av sin hushållsbudget till inköp av mat.62 I detta kapitel redovisas en undersökning av huruvida målet för nedsatt moms på livsmedel uppfylls genom att köpkraften för låginkomsthushåll och barnfamiljer förstärks mer än för andra hushåll.63 Undersökningen redovisas i två steg: Först redovisas uppgifter om hushållens konsumtion där det framgår hur stor andel av utgifterna som hushållen spenderar på livsmedel och hur dessa andelar förändrats över tiden. Därefter redovisas resultaten av skattningar av hur stort det ekonomiska stödet av nedsatt livsmedelsmoms är för olika hushålltyper och för hushåll i olika inkomstdeciler.64 Det ekonomiska stödet redovisas i termer av förändrad ekonomisk standard för och anges både i procent och i kronor. uppmärksammade hushållens konsumtionsmönster i sin undersökning och påpekade att möjligheterna till omfördelning och stöd genom lägre momssats på livsmedel är beroende av hur konsumtionen ser ut i olika inkomstskikt och för olika hushållstyper. Utredningen använde sig av uppgifter från undersökningar av hushållens utgifter (HUT) för att bland annat beskriva hushållens kostnadsandelar för livsmedel inklusive alkoholfria drycker och hur dessa förändrats –2005.65 Resultatet tecknade bilden av att livsmedelsutgifternas andel av de totala utgifterna hade minskat och att detta med enstaka undantag gällde oavsett hushållsinkomst och hushållstyp.66 Utredningen uttryckte därtill att utvecklingen mot minskade kostnadsandelar för livsmedel var i linje med vad som identifierats i tidigare undersökningar av 62Se här SOU 2006:90. På väg mot en enhetlig mervärdesskatt, s. 109. 63Det finns ett samband mellan hushållens kostnadsandelar för livsmedel och hur nedsatt livsmedelsmomsens förstärker hushållens köpkraft, vilket är naturligt då hushållens utrymme för utgifter beror på dess inkomster. 64Se SOU 2006:90. På väg mot en enhetlig mervärdesskatt, för liknande angreppssätt. På väg mot en enhetlig mervärdesskatt, s. 98, 102–103. 66Med reservation för hushållen i decil 1, för vilka livsmedlens konsumtionsandel ökade åren 1996– 2004. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L hushållens livsmedelskonsumtion.67 Den visade också att skillnaderna mellan kostnadsandelarnas storlek för olika hushåll hade minskat över tiden, i synnerhet för det senaste undersökta året, 2005. undersökte även åtgärdens fördelningsprofil 2006. Beräkningar visade att den ekonomiska standarden för låginkomsthushåll och hushåll med barn ökade kraftigare än för övriga hushåll. Nedsatt momssats på livsmedel hade enligt dessa beräkningar således en positiv fördelningsprofil 2006.68 Denna bild har därefter bekräftats av regeringen som redovisat liknande resultat från en undersökning av fördelningseffekterna 2017. Enligt undersökningen är den fördelningspolitiska effekten av nedsatt moms på livsmedel positiv, vilket betyder att den ekonomiska standardökningen är större för hushåll i de lägre inkomstdecilerna än för hushåll i de övre inkomstdecilerna.69 Regeringen fann därtill att stödet betyder mer för barnfamiljer, för personer med svag koppling till arbetsmarknaden samt för hushåll med personer . Även regeringen finner således att stödet har en positiv fördelningspolitisk profil och den konstaterar att det uppfyller sitt syfte att motverka inkomstklyftorna.70 Både och regeringens beräkningar visar även att bilden av åtgärdens fördelningsprofil ändras när köpkraftsförstärkningen anges i absoluta tal. Detta är en följd av att hushåll med höga inkomster spenderar mer på livsmedel än hushåll med lägre inkomst. Vi gör en motsvarande redovisning nedan och i kapitel 5 nedan återkommer vi till vad detta betyder för åtgärdens träffsäkerhet och kostnadseffektivitet. I följande två avsnitt redovisas resultaten av undersökning av hushållens livsmedelskonsumtion samt skattningarna av åtgärdens fördelningsprofil. I regeringens proposition med förslag om nedsatt moms på livsmedel preciseras inte närmare vad som avses med låginkomsthushåll och barnfamiljer. Vår definition av barnfamilj avser hushåll med hemmavarande barn i åldern 0–förutom då motsvarande ålder är 0–18.71 Låginkomsthushåll definieras som hushåll i inkomstdecilerna 1–4.72 Denna 67Utredningen hänvisar till SOU 2001:57, Kommittén Välfärdsbokslut. Välfärdens finansiering och fördelning, s. 221–227. Undersökningen baseras på SCB:s hushållsutgiftsundersökningar (HUT) och visar att kostnadsandelen för livsmedel minskar för samtliga hushåll, oavsett sammansättning och disponibel inkomst. På väg mot en enhetlig mervärdesskatt, s. 110–111. 69Regeringen använder sig av HUT-uppgifter , 2009 och 2012 och räknar fram dessa till 2017. 2016/17:98, s. 23. 71Detta har att göra med omläggningar i FASIT . För en utförlig beskrivning, se bilaga 2. 72Det innebär att de av hushållen som har lägst inkomst definieras som låginkomsthushåll. Med inkomst avses här ekonomisk standard. För en mer utförlig beskrivning, se bilaga 2. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N definition av låginkomsthushåll används både av regeringen och i analyser av den nedsatta momsens fördelningsprofil. Med kostnadsandelar avses hushållets utgifter för livsmedel och alkoholfria drycker samt hämtmat i förhållande till hushållets totala utgifter enligt HUT-undersökningen. Särskilt uppmärksammas åtgärdens målgrupper, hushåll med barn och hushåll med låg inkomst. Uppgifter om hushållens köpkraftsförstärkning till följd av nedsatt moms har tagits fram genom en skattning i FASIT.73 Vi antar att hela momsnedsättningen kommer konsumenterna till godo. Simuleringen är statisk, vilket innebär att den sker under antagandet att förändrad momssats inte föranleder att hushållen ändrar sina konsumtionsvanor. Ett sådant antagande är inte nödvändigtvis helt realistiskt.74 kan påpekas att efterfrågeelasticiteten på livsmedel är förhållandevis låg vilket talar emot att det skulle ske stora förändringar i konsumtionsmönster till följd av ändrad momssats på livsmedel. 4.2.1 Hushållens kostnadsandelar för livsmedel I detta avsnitt redovisas hur mycket hushållen spenderar på livsmedel som andel av sina totala utgifter enligt uppgifter i SCB:s undersökning av hushållens utgifter (HUT).75 Skattningarna av hushållens genomsnittliga kostnadsandelar görs i mikrosimuleringsmodellen FASIT. Vår kartläggning omfattar åren 2004, 2006, 2012 och 2018. Undersökningsåren är valda med tanke på att en utsträckt undersökningsperiod gör det möjligt att undersöka om det har skett förändringar över tiden och därtill jämföra resultaten av våra skattningar med resultat.