prop · H503280 · 2018-06-27 00:00:00 — omkom 1 019 kvinnor och män, pojkar och flickor i fall- Av dessa var eller äldre. Bland de äldre är I samma åldersgrupp skadar sig 132 personer, varav är kvinnor, så allvarligt att de måste söka akut vård på sjukhus. Fler kvinnor än män behöver söka vård för skador vid fall, men är det fler män än kvinnor som avlider av sina skador vid fall. Äldre personer skadar sig oftast i bostaden, på särskilt boende eller på sjukhus. De vanligaste fallolyckorna är sådana där personen halkar, snavar eller snubblar på samma plan. Den näst vanliga fallolyckan är fall från trappa eller trappsteg. fallolyckor är den största riskfaktorn för ytterligare fall. Rädsla för att falla upplevs som en stor störning i vardagen för många äldre personer. I jämförelser 2017 framkommer att variationen är stor mellan kommunerna. Lägst antal inrapporterade fallolyckor bland personer som är är 29 personer som drabbats per 1 000 invånare, medan de kommuner med högst antal fallolyckor redovisar att 84 personer per 1 000 invånare drabbats. Regeringen anser att det är angeläget att minska antalet fall, och i syfte att minska antalet fallolyckor uppdrog regeringen åt att ta fram en utbildning om fallprevention riktad till verksamheter inom hälso- och sjukvård och verksamheter inom social omsorg. I presenterades upplägget för en webbutbildning riktad till professionen. Vidare uppdrog regeringen vid samma tillfälle åt att i dialog med SKL och i nära samarbete med organisationer på äldreområdet genomföra en utbildningssatsning riktad till äldre om hur äldre själva kan skydda sig mot fallolyckor. genomförde uppdraget genom att arrangera kampanjen ”Balansera mera! Tips och råd för att förhindra fallolyckor i vardagen” och lyfte i detta sammanhang förutom träning även mat och läkemedel som faktorer som påverkar. En utvärdering av kampanjen visar ökad kunskap om fallolyckor i den äldre delen av målgruppen, 75 till . fick fortsatt uppdrag att genomföra utbildningssatsningen . Utökad satsning på fallprevention Regeringen beslutade inför budgetpropositionen 2018 att utveckla det fallpreventiva arbetet och dubblerade tidigare avsatta medel för ändamålet. Kvinnor och män ska inte drabbas av fallolyckor på grund av påverkbara faktorer som t.ex. bristande kunskap om risker, bristande kunskaper om läkemedels påverkan på balans, brist på kunskap om mat och måltiders betydelse för fallprevention. För att minska antalet fallolyckor utvecklas det fallpreventiva arbetet. har fått i uppdrag att utveckla och tillgängliggöra ett samlat stöd till hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen kring fallprevention, med bl.a. ett kunskapsstöd till vård- och omsorgspersonal om att stödja äldre kvinnor och mäns hälsosamma levnadsvanor. I samråd med SKL ska myndigheten också sprida kunskap om systematiskt arbete med fallprevention. har även fått fortsatt uppdrag att genomföra utbildningssatsningen riktad till äldre kvinnor och män. Uppdragen ska slutredovisas . 2017/18:280 5.4.2 Mat, dryck och måltiden i helhet har stor betydelse för hälsa och välbefinnande. Det är en del av vardagens huvudaktiviteter och det är också ofta som sociala relationer skapas och upprätthålls. Mat är också en del av en kulturell identitet och ofta viktig vid högtider och olika skeenden i livet. Maten är även en faktor i det förebyggande arbetet, för att motverka sjukdom och främja hälsa och stödja funktioner. har t.ex. pekat ut matens betydelse i det fallpreventiva arbetet. Mat kan även vara en del av en behandling. I SOU 2017:21 anges att ca 200 000–250 000 äldre kvinnor och män får någon form av stöd i sin matsituation på särskilda boenden, via i ordinärt boende och på dagverksamheter. Det är viktigt att framhålla att mat är mer än en serviceinsats. Den är en självklar och viktig del av äldre kvinnors och mäns vardag, och ska vara något att se fram emot. Det finns många faktorer som kan påverka matlust och aptit. Många läkemedel påverkar både aptit och smak, likväl som sjukdomar, smärttillstånd och psykisk ohälsa. Därtill kommer matens innehåll och smak, hur maten presenteras och måltidens utformande och så klart den enskildes preferenser. Att säkra god kvalitet i omsorgen kring mat och måltider kräver samverkan och god kunskap. Regeringen har därför gett i uppdrag att ta fram och sprida kunskapsstöd kring mat och måltider som fallprevention. Kunskapsstöden ska dels vara riktade till personal inom hälso- och sjukvård och verksamheter inom , dels till verksamhetschefer och förvaltning av verksamheter inom hälso- och sjukvård och . Kunskapsstöden ska ge stöd för verksamheternas strategiska arbete för bra matvanor inom offentlig vård och omsorg. har också fått i uppdrag att i samverkan med ta fram och sprida ett informationsmaterial riktat till äldre kvinnor om maten och måltidens betydelse för att minska risken för fallolyckor. Arbetet ska ske tillsammans med organisationer på äldreområdet. Uppdraget ska slutredovisas . 5.4.3Hjälpmedel för dagliga livet Hjälpmedel är produkter som används på individnivå för att kompensera för en funktionsnedsättning. Det är många huvudmän som tillhandahåller hjälpmedel: hälso- och sjukvård inom kommun och landsting, men även utbildningsväsendet som använder pedagogiska hjälpmedel. Arbetstekniska hjälpmedel är hjälpmedel som en anställd behöver för att motverka att arbetsskador uppstår i arbetet och det är arbetsgivaren som ansvarar för att införskaffa sådana. Vissa användare köper också hjälpmedel på egen hand som vanliga konsumenter. Hjälpmedel för dagliga livet är enligt en individuellt utprovad produkt som syftar till att bibehålla eller öka aktivitet, delaktighet och självständighet genom att kompensera en funktionsnedsätt- Exempel på sådana hjälpmedel är t.ex. rullstolar, hörapparater, griptänger, applikationer för påminnelser, boll- och kedjetäcken. Enligt Europeiskt nätverk för hjälpmedelsinformation för personer med funktionsnedsättning förskrevs drygt 676 000 individmärkta och drygt 920 000 icke individmärkta hjälpmedel i , i syfte att kompensera rörelsenedsättning samt kognitiva och kommunikativa funktionsnedsättningar (hörapparater är undantagna). Att ett hjälpmedel är individmärkt betyder att hjälpmedlet är registrerat och kan följas och återanvändas. Det finns ingen uppgift om hur många hjälpmedelsanvändare det finns i men antalet brukar uppskattas till av befolkningen, dvs. 1 miljon hjälpmedelsanvändare. Majoriteten av dessa är äldre kvinnor och män. Enligt är av hjälpmedelsanvändarna inom hjälpmedelscentralernas verksamhetsområde . Användningen av hjälpmedel ökar med åldern. använder av kvinnorna och av männen något förflyttningshjälpmedel. Bland personer som är använder av kvinnorna och av männen förflyttningshjälpmedel. hjälpmedelsuppdrag 2014–2017 gav regeringen ett omfattande uppdrag till med syfte att dels kartlägga tillgången till hjälpmedel samt de regler och avgifter som tillämpas i landsting och kommuner, dels utveckla och sprida ett stöd vid förskrivning av hjälpmedel med syfte att stimulera landsting och kommuner att öka den enskildes inflytande vid förskrivning av hjälpmedel. fick även i uppdrag att utveckla statistiken på området samt följa upp hur valfriheten av hjälpmedel inom landsting och kommuner utvecklas, och användningen av hjälpmedel inom olika delar av vården och omsorgen. skulle slutligen även göra en utvärdering och konsekvensanalys av verksamheten fritt val av hjälpmedel. Uppdragen pågick , och det sista uppdraget slutredovisades . rapporter från uppdragen har lyft fram komplexiteten kring hjälpmedel och hjälpmedelsverksamheter. utvecklade även ett förskrivarstöd baserat på en förstudie de gjorde, som en del av regeringens uppdrag. Förskrivarstödet har fått ett mycket gott emottagande av de kvinnor och män som arbetar inom hjälpmedelsverksamheterna och de som arbetar inom vård och omsorg då det tydligt beskriver de olika delarna i förskrivningsprocessen samt tydliggör lagstiftning och ansvarsfördelning kring hjälpmedel. utvärdering av systemet med fritt val visade att det är mycket få hjälpmedelsanvändare som utnyttjar fritt val, med undantag för hörselhjälpmedel. I använde av de kvinnor och män som behöver hörselhjälpmedel fritt val, och i . rapporterade att upplevelsen av delaktighet vid val av hörapparat och allmän tillfredställelse av hörselrehabiliteringen var signifikant lägre inom fritt val än för förskrivna hörapparater. gör även bedömningen att fritt val av hjälpmedel är kostnadsdrivande, framför allt eftersom hjälpmedlen inte åter- 2017/18:280 används inom modellen. Myndigheten menar även att vid en vidare spridning av modellen fritt val riskeras förutsättningarna för en patientsäker och kunskapsbaserad rehabilitering och habilitering. I syfte att öka likvärdigheten i landet och minska skillnaderna i fråga om avgifter och regelverk tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att se över hjälpmedelsområdet (dir. 2015:134). Utredningen tog sig namnet , och lämnade sitt betänkande På lika villkor! – delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförskrivningen (SOU 2017:43) . Uppdrag för ökad jämställdhet i hjälpmedelsförskrivningen I betänkande framkom att det finns skillnader i förskrivningen av hjälpmedel mellan flickor och pojkar, kvinnor och män. Regeringen har därför gett i uppdrag att kartlägga och sprida exempel på jämställdhetsarbete inom hjälpmedelsverksamheterna. Kartläggningen ska fokusera hjälpmedelsverksamheternas arbete med kompetenshöjande insatser inom jämställdhet. Uppdraget genomförs i samråd med och ska redovisas . Användning av välfärdsteknik och e-hälsa Hälsa är fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande. använda digitala verktyg och utbyta information digitalt för att uppnå och Vad välfärdsteknik är beskrivs i avsnitt 3.3.1. har regeringens uppdrag att följa upp kommunernas utvecklingsarbete med e-hälsa och trygghetslarm. rapport och välfärdsteknik i kommunerna 2017 visar att digitali- seringen av trygghetslarmen går framåt men att användningen av andra e-tjänster fortfarande ligger på en låg nivå i kommunerna. konstaterar t.ex. att trots att användningen av Nationell patientöversikt (NPÖ) ökar är det endast en mindre andel av kommunerna som kan producera journalmaterial så att andra vårdgivare kan läsa det. Staten ingick en överenskommelse med SKL om Vision e- Syftet är bl.a. att skapa nödvändiga förutsättningar för verksamheter inom hälso- och sjukvård och socialtjänst att använda den digitala utvecklingens möjligheter i såväl det vardagliga som i det långsiktiga förbättrings- och utvecklingsarbetet. I syfte att operationalisera hur staten och SKL ska jobba för att uppnå Vision e-hälsa 2025 ingicks ytterligare en överenskommelse om en hand- lingsplan för samverkan vid genomförandet av visionen. planen presenteras en gemensam styr- och samverkansorganisation för att stärka samarbetet så att aktörerna tillsammans såväl som var och en för sig bidrar på bästa effektiva sätt. Arbetet med handlingsplanen följer process som syftar till att skapa en struktur för planering, genomförande och rapportering. I handlingsplanen fastställs mål- Skr. 2017/18:280 sättningar och planerade initiativ inom de tre insatsområdena regelverk, enhetligare begreppsanvändning och standarder. har den styr- och samverkansorganisation som beslutats i handlingsplanen bemannats och samverkansformer har etablerats. kom parterna överens om en samordningsplan för det fortsatta arbetet 2018. 5.5.1Främja ökat användande av välfärdsteknik Myndigheten för delaktighets främjandeuppdrag Myndigheten för delaktighet (MFD) har regeringsuppdrag om digitala trygghets- och servicetjänster och teknik inom socialtjänst och hemsjukvård i syfte att öka förutsättningarna för införande av e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna. Arbetet har bl.a. resulterat i utbildningar för kommuner, ett digitalt ledningssystem för att kvalitetssäkra trygghetslarmsprocessen, vägledning om kommuners informationssäkerhetsansvar samt en webbsida som samlar kunskapsunderlag från berörda myndigheter. Nationellt stöd till kommunerna MFD visar i rapporten för digitala trygghetstjänster (2017) att kommunerna har behov av stöd i digitaliseringen av verksamheter. Myndigheten lyfter fram behov på flera områden, som t.ex. stöd vid upphandling, tekniska lösningar och infrastrukturella förutsättningar. Vidare lyfter MFD fram att många kommuner upplever det svårt att hitta rätt instans för att få hjälp med de frågor som den egna kommunen har. gav regeringen därför i uppdrag att utforma och tillgängliggöra ett nationellt stöd till kommunerna i att införa och använda digital teknik i verksamheter inom social omsorg och inom hälso- och sjukvård. Det nationella stödet ska inte ersätta andra aktörers arbete på området, utan verka vägledande för kommunerna i deras eget arbete med digitalisering inom och hälso- och sjukvård. Stöd vid etiska frågeställningar Den nya tekniken har även satt ljus på olika etiska frågeställningar som uppkommit: hur ska kvinnor och män med helt eller delvis nedsatt beslutsförmåga få möjlighet att ta del av de fördelar som digital teknik erbjuder och hur ska kvinnor och män som har svårt att uttrycka sin mening kunna ge samtycke till insatser i form av välfärdsteknik? har på regeringens uppdrag tagit fram ett metodstöd för hur beslutsfattare och personal inom verksamheter inom ska kunna erbjuda insatser i form av välfärdsteknik till kvinnor och män med helt eller delvis nedsatt beslutsförmåga med respekt för den enskildes integritet. Metodstödet finns publicerat på . 2017/18:280 Statsbidrag för investering av välfärdsteknik Regeringen har i vårändringsbudgeten föreslagit ett riktat statsbidrag till kommunerna om för att investera i välfärdsteknik (prop. 2017/18:99). Regeringens bedömning är att investeringstakten i välfärdsteknik behöver öka, både i syfte att ge fler flickor, pojkar och kvinnor och män ökad möjlighet till att vara mer självständiga och mer delaktiga och för att förbättra arbetsmiljön för de kvinnor och män som arbetar där. Det riktade statsbidraget bedöms kunna ge alla kommuner ett välbehövligt stöd att antingen genomföra pågående satsningar i större skala eller att komma igång tidigare med planerade satsningar. Tillgång till ett tryggt boende Investeringsstöd för bostäder för äldre Befolkningen har ökat kraftigt i och bostadsbyggandet behöver öka avsevärt för att möta behovet av bostäder. därför insatser för att stimulera ett ökat bostadsbyggande. bostadspolitiska satsning ingår investeringsstöd för byggande av hyres- bostäder, kommunala incitament för ett ökat bostadsbyggande, stöd till renovering och energieffektivisering i det befintliga beståndet samt stöd till byggande av äldrebostäder. Tillgången till bostäder för äldre är en central fråga för att klara den demografiska utvecklingen. en plats i särskilt boende är avgörande för den som behöver sådan. behöver även finnas ändamålsenliga bostäder på den ordinarie bostads- marknaden för att säkerställa äldre personers olika behov. uppger i Lägesrapport vård och omsorg om äldre 2017 att väntetiden till särskilt boende fortsätter att öka. signifikant skillnad mellan kvinnor och män. ökade väntetiden med till drygt 57 Totalt bedömer 125 kommuner bostadsmarknads- enkät från att de har ett underskott på särskilda boendeformer Det är 16 kommuner fler än föregående år. landets kommuner bedömer att de har balans i utbudet av särskilda boendeformer för äldre. Det är ungefär lika många som året innan. Antalet kommuner som uppger att de har ett överskott på särskilda boendeformer för äldre har minskat från 21 till 15 kommuner. skottet på särskilda boendeformer visar sig även i statistiken för rapporte- ring av ej verkställda beslut om särskilt boende. inrapporterade beslut som ej verkställts förklaras främst av kommunernas resursbrist där bostadsbrist är en av orsakerna. Denna ökning är 56 Regeringen har infört ett nytt investeringsstöd och genom För- ordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer trädde i kraft . med investeringsstödet är att öka antalet bostäder för äldre och däri- genom förbättra tillgängligheten samt öka möjligheterna till gemenskap och trygghet för äldre personer. Stödet ska stimulera ombyggnation och nybyggnation av särskilt boende samt bostäder på den ordinarie bostads- marknaden som riktar sig till personer . Denna del av stödet Skr. 2017/18:280 begränsas till hyresbostäder. Stödet ska även lämnas för att främja kvar- boende för äldre genom mindre anpassningar av gemensamma utrymmen i det befintliga bostadsbeståndet. Denna del omfattar fastigheter där bostäderna är upplåtna med hyres- eller bostadsrätt. De budgeterade medlen har successivt utökats från 2016 till . då det nya investeringsstödet till äldrebostäder infördes och har, enligt , stödet bidragit till att drygt 850 ny- eller ombyggda bostäder tillkommit. 5.6.2Biståndsbedömt trygghetsboende för äldre Antalet platser i särskilda boendeformer har generellt minskat under en följd av år. Utbudet har även allt mer anpassats till de äldre personer som har omfattande vårdbehov. Det innebär att många äldre kvinnor och män som inte är i behov av heldygnsvård utan i stället främst behöver stöd och hjälp i boendet samt annan lättåtkomlig service har fått allt svårare att få en plats i särskilt boende. De blir i allt högre utsträckning hänvisade till att bo kvar i sin egen bostad. Många av dessa äldre kvinnor och män upplever en otrygghet i sitt boende till följd av ensamhet och isolering. Regeringen beslutade propositionen Biståndsbedömt trygghetsboende för äldre (prop. 2017/18:273) som förtydligar kommunens möjlighet att inrätta en särskild boendeform, s.k. biståndsbedömt trygghetsboende för äldre människor som främst behöver stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service och som därutöver har behov av att bryta oönskad isolering. Det föreslås en ändring i socialtjänstlagen som syftar till att tydliggöra kommunernas möjlighet att inrätta särskilda boenden som är anpassade och utformade för äldre kvinnor och män som har ett vårdnadsbehov som understiger heldygnsvård, men där kvarboende i det egna hemmet inte längre upplevs tryggt. Ett ytterligare syfte är att bryta den isolering som många av de äldre som bor kvar hemma lider av. Skillnaden mellan ordinärt boende och biståndsbedömt trygghetsboende är att den äldre får möjlighet att komma till ett boende som t.ex. kan erbjuda gemensamma måltider, kulturella aktiviteter och umgänge. Stöd och hjälp i form av hemtjänst ska kunna erbjudas efter sedvanlig biståndsprövning. Socialtjänstförordningens bestämmelse med krav på tillgång till personal dygnet runt utifrån den enskildes aktuella behov, bör enligt regeringens bedömning i propositionen inte gälla för biståndsbedömt trygghetsboende. Om behoven blir mer omfattande bör personen i fråga i stället motiveras till att flytta till en boendeform som bättre svarar mot de aktuella behoven. Kommunens ansvar för hälso- och sjukvård i särskilda boendeformer ska inte omfatta biståndsbedömt trygghetsboende. Kommunen ska däremot få erbjuda hemsjukvård. Vidare föreslås att det ska krävas tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg för att yrkesmässigt få bedriva verksamhet i form av biståndsbedömt trygghetsboende. Lagförslagen föreslås träda i kraft . 5.6.3Ny lag om bostadsanpassningsbidrag Bostadsanpassningsbidrag har funnits i olika former . är bostadsanpassningsbidrag ett enbart kommunalt bidrag. De flesta av bidragstagarna är äldre. Enligt om bostadsanpassningsbidrag framgår att är . Av dem som beviljas bidrag är kvinnor och män. De vanligaste bostadsanpassningsåtgärder som bidrag beviljas för är tröskelutjämning, stödhandtag, spisvakt/timer, ramper och anpassning av hygienutrymmen. lämnade in ett förslag på en ny lag om bostadsanpassningsbidrag (dnr S2015/04147/FST), efter ett uppdrag från regeringen. I beredningen av förslag arbetades en kompletterande promemoria fram (dnr S2016/04660/FST), där det föreslås att det alltid ska vara personen vars behov ska tillgodoses med bostadsanpassningen som ska kunna söka bostadsanpassningsbidrag. I gällande lag är det den som äger bostaden som kan söka bostadsanpassningsbidrag, vilket innebär att om maken i ett hushåll behöver en bostadsanpassning och makan äger bostaden så är det endast makan som kan söka bostadsanpassningsbidrag och därmed vara part i ärendet. Den kompletterande promemorian syftade till att öka möjligheten för personer med funktionsnedsättnings att vara delaktiga, i linje med den nya funktionshinderspolitiken. Utifrån förslag och den kompletterande promemorian arbetades en lagrådsremiss fram som sedan behandlades av Lagrådet. Propositionen Ny lag om bostadsanpassningsbidrag (prop. 2017/18:80) lämnades till . Förslaget innehåller regler som ger kommunerna större möjlighet att ge bidrag i andra former än ekonomiska medel, t.ex. genom att bidrag genom ett åtagande att låta utföra åtgärden eller bidrag genom en begagnad produkt. Lagförslaget innehåller även regler kring handläggning av bostadsanpassningsärenden, i syfte att förtydliga lagstiftningen på området och därmed öka rättssäkerheten kring ärendehanteringen av bostadsanpassningsbidrag. Förslaget har inga budgetära konsekvenser för staten eller kommunerna. Propositionen antogs av i sin helhet, och den nya lagen om bostadsanpassningsbidrag (2018:222) kommer att träda i kraft . 5.7Förenklat beslutsfattande om hemtjänst för äldre 5.7.1Enklare att få hemtjänst Normalisering och självbestämmande är grundläggande begrepp i socialtjänstlagen som förutsätter varandra. Individuellt anpassade insatser ska enligt gällande rätt handläggas av socialnämnden genom utredning, bedömning och beslut. Det följer av rättspraxis att beslutet ska vara preciserat i fråga om vilken hjälp den enskilde beviljats. förutsätts det finnas ett visst utrymme för anpassning av den enskildes behov som kan variera från dag till dag. Studier visat att själva behovsbedömningen ofta har en djupare innebörd för äldre än att enbart få hjälp. I en avhandling in needs assesment o folder people prior to public home help - older persons, their family members, and assesing home help officers experiences från beskriver de intervjuade äldre situationen att gå från oberoende till beroende som att ”nedräkningen” har börjat och att förlusten av tidigare förmågor orsakar rädsla och oro. De var mer upptagna av tankar och känslor relaterade till sina upplevelser av att behöva be om hjälp i hemmet och mindre av själva biståndsbedömningen. Det handlade ofta om känslor av motstånd, förnekelse och likgiltighet innan man motvilligt accepterade sin situation. Det var endast ett fåtal som kopplade biståndsbedömningen till sina behov av praktisk hjälp. För de flesta markerade biståndsbedömningen snarare en vändpunkt i livet och en påminnelse om att livet började ta slut. En slutsats i avhandlingen är att det är viktigt att biståndshandläggarna är medvetna om och förberedda på att de äldres behov inte enbart är av praktisk natur utan att även existentiella och psykologiska aspekter behöver beaktas. Många av de intervjuade äldre hade även svårt att förstå hur själva biståndsbedömningen gick till och upplevde att de inte hade något faktiskt inflytande över beslutet. De uppfattade att det var kommunens riktlinjer som bestämde vilken hjälp som kunde ges. Trots mer strukturerade och mer enhetliga utredningar och tydligare dokumentation är det således många äldre kvinnor och män som inte tycker att de har självbestämmande eller känner sig delaktiga i beslut om den äldreomsorg som kan vara styrande för de förutsättningar som rör deras vardag. För en äldre kvinna eller man kan det vara minst lika viktigt att kunna påverka vad som ska göras utifrån vad som för tillfället känns mest viktigt. Då är det för henne eller honom viktigast att veta vilken tid man förfogar över och att man får använda den till sådana uppgifter som kan rymmas inom begreppet stöd och hjälp i boendet samt annan lättåtkomlig service.