prop · H503245 · 2018-05-03 00:00:00 — Byggindustrier (till vilkas yttrande ansluter sig), anser att en stegvis sänkning av bolagsskatten hade varit att föredra i stället för förslaget om en tillfällig begränsning av avdrag underskott. Även och anger att en stegvis bolagsskattesänkning vore att föredra. Skälen för regeringens bedömning I promemorian gjordes bedömningen att en tillfällig begränsning borde införas gällande juridiska personers avdrag underskott. Som skäl för förslaget angavs bland annat följande. Som utgångspunkt gäller att underskott av näringsverksamheten som kvarstår från det föregående beskattningsåret ska dras av (40 kap. 2 § IL). Avdrag underskott är ett avdrag som behandlas som andra avdrag. Avdraget ska göras beskattningsåret då underskottet uppkom, oavsett om det uppkommer ett överskott eller inte . På så sätt rullas underskott vidare från ett beskattningsår till nästa. Införandet av en generell ränteavdragsbegränsning i kombination med en sänkning av bolagsskatten ökar neutraliteten mellan finansiering med eget och lånat kapital och leder till en omfördelning av skattebördan. Det innebär att fler företag kommer att betala bolagsskatt i förhållande till . Det gäller framför allt företag som har ett stort negativt räntenetto i för- hållande till bl.a. överskottet av näringsverksamheten. har vissa företag med negativa räntenetton stora underskott av närings- verksamhet som kvarstår från föregående beskattningsår. Det innebär att skattebetalningarna från dessa företag väntas bli låga , trots införandet av en generell ränteavdragsbegränsning. Promemorians förslag om en tillfällig begränsning av avdrag underskott har mötts av omfattande remisskritik. Näringslivets skattedelegation (NSD) lyfter särskilt fram att avdragen är koncentrerade till mindre företag och unga riskfyllda företag och att den högsta andelen företag som har underskott framför allt är företag med färre än fem anställda och företag som är mellan 5–. Sett utifrån branschtillhörighet är det inom hotell- och restaurang- verksamhet som andelen företag med tidigare års underskott är störst. Även andra remissinstanser, som (), tar upp liknande synpunkter. () anser att en generös beloppsgräns bör införas så att de små företagen inte påverkas av den föreslagna tillfälliga begränsningen. Ett antal remissinstanser anser även att en stegvis sänkning av bolagsskatten är att föredra framför förslaget om en tillfällig begränsning av avdrag underskott (till dessa hör Byggindustrier (till vilkas yttrande ansluter sig), AB och ), vilket även behandlas i avsnitt 6.4. Enligt regeringens uppfattning finns det skäl som talar för en sådan tillfällig begränsning av tidigare års underskottsavdrag som föreslås i promemorian. Regeringen anser dock att det finns anledning att ta intryck av de remissynpunkter som har lämnats. Mot denna bakgrund anser regeringen, till skillnad från den bedömning som gjordes i promemorian, att det inte bör införas en tillfällig begränsning för juridiska personer för avdrag för underskott av näringsverksamheten som kvarstår från det föregående beskattningsåret. Bolagsskatten kommer i stället att sänkas i två steg, se närmare avsnitt 13. 2017/18:245 13 Regeringens förslag: Förslagen träder i kraft och – såvitt avser inkomstskatt för beskattningsår, eller i fråga om svenska handelsbolag räkenskapsår, som börjar efter – såvitt avser uppgifter inom ramen för skatteförfarandet, på uppgifter som avser beskattningsår som börjar efter I fråga om förslaget om en generell ränteavdragsbegränsningsregel gäller att för beskattningsår som omfattar än och som börjar före och avslutas efter den 31 så får ett negativt räntenetto som belöper sig på t.o.m. utgången av det beskattningsåret, eller i fråga om svenska handelsbolag räkenskaps- året, inte dras av. De riktade ränteavdragsbegränsningsreglerna i dess nuvarande utformning gäller för beskattningsår, eller i fråga om svenska handelsbolag räkenskapsår, som börjar före . För företag med beskattningsår som börjar före men som avslutas efter får vid tillämpningen av reglerna om koncernbidrag under det beskattningsåret avdrag göras högst för koncernbidrag som har lämnats till företag med beskattningsår som börjar efter . med beskattningsår som börjar före men som avslutas efter får vid tillämpningen av 35 kap. under det beskattningsåret bara göra avdrag högst för koncernbidrag som har lämnats till företag med beskattningsår som Expansionsfondsskatten ska vara avseende beskattningsår som börjar efter . förslaget om sänkning av expansionsfondsskatten behandlas också befintliga avsättningar till expansionsfond enligt de nya reglerna. Övergången till de nya reglerna sker genom att tidigare gjorda avsättningar anses återförda enligt nuvarande regler och genast återavsatta enligt de nya reglerna. Förslaget om att procenttalet 20,6 ska användas vid tillämpningen av regeln om beslut om säkerhet för slutlig skatt för skalbolag tillämpas första gången på avyttringar av andelar i skalbolag som sker Om skalbolagsdeklarationen till någon del avser tid före , ska dock vid tillämpningen av reglerna om beslut om säkerhetens storlek procenttalet 22 användas i stället för 20,6. I fråga om förslaget om primäravdrag tillämpas den nya bestämmelsen när det gäller utgifter för nybyggnad för hyreshus som färdigställs och när det gäller utgifter för till- och ombyggnationer sådana förbättringar som färdigställs från och med samma datum. För hyreshus eller förbättringar i form av till- och ombyggnationer som färdigställs – får värdeminskningsavdrag genom primäravdrag göras för den delen av sexårsperioden från färdigställandet som återstår . Den statliga inkomstskatten för juridiska personer ska vara i stället för avseende beskattningsår som börjar efter men före . Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian förslogs att de nya bestämmelserna skulle träda i kraft . Remissinstanserna: påpekar att taxerings- utfallet kommer att bli en blandning av nya och gamla regler eftersom bolag med brutna räkenskapsår som inleds före inte kommer att tillämpa de nya reglerna 2019. anser att det vore bättre om övergången skedde så att reglerna träder i kraft vid samma beskattningsutfall för alla bolag. menar att reglerna bör börja gälla först /2020 för mikroföretag. SRF konsulternas förbund anser att en successiv infasning av det nya regelverket bör övervägas. och ifrågasätter om det är förenligt med och direktivet mot skatteundandraganden att tidigarelägga ikraftträdandet till före . anser att ett införande bör övervägas med hänsyn till undantaget i direktivet mot skatteundandraganden för riktade regler som är minst lika effektiva som den generella begränsningsregeln. anser att ett ikraftträdande är olämpligt mot bakgrund av andra förslag inom företagsbeskattningen, som t.ex. paketeringsutredningens förslag. ställer sig bakom förslaget att den tidigare använda tekniken med återbetalning av överskjutande tidigare erlagd expansionsfondsskatt i samband med sänkt expansionsfondsskatt tillämpas även vid . föreslår att förslaget om att tidigare gjorda avsättningar till expansionsfond ska anses återförda enligt nuvarande regler och genast åter ska avsättas enligt de nya reglerna ska ändras så att detta sker vid beskattningsårets ingång, i stället för . Byggindustrier uttrycker kritik mot att förslaget om primäravdrag för hyreshus är begränsat till hyreshus som färdigställts och anser att det snedvrider marknaden. Skälen för regeringens förslag: I promemorian föreslås att de nya skattereglerna för företagssektorn ska träda i kraft . ifrågasätter dock om det är förenligt med och direktivet mot skatteundandraganden att tidigarelägga ikraftträdandet till före . Vidare anser att ett införande bör övervägas med hänsyn till undantaget i direktivet för riktade regler som är minst lika effektiva som den generella begränsningsregeln. Även om det följer av direktivet mot skatteundan- draganden att reglerna ska tillämpas från (art. 11 p. 2017/18:245 är ett tidigare ikraftträdande förenligt med . Till skillnad mot de nuvarande riktade ränteavdragsbegränsningsreglerna gäller den generella ränteavdragsbegränsningsregeln i direktivet mot skatteundandraganden både interna och externa lån. För att regler ska anses vara minst lika effektiva som regeln i direktivet skulle de därför behöva ändras så att även externa lån omfattas generellt. Det skulle inte vara lämpligt. Även med beaktande av vad , Småföretagarnas och konsulternas förbund har anfört om att övergången bör ske vid samma beskattningsutfall för alla bolag, att reglerna bör gälla för mikroföretag samt att en successiv infasning bör övervägas, delar regeringen bedömningen i promemorian att förslagen bör träda i kraft och tillämpas för beskattningsår (och för svenska handelsbolag räkenskapsår) som börjar efter ett visst datum. är således inte lämpligt med en successiv infasning eller senare ikraft- trädande för företag av en viss storlek. Enligt regeringen bör förslagen i denna proposition träda i kraft och tillämpas första gången såvitt avser inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, för beskattningsår, eller i fråga om svenska handelsbolag räkenskapsår, som börjar efter , och såvitt avser 34 kap. 4 a § skatte- förfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, på uppgifter som avser be- skattningsår som börjar efter . Den föreslagna övergångsbestämmelsen såvitt avser inkomst- skattelagen innebär när det gäller den riktade ränteavdragsbegränsnings- regeln att förslagen på ändringar tillämpas första gången för beskatt- ningsår, eller i fråga om svenska handelsbolag räkenskapsår, som börjar De upphävda bestämmelserna i 24 kap. 10 a–10 f §§ IL, gäller fortfarande för beskattningsår, eller i fråga om svenska handelsbolag räkenskapsår, som börjar före . Av 3 kap. 1 och 2 §§ bokföringslagen (1999:1078), förkortad BFL, framgår att ett räkenskapsår som huvudregel är och antingen motsvarar kalenderåret eller i form av ett brutet räkenskapsår. Från huvudregeln görs undantag. Det innebär t.ex. att räkenskapsåret kan utsträckas till att omfatta högst arton månader vid omläggning av räkenskapsår (3 kap. 3 § BFL). Det förutsätter som huvudregel att Skatte- verket ger tillstånd till det. Från den huvudregeln görs undantag. innebär att tillstånd inte behövs för omläggning från brutet räkenskapsår till kalenderår eller för omläggning till gemensamt räkenskapsår i fall som avses i 3 kap. 4 § och 5 § första stycket BFL. Utan särskild reglering skulle företag kunna skjuta upp tillämpningen av den generella ränteavdragsbegränsningsregeln genom att lägga om räkenskapsåret (dvs. Det finns t.ex. incitament för företag med ett stort negativt räntenetto att skjuta fram tillämpningen av regeln genom att lägga om (i praktiken förlänga) det räkenskapsår som börjar före, men avslutas efter . uppkommer även om ett företag av andra skäl väljer att lägga om räkenskapsåret i brytpunkten mellan gällande rätt och den generella FSK har övervägt olika alternativ, såsom att det ska krävas tillstånd från i samtliga fall vid omläggning till brutet räkenskapsår. Ett annat alternativ är att låta företag med brutet räkenskapsår skilja på negativa finansnetton före och efter ikraftträdandet och låta ett avdrags- förbud gälla för negativa finansnetton fram till dess ett nytt räkenskapsår börjar. För att inte orsaka onödig komplexitet har FSK övervägt att antingen begränsa uppdelningen till företag med höga negativa finansnetton eller till företag som lagt om räkenskapsår före ikraftträdande. Det sistnämnda alternativet har FSK bedömt vara enklast. Mot denna bakgrund och av offentligfinansiella skäl bör en regel införas som innebär att ett negativt räntenetto som belöper sig på perioden fr.o.m. t.o.m. utgången av det beskattnings- året, eller i fråga om svenska handelsbolag räkenskapsåret, inte ska kunna dras av. Till skillnad från FSK:s förslag bedöms det dock vara tillräckligt att begränsa regeln till att gälla beskattningsår som omfattar än och som börjar före och avslutas efter . Det har inte bedömts vara lämpligt att avgränsa regeln ytterligare. Förslaget innebär att en uppdelning behöver göras mellan ränteutgifter som belöper sig före och efter . De ränteutgifter som belöper sig före ikraftträdandet får dras av, om de inte begränsas t.ex. enligt de upphävda reglerna i 24 kap. 10 a–10 f §§ IL. Ränteutgifter som belöper sig efter ikraftträdandet fram till utgången av det aktuella beskattningsåret (respektive räkenskapsåret) får inte dras av. För tiden efter att ett nytt beskattningsår påbörjas gäller den generella ränteavdragsbegränsnings- regeln och avdrag får göras i enlighet med den. Vidare gäller att om det första beskattningsåret påbörjas efter ikraftträdandet kommer avdrag att få göras enligt den generella ränteavdragsbegränsningsregeln redan från början. Förslaget aktualiserar frågan om det kommer i konflikt med förbudet mot retroaktiv skattelag i 2 kap. 10 § andra stycket RF. Enligt förslaget är det förekomsten av ett negativt räntenetto eller senare som utgör den omständighet som utlöser avdragsförbudet för negativa räntenetton för det innevarande beskattningsåret. Det innebär att förslaget är i överensstämmelse med 2 kap. 10 § andra stycket RF. Företag med beskattningsår som börjar före men som avslutas efter bör vid tillämpningen av 35 kap. IL under det beskattningsåret bara kunna göra avdrag högst [≈1–(0,6/22)] för koncernbidrag som har lämnats till företag med beskattningsår som börjar efter . Vidare bör företag med beskattningsår som börjar före men som avslutas efter vid tillämpningen av 35 kap. under det beskattningsåret bara kunna göra avdrag högst [≈1– (0,8/21,4)] för koncernbidrag som har lämnats till företag med beskattningsår som börjar efter . Förslaget har utformats med det genomförda förslaget i avsnitt 5 i prop. 2013/14:19 som förebild. Syftet är att förhindra att företag med hjälp av koncernbidrag utan begränsningar flyttar vinster hänförliga till beskattningsår som påbörjats före en bolagsskattesänkning till ett annat företag i koncernen där vinsterna blir föremål för den lägre skattesats som gäller för beskattningsår som påbörjas efter bolagsskattesänkningen. Expansionsfondsskatten föreslås sänkas från till det beskattningsår som börjar efter . Också befintliga avsättningar till expansionsfond bör behandlas enligt de nya 2017/18:245 reglerna. Övergången till de nya reglerna sker genom att tidigare gjorda avsättningar anses återförda enligt nuvarande regler och genast åter har avsatts enligt de nya reglerna. Förslaget har utformats med det genom- förda förslaget i avsnitt 6.16 i prop. 2012/13:1, Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor som förebild. tillstyrker att denna teknik används även vid denna sänkning av expansionsfondsskatten. I enlighet med vad anfört ska återavsättningen ske vid beskattningsårets ingång. Enligt regeln i 58 kap. 2 § SFL ska – om säkerhet ska ställas – stor- leken bestämmas till summan av företagets obetalda inkomstskatt för närmast föregående beskattningsår och av det överskott som har redovisats i skalbolagsdeklarationen. I avsnitt 6.4 föreslås att bolagsskatten sänks till . Mot den bakgrunden föreslås det i avsnitt 6.6 att procenttalet 20,6 ska användas vid tillämpningen av regeln. Detta bör gälla avyttringar av andelar i skalbolag som sker efter . Om skalbolagsdeklarationen till någon del avser tid före , bör dock vid tillämpningen av reglerna om säkerhetens storlek vid beslut om säkerhet för slutlig skatt för skalbolag i 58 kap. 2 § första stycket SFL procenttalet 22 användas i stället för 20,6. Ett stegvis införande av detta förslag är inte lämpligt även om bolagsskattesatssänkningen görs i två steg. Det skulle komplicera regelverket och förfarandet i alltför stor omfattning. Förslaget om primäravdrag för hyreshus innebär en skattemässig stimulans för ny-, till- eller ombyggnad av sådana byggnader. Om enbart ny-, till- eller ombyggnad av hyreshus som färdigställs efter ikraftträdandet skulle omfattas av förslaget finns en risk att investerings- aktiviteten avstannar fram till ikraftträdandet av den nya bestämmelsen. Risken är alltså att skattskyldiga – i avsikt att inte gå miste om avdraget – förskjuter färdigställandet av redan påbörjade projekt till efter denna tidpunkt. Det föreslås därför att bestämmelsen även ska tillämpas för ny-, till- eller ombyggnad av byggnader som färdigställs från och med det att förslaget lämnades i promemorian Nya skatteregler för företagssektorn, eftersom det är som den beskrivna risken först uppstod. För att inte skapa någon gränsdragningsproblematik om vid vilket datum som ett hyreshus färdigställts föreslås dock att alla hyreshus som färdigställs ska omfattas av förslaget, dvs. att hyreshus omfattas av förslaget om ny-, till- eller ombyggnad av byggnaden färdigställs . För hyreshus som färdigställts innan ikraftträdandet, men efter , kommer sexårsperioden från färdigställandet således att börja löpa före ikraftträdandet. Primäravdrag kan sedan få göras för den vid ikraftträdandet återstående delen av sexårsperioden. Regeringen anser inte att det finns fog för den kritik som Byggindustrier lämnar om att det skapar en marknadssnedvridning att inte låta även äldre hyreshus omfattas, eftersom det i så fall rör sig om redan gjorda investeringar. Reglerna om att återföring av avdrag för avsättning till periodiserings- fond ska ske med en viss procent av avdraget i vissa fall (avsnitt 12.2) och en tillfällig schablonintäkt på säkerhetsreserven (avsnitt 12.4) införs också i övergångsbestämmelserna. inkomsten (avsnitt 6.4). inkomstskatten för juridiska personer avseende beskattningsår som börjar efter men före . För beskattningsår som börjar efter börjar bolagsskattesatsen på 20,6 att gälla. 14Uppföljning av den föreslagna lagstiftningen Regeringens bedömning: De föreslagna reglerna, däribland ränteavdragsbegränsningsreglerna samt den föreslagna definitionen av ränteutgifter och ränteinkomster, bör följas upp. Skälen för regeringens bedömning: De föreslagna reglerna är omfattande och kommer att innebära en stor förändring för många företag och . Rättstillämpningen av de föreslagna reglerna, bl.a. ränteavdragsbegränsningsreglerna bör därför följas upp för att säkerställa att syftet med dessa uppnås. Det är särskilt viktigt att följa upp den internationella utvecklingen för att analysera vilka effekter de nya reglerna får på konkurrenskraft, att de föreslagna reglerna förebygger skatteplanering på avsett sätt och att ränteavdrags- begränsningsreglerna inte kringgås. Av avsnitt 6.2.4 framgår att ett system med ett årligt fastställelseförfarande av kvarstående negativt räntenetto bör övervägas i samband med uppföljningen. Det framgår även att regeringen avser att analysera och överväga en möjlighet till rullning eller en obegränsad tid. Uppföljningen av den nya lagstiftningen bör påbörjas . Propositionen innehåller flera förslag på nya skatteregler för företags- sektorn, som dels kan vara komplexa i sig, dels har samverkande konsekvenser. Förslagen omfattar bl.a. en generell ränteavdrags- begränsningsregel som baseras på EBITDA (Earnings Before Interest, Tax, Depreciation and Amortization), en sänkning av bolagsskattesatsen, förändrade skatteregler för avsättningar till periodiseringsfond och säkerhetsreserv, en sänkning av expansionsfondsskatten, ändrade skatteregler för finansiell leasing och nya regler för att neutralisera effekterna av hybrida missmatchningar. Även om data som finns tillgänglig för att uppskatta effekterna är av hög kvalitet och detaljerad, 2017/18:245 så finns det ändå begränsningar när det gäller hur pass heltäckande Det saknas t.ex. komplett information avseende Konsekvensanalysen är strukturerad på följande sätt. olika förslagen och de förväntade effekterna var för sig i den mån det är Respektive beskrivning av konsekvenserna omfattar effekter för de som berörs av förslagen, konsekvenserna av att en regelförändring inte kommer till stånd, alternativa lösningar, effekter för konkurrens- förhållanden, om hänsyn tagits till små företag vid reglernas utformning samt om förslaget överensstämmer med anslutning till EU. gäller förslagens förenlighet med bör det framhållas att en övervägande del av förslagen i propositionen innebär ett genomförande av delar av rådets direktiv (EU) 2016/1164 av om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion (direktivet mot skatteundandraganden) samt rådets direktiv (EU) 2017/952 av om ändring av detta direktiv avseende hybrida missmatchningar med tredjeländer (ändringsdirektivet) i svensk rätt. Ur det perspektivet bör det framhållas att konsekvenserna av att inte genomföra flera av de föreslagna förändringarna skulle innebära att inte fullföljer de skyldigheter som följer av anslutningen till EU. Efter beskrivningarna av respektive förslag följer en beskrivning av de sammantagna effekterna av förslagen. Även om respektive förslag delvis kan beskrivas ur ett allt annat lika-perspektiv ska förslagen främst ses som ett paket med förändringar på företagsskatteområdet. sammantagna effekterna är flera: dels förväntas den skattemässiga behandlingen av eget och lånat kapital delvis jämnas ut, dels förväntas skatteplanering med ränteavdrag motverkas som värdet av skatteplanering minskar med en sänkning av bolagsskattesatsen. sänkning av bolagsskattesatsen gör att fler investeringar blir lönsamma på marginalen och därmed blir den samlade investeringsvolymen större. sker flera följdjusteringar av skattesystemet som också har en del i den sammantagna bedömningen av förslagens effekter på företags- Det sker dels genom förändrad schablonbeskattning av avsättningar till periodiseringsfond och säkerhetsreserv, dels genom att expansionsfondsskatten föreslås sänkas för att spegla bolagsskatte- De samlade offentligfinansiella effekterna av förslagen i denna proposition visar på förändrade skatteintäkter både vid införandet och De sammantagna effekterna av förslagen bör även ses ur ett internationellt perspektiv, bl.a. mot bakgrund av att de föreslagna reglerna delvis har sin grund i EU-direktiv och arbete mot När det gäller den generella ränteavdragsbegränsningen för negativa räntenetton så baseras denna på måttet EBITDA, vilket beskrivs i Som nämnts föreslås att bolagsskattesatsen sänks för att ytterligare öka neutraliteten mellan lånat och eget kapital och för att inte öka det sammanlagda skatteuttaget från bolagssektorn. sammantagna konsekvenserna av den generella ränteavdragsbegräns- ningen och bolagsskattesatssänkningen beskrivs i avsnitt 15.2. med bolagsskattesatssänkningen föreslås att expansionsfondsskatten för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i Prop. 2017/18:245 handelsbolag sänks. Effekterna av en sådan sänkning beskrivs i avsnitt Konsekvenserna av förslaget om avdragsförbud för ränteutgifter vid vissa gränsöverskridande situationer beskrivs i avsnitt 15.4. 15.5 beskrivs konsekvenserna av den riktade begränsningen av ränteavdrag för vissa interna skulder. av förslagen om skatteregler om avtal om finansiell leasing i avsnitt 15.6. I avsnitt 15.7 beskrivs konsekvenserna av förslaget om värdeminskningsavdrag genom primäravdrag för hyreshus. beskrivs konsekvenserna av förslagen om ändrade regler för schablonintäkt på avdrag för avsättningar till periodiseringsfond, om återföring av avdrag för avsättning till periodiseringsfond och om schablonintäkt på säkerhetsreserven i avsnitten 15.8 och 15.9. Konsekvensanalysen avslutas sedan med en beskrivning i avsnitt 15.10 av konsekvenserna av samtliga reformer inom ramen för den EBITDA- lösning som föreslås och de sammantagna offentligfinansiella effekterna Avsnitt 15.10.4 innehåller en diskussion kring konsekvenserna av förslagen ur ett internationellt perspektiv, sett till hur konkurrenskraft förväntas påverkas av de förändrade skattereglerna. förväntade effekterna för och de allmänna förvaltnings- domstolarna redovisas i avsnitt 15.11. Det bör betonas att även om