prop · H503217 · 2018-04-05 00:00:00 — I flertalet regioner råder det arbetskraftsbrist inom många av de yrkeskategorier som statsbidragen riktar sig till. Det gör att huvudmännen ibland måste rekrytera icke-legitimerad personal för att kunna använda bidragen. tvingas de ibland erbjuda tillsvidareanställningar för den utbildade personalen för att kunna konkurrera om den – trots att det saknas finansiella resurser att behålla den personalen om bidraget upphör. Omfattande administration men svag uppföljning granskning visar att den stora mängden bidrag också skapar en omfattande administration. De årsarbetskrafter som läggs ned på ansökningsförfaranden och avrapporteringar skulle huvudmännen föredra att lägga på mer kvalitetsutvecklande arbete. efterfrågar många huvudmän ett större intresse från statligt håll för vad satsningarna faktiskt lett till, utöver kunskapen om hur många lärare och elever som deltagit i de olika verksamheterna. samlade bedömning är att systemet med riktade statsbidrag inom skolområdet inte fungerar väl för att stödja huvudmännen i deras skolutveckling. Systemet kan därmed inte anses vara ändamålsenligt. rekommendationer är framtagna med utgångspunkt i att regeringen även fortsatt avser att stödja huvudmännens skolutveckling. Utifrån resultaten i granskningen gör bedömningen att medlen kan användas mer ändamålsenligt och effektivt än . Det kan ske genom att de fördelas utifrån huvudmännens förutsättningar och behov och att samtliga huvudmän får tillgång till ett nationellt analysstöd. anser också att regeringen bör avveckla alla enskilda riktade stimulansbidrag inom skolområdet och samla dem i en enda pott med inriktning på skolutveckling. Fördelarna med ett sådant förslag är flera: •Varje huvudman tilldelas en bidragsram för att bedriva skolutveckling. I nuvarande system finns ett antal enskilda huvudmän som inte tar del av något statsbidrag. •Om regering och riksdag vill fördela bidragen kompensatoriskt kan en socioekonomisk viktning säkerställa att så sker. •Huvudmännen ska göra en inledande behovsanalys inför ansökan vilket gör att samtliga huvudmän måste ta ansvar för sin skolutveckling. •Huvudmännen behöver inte ställa lokala utvecklingsbehov mot nationella statsbidragssatsningar. R I K S R E V I S I O N E N RIKTADE STATSBIDRAG TILL SKOLAN – NATIONELLA PRIORITERINGAR MEN LOKALA BEHOV •Om huvudmännen bedömer att personalförstärkningar är en prioriterad insats kan rekryteringar ske med beaktande av lokala förutsättningar. •Huvudmännen får en i förväg fastställd bidragsram att förhålla sig till vilket ger förutsättningar för en mer långsiktig planering och fokusering. •Den tid som huvudmännen avsätter för att bevaka olika statsbidrag, ansöka om dem, rekvirera samt avrapportera kan i stället läggas på skolutveckling i form av behovsanalys, verksamhetsplanering samt systematiska uppföljningar och utvärderingar. •Med en ansökan per huvudman blir problemen i dagens system kring korta ledtider, oklara kriterier, omfattande administration och storleken på bidrag inte heller relevanta i samma omfattning. rekommendationer utgår från principer som kännetecknar ett ändamålsenligt system i form av transparens, enkelhet och tydlighet. Det skapar förutsättningar för ett långsiktigt utvecklingsarbete och utgår från lokala förutsättningar och behov. Sammanfattningsvis rekommenderar alltså regeringen att: •Överväga att ersätta det breda utbudet av riktade stimulansbidrag med en fördelning av medel som utgår från huvudmännens behov. Vi föreslår att för ändamålet avsatta medel fördelas i form av en bidragsram till varje huvudman utifrån elevantal, och eventuellt socioekonomiska förutsättningar. Huvudmännen söker medel inom bidragsramen för lokalt utformade insatser. Varje ansökan ges en individuell bedömning. •Säkerställa att ett nationellt analysstöd finns tillgängligt för huvudmännen. Ett sådant stöd ska kunna bistå huvudmän med en analys av vilka problem och behov som finns hos dem. Det är viktigt att se till att ett sådant stöd är tillgängligt för samtliga huvudmän. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ”Någonstans sitter vi som huvudmän, mottagare för det här flödet av olika typer av riktade statsbidrag. Man kan ofta gå in och titta på ett av de riktade statsbidragen. Det är vällovligt, hyggligt underbyggt. Därför är det svårt att statsbidrag för statsbidrag kritiskt granska och säga att det här, eller det här, är alldeles fel. Men helheten är inte vad den borde vara, också vad det gör ute i vår verksamhet, med rektorerna – de har ansvar för den inre verksamheten, ska de prioritera statsbidrag eller behov på skolan? (Skolchef, stor huvudman) Staten styr kommuner och landsting1 på flera olika sätt. Ett sätt är genom riktade2 statsbidrag – en form av så kallad mjuk styrning som principiellt sett bygger på frivillighet. Bidragen är knutna till specifika verksamheter eller insatser i kommuner eller landsting. I den här granskningen behandlas systemet med riktade statsbidrag till skolans huvudmän, vilket även inkluderar enskilda huvudmän3. Riktade statsbidrag har använts i olika utsträckning . genomfördes en reform där många av de dåvarande riktade statsbidragen togs bort. Riksdag och regering ansåg att ett system med generella bidrag stämde bättre överens med det kommunala självstyret och att resurserna sannolikt skulle användas mer ändamålsenligt om kommuner och landsting hade hela ansvaret för den egna verksamheten. Dessutom hade bidragsfloran blivit svåröverskådlig och krånglig. Inriktningen var att riktade statsbidrag skulle användas undantagsvis och vara tidsbegränsade.4 Regeringen uttryckte också att statliga medel inte borde ges till projekt som syftar till att utveckla och förnya 1Här inkluderas även regioner. 2Ibland används termen specialdestinerade statsbidrag och ibland riktade statsbidrag för de bidrag som granskas i denna rapport. använder sig i rapporten av termen riktade statsbidrag. 3Med skolans huvudmän avses juridiska personer som driver skolor. Det finns flera sorters huvudmän men de vanligaste är kommunala och enskilda. En enskild huvudman är den som driver fristående skola, fritidshem eller förskola med tillstånd från Skolinspektionen, alternativt kommunen. I denna granskning kommer vi att använda termen huvudman när vi avser en representant för huvudmannen vilket kan vara såväl tjänstemän på förvaltningen som politiker, alternativt enskild huvudman. 1991/92:150, Med förslag om slutlig reglering av statsbudgeten för /93 m.m.; , bet. 1991/92:FiU29, Den kommunala ekonomin, rskr. 1991/92:345. R I K S R E V I S I O N E N RIKTADE STATSBIDRAG TILL SKOLAN – NATIONELLA PRIORITERINGAR MEN LOKALA BEHOV verksamhet vars utformning är den kommunala sektorns ansvar, och denna princip gäller fortfarande.5 Skolan är en del av den kommunala sektorns ansvar. Som tidigare konstaterat började dock regeringen att åter komplettera det generella statsbidraget med specialdestinerade bidrag för att styra skolan i önskad riktning6. Ökningen av de riktade bidragen har skett successivt genom enskilda beslut, oberoende av regering, och inte som resultat av en strategisk omorientering. Skolväsendet är det område som har flest riktade statsbidrag7, och de används för att påverka kommunala och enskilda huvudmäns verksamhet inom områden av stort nationellt intresse där regeringen har identifierat brister. Utvecklingen visar på den naturliga spänning som finns mellan principerna om kommunalt självstyre å ena sidan, och skollagens krav om likvärdig utbildning på nationell nivå å andra sidan8. 1.2 Motiv till granskning Av de ca som finansierar skola och annan pedagogisk verksamhet utgör de riktade statsbidragen ca 6 procent.9 Enligt årsredovisning 2016 fattades över 16 000 beslut om riktade statsbidrag , att jämföra med ca 3 2012, till en sammanlagd kostnad för hantering av statliga stöd och bidrag om . kommer att hantera och fördela i över 70 olika bidrag och transfereringar som regleras i mer än 50 förordningar samt i regleringsbrev.10 har ytterligare två stora bidrag om sammanlagt 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt; , bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 6Riksrevisionen, Specialdestinerade statsbidrag – Ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? RiR 2014:25, 2014. 7Enligt SKL:s beräkningar var antalet riktade bidrag till kommuner och landsting 2016 ca 140. Av dem rörde omkring 65 skolans område. Då ingår inte de bidrag som går till andra organisationer. (m.fl. SKL, ”Statens detaljstyrning leder till mindre effektiv välfärd”, DN debatt, , ) 8Samma spänning kan noteras inom hälso- och sjukvården, se , Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej, RiR 2014:20, 2014; och , Staten och SKL – en slutrapport om statens styrning på vårdområdet, RiR 2017:3, 2017. 9Kommunens huvudsakliga intäkter består av kommunalskatt (), generella statsbidrag () och övriga intäkter (). (SKL, Så mycket kostar skolan, hämtad , Andelen riktade statsbidrag i relation till intäkterna varierar stort mellan såväl kommuner som enskilda huvudmän. 10Skolverket, Budgetunderlag 2018–2020, , dnr 2017:348. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N aviserats.11 Det största riktade statsbidraget är maxtaxan, inklusive kvalitetshöjande insatser i förskolan, för vilket betalades ut . Det har länge framförts kritik mot den stora mängden riktade statsbidrag inom skolområdet. revisorer kritiserade den frekventa användningen och menade att det stora antalet bidrag innebar svårigheter för kommunerna att planera sin verksamhet12. revisorers granskning (vari statsbidragen endast utgjorde en liten del) är dock , och statsbidragslandskapet är betydligt brokigare än 2002. konstaterade 2014 att det inte är de huvudmän som behöver bidragen mest som söker dem i första hand, vilket gjort att bidragen snarare har förstärkt likvärdighetsproblemen i skolan i stället för att motverka dem. Granskningen visade att skolor med låga kunskapsresultat i årskurs 9 generellt tog emot statsbidrag i mindre utsträckning än skolor med höga kunskapsresultat.13 Kritik har även kommit från en mängd andra aktörer, bland annat , Statskontoret, Kommuner och Landsting (SKL), kommunala utbildningsförvaltningar samt utredningar och forskare.14 Några av problemen med riktade statsbidrag som ofta lyfts fram är som följer: •De riktade bidragen bryter mot tanken om det kommunala självstyret och kan försvåra det kommunala ansvarsutkrävandet. •De riktade statsbidragen flyttar fokus från helhet till delar av verksamheten. 2017/18:1, utgiftsområde 16, s. 225, 241. Fullt uppbyggt ska det största av de två nya statsbidragen omfatta . 12Riksdagens revisorer, styrning av skolan – från målstyrning till uppsökande bidragsförmedling, 2001/02:1. 13Riksrevisionen, RiR 2014:25, s. 10, 15. 14Skolverket, Nyttjande av statliga satsningar på skolområdet, intern PM , dnr. 2010:16, 2013; , Bidrag till skolans utveckling. Fokus på: Hur kommuner tar del av statsbidrag 2011–2014, 2015; , Yttrande över 2014:25 Specialdestinerade statsbidrag – Ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? dnr 2015:95, ; Statskontoret, Reglering och andra styrmedel. En studie av hur staten styr kommuner och landsting, 2005:28, 2005; Statskontoret, Verksamhetsanknutna statsbidrag till kommuner och landsting. En studie av hur bidragen följs upp och utvärderas, 2007:17, 2007; Statskontoret, Tänk efter före: om viss styrning i kommuner och landsting, 2011:22, 2011; Statskontoret, Myndighetsanalys av , 2015:16, 2015; Statskontoret, Statens styrning av kommunerna, 2016:24, bilaga 3, ”En konsultrapport av ”, 2016; SKL, Färre och mer effektiva riktade statsbidrag till kommuner, landsting och kommuner, skrivelse till , ärendenr: 16/02375, 2016; Komplement till de synpunkter som lyftes under dialogmötet i , brev till från ansvariga skolchefer i kommuner i , odaterat; Effekter och konsekvenser av riktade statsbidrag inom utbildningsområdet, skrivelse från 73 kommuner inom storstadsregionerna till , ; Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Statliga bidrag till kommunerna – i princip och praktik, 2010:5, 2010; SOU 2014:5, Staten får inte abdikera; SOU 2017:35, Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet, slutbetänkande av skolkommission. R I K S R E V I S I O N E N RIKTADE STATSBIDRAG TILL SKOLAN – NATIONELLA PRIORITERINGAR MEN LOKALA BEHOV •De riktade bidragen orsakar en oförutsägbar och ryckig styrning, och deras temporära natur gör att effekten, om den uppstår, oftast blir kortvarig. •Bidragen är för många och för små för att kunna ge någon effekt. •De riktade bidragen ger undanträngningseffekter i form av att huvudmännen prioriterar den statliga satsningen snarare än satsningar som de själva definierat behov av. •Vissa riktade statsbidrag upplevs som orättvisa då en huvudman som gjort ett bra jobb straffas genom att inte vara tillgänglig för bidrag medan de som inte bedrivit ett bra utvecklingsarbete belönas. •Ansökan och framför allt uppföljningen anses ibland vara oproportionerligt krånglig och tidskrävande. •Uppföljningen är inriktad på genomförandet i stället för effekten. •Det är svårt för mindre kommuner att delta, och de mindre huvudmännen är underrepresenterade. •Enskilda huvudmän är underrepresenterade. Ovanstående kritik mot de riktade statsbidragen gör det befogat att ifrågasätta om nuvarande system med statsbidrag till skolan karaktäriseras av hög effektivitet och god hushållning med statens medel samt överensstämmer med riksdag och regerings intention att inte styra sådant som är den kommunala sektorns ansvar. Regeringen är väl medveten om problematiken med statsbidrag och har i flera sammanhang meddelat att den har för avsikt att minska bidragsfloran, inte minst inom skolområdet15. I budgetpropositionen 2017 understryks att generella bidrag bör vara utgångspunkten när staten förmedlar pengar till kommunerna men att det inom skolväsendet finns behov av riktade statsbidrag. Ambitionen är alltså att minska antal statsbidrag, i huvudsak genom tillskott till kommunernas generella statsbidrag.16 Trots detta har antalet riktade statsbidrag fortsatt att öka och nya satsningar presenteras kontinuerligt. kan bidra med ökad kunskap om systemet med riktade statsbidrag och därmed fungera som underlag inför den översyn av statsbidragen som rekommenderat regeringen att göra17. 15Se till exempel , och , ”Så ska detaljstyrningen i välfärdssystemenen minska”, DN debatt, , . 2016/17:1, utgiftsområde 16, Utbildning och forskning, s. 201–202. 2017/18:1, utgiftsområde 16, Utbildning och forskning, s. 192. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.3 Syfte och frågeställningar Granskningens syfte är att bedöma om systemet med riktade statsbidrag till skolans huvudmän är ändamålsenligt. Följande frågor har väglett granskning: 1.Fungerar systemet med riktade statsbidrag väl för att stödja huvudmännens arbete med skolutveckling? 2.Finns mer ändamålsenliga sätt att göra detta givet de medel som används? Granskningsfrågorna har operationaliserats i följande undersökningsfrågor: •Hur skiljer det sig åt mellan huvudmän hur de söker och använder sig av statsbidragen? •Hur bedömer huvudmännen att de riktade statsbidragen påverkar dem i deras skolutveckling? Enligt regeringsformen 1 kap. 6 § styr regeringen riket och är ansvarig inför . Detta innebär att regeringen har ett ansvar för att styrningen fungerar på ett tillfredsställande sätt, och det är en av våra utgångspunkter i granskningen. En annan övergripande utgångspunkt för granskningen är budgetlagens krav på hög effektivitet och god hushållning med statens medel18. Ansvaret att styra riket på ett tillfredsställande vis medför enligt att regeringen kan behöva agera om den nås av signaler om att en viss styrmodell inte fungerar. God hushållning med statens medel föreligger enligt budgetlagen när onödiga utgifter inte förekommer och verksamheten bedrivs med hög effektivitet. tolkar detta som att satsade medel, i detta sammanhang riktade statsbidrag till skolväsendet, ska ge högsta möjliga effekt i form av ökad måluppfyllelse i skolorna. Regeringen slår fast att målet för verksamhetsområdet skola är en utbildning av hög och likvärdig kvalitet där alla ges förutsättningar att uppnå de nationella målen19. riksdag har tagit beslut om att skolan inte ska styras med hjälp av bidrag, utan kommuner – och sedermera även enskilda huvudmän – ska ges det fulla ansvaret för verksamheten, som styrs med hjälp av mål. 18Budgetlagen (2011:203), 1 kap. 3 §. 2017/18:1, utgiftsområde 16, Utbildning och forskning, s. 85. R I K S R E V I S I O N E N RIKTADE STATSBIDRAG TILL SKOLAN – NATIONELLA PRIORITERINGAR MEN LOKALA BEHOV fastställer målen för skolan, och varje huvudman utformar sin verksamhet efter de lokala förutsättningar som råder där de verkar, så att alla elever får sådana förutsättningar att de kan utvecklas så långt som möjligt.20 Nationella utvecklingsinsatser – vilket inkluderar riktade statsbidrag – ska användas för genomförande av reformer, viss kompetensutveckling och information om verksamhetsområden.21 Några av de riktade statsbidragen kan anses vara just utvecklingsinsatser, till exempel vissa fortbildningsinsatser, men många kan det inte. framgår av skollagen att varje huvudman inom ramen för ordinarie verksamhet har ett ansvar för såväl kompetensutveckling av personalen som att ”systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp och utveckla utbildningen”22. uttryckte i ett betänkande att stabila förutsättningar och rimliga planeringshorisonter är avgörande för en effektiv och framtidsinriktad utveckling av de kommunala verksamheterna.23 har inte funnit styrdokument som tar upp någon sammantagen avsikt med de riktade statsbidragen – utöver varje enskilt statsbidrags specifika mål. Flera dokument slår fast att styrningen av skolan ska ske med andra medel än med bidrag. I budgetpropositionen för görs bedömningen att arbete med utvecklingsinsatser, inklusive riktade statsbidrag, bidrar till en bättre skola i . anger på sin hemsida att ”syftet med alla bidragen är att ge barn och elever bättre förutsättningar för att lära sig och nå målen”.25 Det är således svårt att slå fast några konkreta bedömningsgrunder med hjälp av avsikter explicit formulerade av . tar därför avstamp i regeringsformen och budgetlagen och ser det som underförstått att avsikten med de riktade statsbidragen är att bistå huvudmännen i de insatser för skolutveckling som de behöver men inte själva prioriterar. Med skolutveckling avses i granskningen huvudmännens arbete med att förbättra måluppfyllelsen i skolans verksamhet.26 Med måluppfyllelse menar vi här inte enskilda statsbidrags måluppfyllelse, till exempel om statsbidraget för lovskola 20Skollagen (2010:800), 1 kap. 4 §. 2007/08:50, Nya skolmyndigheter, s. 31. 22Skollagen (2010:800), 2 kap. 34 § och 4 kap. 3 §. 23Finansutskottet, bet. 2004/05:FiU8, God ekonomisk hushållning i kommuner och landsting (prop. 2003/04:105), s. 23. 2016/17:1, utgiftsområde 16, s. 115. 25Skolverket, hämtad , . 26Se även definition: ”Skolutveckling är en ständigt pågående lokal förnyelseprocess utan slutdatum som har till yttersta syfte att varje elev eller barn ska utvecklas så långt som möjligt i förhållande till de nationella målen och kunskapskraven.” (, 2015, s. 9) 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N medför att fler elever får tillgång till lovskola, och fler elever därigenom blir behöriga till nationellt program på gymnasiet. Vi avser i stället om de riktade statsbidragen sammantaget bidrar till en högre nationell måluppfyllelse. De nationella målen är de som återfinns i skollag och läroplaner, exempelvis att alla elever utvecklas så långt som möjligt27. Fokus för granskningen är dock inte själva måluppfyllelsen utan om statsbidragen som system för statens styrning av skolan är ändamålsenliga som instrument för att nå ökad måluppfyllelse. Ett ändamålsenligt system innebär att statsbidragen sammantaget verkar effektivt för att nå de nationella målen. Vid en bedömning av om systemet med riktade statsbidrag är ändamålsenligt utgår från att den skolutveckling som ska stimuleras med hjälp av statsbidragen avser sådan typ av aktiviteter som huvudmannen är i behov av. Ett ändamålsenligt system utgår alltså från lokala förutsättningar och behov. menar vidare att ett ändamålsenligt system präglas av transparens, enkelhet och tydlighet samt ger förutsättningar för ett långsiktigt utvecklingsarbete. Som huvudsakligt underlag för bedömningen av systemets ändamålsenlighet har vi genomfört intervjuer med kommunala och enskilda huvudmän kring deras syn på de riktade statsbidragen. I avsnittet nedan redogör vi för granskningens metod och genomförande. 1.5 Metod och genomförande Granskningen har genomförts med hjälp av flera datainsamlingsmetoder. Metoderna har valts för att komplettera varandra och ge underlag för att sammantaget besvara revisionsfrågorna. Nedan beskrivs metod och genomförande översiktligt. En mer utförlig beskrivning återfinns i bilaga 1 som finns tillgänglig elektroniskt. Det huvudsakliga underlaget i denna granskning består alltså av intervjumaterial. Vi har intervjuat kommunala huvudmän i 16 kommuner och fem enskilda huvudmän. Urvalet av kommunerna gjordes strategiskt för att få en spridning med avseende på antal beviljade statsbidrag, kommunstorlek, kommuntyp och geografisk placering. I kommunerna har vi även strävat efter en spridning av de intervjuade och har utöver skolchefer/motsvarande även intervjuat ordföranden för utbildningsnämnden, kommundirektörer, kommunalråd och rektorer. Därutöver har vi intervjuat arbetsmarknadens parter inom skolområdet samt en 27De nationella målen är många och återfinns framförallt i skollagen och läroplanerna. Skollagen (2010:800); , Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (reviderad 2016); , Läroplan, examensmål och gymnasiegemensamma ämnen för gymnasieskola 2011. Se även , Mål, krav och riktlinjer, hämtad , !/M%C3%A5l%2C%20krav%20och%20riktlinjer.pdf. R I K S R E V I S I O N E N RIKTADE STATSBIDRAG TILL SKOLAN – NATIONELLA PRIORITERINGAR MEN LOKALA BEHOV Sammanlagt har 44 intervjuer genomförts utöver de samtal som har förts med tjänstemän vid och . I underlag a, som finns tillgängligt elektroniskt, återfinns en förteckning över alla intervjuer. Många av de tidigare studier som gjorts på riktade statsbidrag har fokuserat på de kommunala huvudmännen. För att komplettera dessa genomfördes en enkätundersökning riktad till samtliga enskilda huvudmän, se underlag b. Enkätsvaren har bidragit till ökad kunskap kring enskilda huvudmäns syn på statsbidrag och kopplingen till skolutveckling.28 Med hjälp av registerdata från har vi också genomfört analyser för att se på fördelningen av bidrag över kommunstorlek, samt om de enskilda huvudmännen tar del av riktade statsbidrag i samma omfattning som kommunala huvudmän. Därutöver har vi bedrivit dokumentstudier. Vi har gått igenom statliga utredningar, myndighets- och forskarrapporter inom området, samt propositioner och bidragsförordningar, för att inhämta så mycket kunskap som möjligt om frågan vi studerar. I litteraturöversikten, som återfinns i underlag c, tas de viktigaste rapporterna och utredningarna upp. Företrädare för och har fått tillfälle att faktagranska rapporten. Docent , , och , f.d. undervisningsråd vid , har varit referenspersoner för granskningen. 1.6 Granskningens omfattning och avgränsningar I granskningen har vi studerat systemet med de riktade så kallade stimulansbidragen till skolans huvudmän.