prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — Orsaken till det låga utfallet beror på att EU återbetalade ett överskott till baserade avgiften och den del av avgiften som baseras på BNI. Lägre EU-avgift än 2016 Jämfört med 2016 minskade avgiften till EU med (20,). Det lägre utfallet beror främst på den betalning som EU gjorde till av tidigare inbetalda avgifter på sammanlagt . Den mervärdesskattebaserade avgiften blev därför lägre. Utgifterna för den del av avgift till EU-budgeten som baseras på BNI uppgick till , vilket är högre än föregående år. Utfallet var lågt, då som avsåg 2016 betalades till EU efter beslut av regeringen. Utfallet för den del som avser tullavgiften var en högre än 2016 och uppgick till . Avgiftens storlek bestäms av hur stora inkomster uppbär från tull. Visserligen har inkomsterna från tull ökat men ökningen av avgiften till EU förklaras främst () av att formellt beslutat att den del som EU:s medlemsländer får behålla av tullinkomsterna, ska minska från till . I och med att beslutet avser hela programperioden –2020 ingår även tull- avgifter –2016 avgift. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.117 Förändringar av anslagsbehållningar 2013–2017 Ingående ramöverföringsbelopp (UO 1-27 exkl. UO 26) Anvisat i statens budget Utgående ramöverföringsbelopp (UO 1-27 exkl. UO 26) Förändring av anslagsbehållningar (UO 1-27 exkl. UO 26) Förändring av anslagsbehållningar (UO 26) Förändring av anslagsbehållningar (UO 1 - 27) Anm.: Tekniska justeringar medför att ingående överföringsbelopp inte alltid stämmer med utgående överföringsbelopp. Ramanslag kan både sparas och överskridas Anslagen i statens budget är ramanslag. Ramanslag kan både överskridas och sparas till kommande år. I statens budget budgeteras därför även förändring av anslagsbehållningar. Denna budgetpost är inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Förändring av anslagsbehållningar. I budgeten har posten varit negativ eftersom regeringen beräknat att anslagsbehållningarna ska öka. Regeringen beräknade posten till -i budgeten . Det innebär en budgeterad ökning av anslagsbehållningarna. I stället minskade anslagsbehållningarna med . Posten utgör ett netto av anslagsbehållningar från föregående budgetår, sparade medel från aktuellt budgetår och utnyttjande av anslagskrediter. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår däremot förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Vid budgeteringen beräknades anslags- behållningarna under utgiftsområde 26 Stats- skuldsräntor m.m. öka med . Anslagsbehållningen på utgiftsområdet minskade i stället med , från vid till vid utgången av året. Utgiftsområdet ligger utanför utgiftstaket. Anslagsbehållningarna ökade mindre än beräknat Anslagsbehållningarna, exklusive utgiftsområde 26, ökade från ingången av året till kronor, att jämföra med beräknades i budgeten. Indragningar av anslagsmedel, exklusive Stats- skuldsräntor m.m. uppgick till . Det är en ökning med (132,) jämfört med . I tabell 2.118 redovisas de anslag (exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.) som uppvisade utgående anslagsbehållningar och utnyttjade anslagskrediter under något av åren 2013–2017. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.118 Specifikation av anslagsbehållningar och utnyttjande anslagskrediter Kostnader för statlig assistansersättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur 1:1 (2013) Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Avgiften till Europeiska unionen Anslagsbehållningen för Kommunersättningar vid flyktingmottagande ökade med Det anslag där anslagsbehållningen förändrades mest 2017 är anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Anslagsbehållningen (ramöver- föringsbeloppet) ökade med . Den högsta utnyttjade anslagskrediten 2017 har anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader inom utgiftsområde 8 Migration. Anslags- krediten uppgick till , vilket innebär att anslagsbehållningen på anslaget minskade med . För att statens budgetsaldo ska överensstämma med statens lånebehov redovisas posten nettoutlåning och en kassa- mässig korrigeringspost på budgetens utgiftssida. nettoutlåning utgörs av den totala förändringen av in- och utlåningen till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. Utfallet för netto- utlåningen uppgick till –, vilket är lägre än beräkningen i statens budget. I tabell 2.119 specificeras nettoutlåningens största poster. (se separat tabell) CSN, servicekonto för Statligt ägda bolag m.m. 1 Endast vissa delposter är specificerade . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Inbetalningar av premiepensionsavgifter till beräknades i statens budget uppgå till . Utfallet för inbetalningarna blev , dvs. högre än i budgeten. kronor, dvs. Premiepensionsmedlens samlade effekt på nettoutlåningen, inklusive den övriga förvaltningens, blev en minskning med 2017. blev den samlade effekten en minskad nettoutlåning med . I statens budget beräknades inbetalningarna av premiepensions- avgifter vara lika stora som utbetalningarna. kronor högre än utbetalningarna. Tabell 2.120 Förändring av nettobehållningar på Summa förändrade nettobehållningar på S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Den sammanlagda behållningen på myndighet- ernas räntekonton ökade Den sammanlagda behållningen på myndighet- ernas räntekonton och vissa särskilda ränte- belagda konton ökade 2017 med , vilket minskade nettoutlåningen. I budgeten beräknades de sammanlagda behåll- ningarna vara oförändrade. I tabell 2.120 redovisas de största förändringarna. Studielånen m.m. blev högre än i budgeten () tar lån i för studielån. Detta lån ökade 2017 med . CSN:s medel i kreditreserven ökade med , vilket minskade netto- utlåningen. Anslag belastas med konstaterade förluster på lån upptagna och med förväntade förluster på nya lån. Dessa medel förs till en kreditreserv, ett konto i som används för att betala faktiska kreditförluster på lån i . Under en lång uppbyggnadsperiod kommer kreditreserven att öka. CSN har ett servicekonto i för löpande räntebetalningar. Detta konto minskade nettoutlåningen med 2017. Inbetalda räntor från låntagarna förs till kontot till dess CSN betalar fakturerade ränteutgifter till . Den ränta som låntagarna betalar är lägre än den ränta som fakturerar. Denna subvention finansieras från anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor i statens budget och förs till servicekontot. De räntor som inte betalas in av låntagarna kapitaliseras. Årets kapitaliserade räntor fastställs av CSN och upplåningen sker i januari året därpå. Den sammantagna påverkan för studielånen, kronor, vilket är kronor lägre än vad som beräknades i budgeten. Investeringslånen ökade mindre än beräknat lånar ut medel till myndig- heter för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet. Den samman- lagda summan för sådana investeringslån minskade med . I statens budget beräknades investeringslånen i stället öka med . har låneformen för kommunikationssystemet som redovisas av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ändrats. Det innebär att lånen inte längre redovisas som investeringar enligt den generella låneramen utan som samhällsinvestering enligt en särskild låneram. Investeringslånen enligt den generella låneramen för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap minskade därför med som myndigheten tog upp ett särskilt lån för samhällsinvesteringar med . Investeringslånen för de statliga myndigheterna och Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps nya lån ökade tillsammans med . Det är lägre än de som regeringen beräknade i statens budget. Kärnavfallsfonden ökade sina placeringar i Kärnavfallsfonden tar emot, förvaltar och betalar ut de avgiftsmedel som kärnkraftsbolagen m.fl. är skyldiga att betala. Avgifterna ska finansiera bl.a. kostnader för att ta hand om använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall samt kostnader för en säker avveckling och rivning av kärnkraftverk. Fonden placerar sina tillgångar i obligationer, statsskuldväxlar och på konto i . ökade fonden sina placeringar i med , vilket därmed minskade årets nettoutlåning. Resolutionsavgifterna medförde att resolutions- reservens konton ökade Stabilitetsfonden inrättades 2008 för att finansiera stödåtgärder till banker och andra kreditinstitut. Från gäller nya EU-gemensamma regler för hantering av banker i kris. Stabilitetsavgiften ersattes då med en resolutionsavgift. Stabilitetsfonden kommer dock att vara kvar som nationellt reglerad fond för bankstödsåtgärder. Resolutionsavgiften betalas in till ett konto i , resolutionsreserven, som ska täcka statens eventuella utgifter för krisåtgärder. ökade resolutionsreservens konto i med . Resolutionsavgifterna uppgick till . var resolutionsavgiften halverad då den sista stabilitetsavgiften betalades in (avseende 2015). Resolutions- avgifterna uppgick till 3 393 miljoner kronor och stabilitetsavgifterna uppgick till . I tabell 2.121 och 2.122 redovisas in- och utgående behållning för de två fonderna samt de poster som påverkat förändringen . överfördes från stabilitetsfonden till resolutions- reserven enligt beslut av regeringen. Eftersom både insättningen och uttaget påverkar nettoutlåningen blev det ingen nettoeffekt av överföringen. minskade Stabilitets- fondens kontobehållning med till . Resolutions- reservens konto uppgick till . Tillsammans ökade behållningarna med , vilket minskade nettoutlåningen. I statens budget beräknades resolutionsreservens konton öka med . Det betyder sammantaget att nettoutlåningen minskade mindre än beräknat för stabilitetsfonden och resolutionsreserven. Stabilitetsfonden har finansierats framför allt genom att banker och andra kreditinstitut betalade en årlig stabilitetsavgift . Avgiften betalades in i efterskott så den sista inbetalningen avsåg 2015. I samband med finanskrisen tog över banken . Åt- gärden vidtogs för att värna den finansiella stabiliteten. har rätt till en del av de återvinningar som gör från två problemdrabbade kreditportföljer. betalades netto in på stabilitetsfondens konto avseende . har gett ett överskott på till staten. har fondens konto belastats med ränteutgifter på till följd av att räntan på kontot har varit negativ. Även 2016 var räntan negativ och kontot belastades då med ränteutgifter på . Resolut- ionsreservens konto belastades med ränteutgifter på 2017 och 2016. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.121 Stabilitetsfondens konton i Ingående balans på kontot Ränteinkomster (+) /ränteutgifter (-) m.m. Utgående balans på kontot Tabell 2.122 Resolutionsreservens konton i Ingående balans på kontot Ränteinkomster (+) /ränteutgifter (-) m.m. Utgående balans på kontot infrastrukturlån minskade mer än beräknat infrastrukturlån minskade med . Det innebär att netto- utlåningen minskade. I statens budget beräknades infrastrukturlånen minska med . Det innebär att nettoutlåningen minskade med mer än beräknat. placerar överskottet i sin verksamhet på konto i . Kontobehållningen ökade 2017 med , vilket minskade årets nettoutlåning. minskade i stället behållningarna. Statligt ägda bolag m.m. ökade sina lån I posten Statliga bolag m.m. ingår bl.a. inlåning från Radiotjänst i . Denna inlåning minskade med till . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Svensk-Danska Broförbindelsen () ökade med till . minskade lånen i med 2017. Det beror på att de har kunnat finansiera sina investeringar med internt tillförda medel och kapacitetsavgifter. totala lån i uppgick till . Det är som sätter ramarna för Svenska kraftnäts investeringar. Stamnätet för el har övergått från en fas av förvaltning med låga investerings- volymer till en fas av omfattande om- och nybyggnad, bl.a. för att utbyggnaden av stamnätet ska följa samhällsutvecklingen med förändrade energi och klimatkrav. Högre dollar- och eurokurs ökade lån har lånat i Riksgälds- kontoret för att förstärka valutareserven. De sammanlagda lånen från till har belastat netto- utlåningen med . Lånen är tillfälliga men det är inte klart när de kommer att återbetalas. Eftersom lånen är upptagna i dollar och euro påverkas nettoutlåningen av ändrade valutakurser då enskilda lån refinansieras. ökade lånen med med anledning av högre dollar och eurokurser. har beslutat att stödja med lån för att motverka finanskrisens effekter. återbetalade hela lånet, vilket minskade nettoutlåningen. Posten kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan nettot av vad som redovisats mot budgetens anslag och inkomsttitlar och nettot av in- och utbetalningar över statens centralkonto i . Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att det förekommer transaktioner över statens centralkonto som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korrigeringen är en restpost, men den kan delvis specificeras. blev utfallet för kassamässig korrigering . I statens budget beräknades den kassamässiga korrigeringen bli noll. Tabell 2.123 Kassamässig korrigering Europeiska kommissionens konto i skapar kassamässig korrigering Betalningen av avgift till EU medför alltid en kassamässig korrigering, eftersom inte betalar avgiften direkt till EU. Avgiften överförs till ett räntefritt konto i som disponeras av Europeiska kommissionen. sker redovisning mot anslaget för EU-avgiften. Kommissionen rekvirerar sedan via medel från kontot. Eftersom tidpunkten för redovisning mot anslag och rekvisition från EU skiljer sig åt, uppstår kassamässiga korrigeringar vid såväl redovisningen mot anslag som vid rekvisitionen. Anslagsbelastning och rekvisition kan också ske under olika budgetår. Betalningen av avgift till EU medförde 2017 en kassamässig korrigering på , eftersom kommissionen rekvirerade ett högre belopp än de avgifter som redovisades mot anslaget. medförde betalningen av EU-avgiften en kassamässig korrigering på . –2017 är det främst de två händelserna förskott på EU-avgiften och retroaktiv rabatt som innebär att EU-avgiften orsakar kassamässiga korrigeringar. Tabell 2.124 Kassamässiga korrigeringar till följd av EU- avgiften Regeringen beslutade att betala in av EU-avgift i förskott till kontot i . Förskottsbetalningen belastade anslaget 2015 men budgetsaldot påverkades inte eftersom de insatta medlen fanns kvar på kommissionens konto i trots att medlen inte längre tillhör staten. Anslagsutgiften balanserades därför av en negativ kassamässig korrigering. rekvirerade kommissionen de medel som anslagsavräknades 2015 och en kassamässig korrigering i motsatt riktning uppstod. ska enligt EU:s långtidsbudget 2014– 2020 betala en rabatterad avgift. Rabatten trädde ikraft först när budgeten fastställdes och rabatterna avseende 2014–2016 återfördes retroaktivt till anslaget för EU-avgiften . Kassamässigt har dock ca återförts genom att kommissionen då minskade sina uttag från kontot för EU-avgiften. Detta resulterade i en negativ kassamässig korrigering på 2016 och en lika stor positiv korrigering 2017. Skillnader mellan anslagsavräkning och betalningar i räntebärande flöde och Försvarsmakten disponerar omfattande anslagsmedel i det räntebärande betalningsflödet. Myndigheterna har även en omfattande investeringsverksamhet och annan anskaffning som innebär att betalningarna kortsiktigt kan avvika från redovisningen mot anslag. En sådan avvikelse ger upphov till en kassamässig korrigering. Den kassamässiga korrigeringen för räntebärande betalningsflöde uppgick till -. Det betyder att redovisat ett högre belopp mot anslag än vad som tillförts i anslagsmedel till myndighetens räntekonto. Den kassamässiga korrigeringen för Försvarsmaktens räntebärande betalningsflöde uppgick till S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Det betyder att Försvarsmakten redovisat ett lägre belopp mot anslag än vad som tillförts myndighetens ränte- konto i form av anslagsmedel. Den kassamässiga korrigeringen för ränte- redovisat ett högre belopp mot anslag, än vad som tillförts i anslagsmedel till räntekonto. infördes en ny finansieringsmodell för (). disponerade CSN förutom anslagsmedel även intäkter av expeditionsavgifter, påminnelseavgifter, övriga administrativa avgifter och uppläggningsavgifter. redovisas i stället avgifterna på inkomsttitel CSN-avgifter. Inkomsterna som är redovisade mot inkomsttitel är lägre än de avgifter som är inbetalda. Skillnaden beror på att avgifterna periodiseras till den period de är hänförliga till (intäktsmässig redovisning) i stället för den period då de inbetalas (kassamässig redovisning). Det innebär att avgifter som inbetalas i efterhand periodiseras till en tidigare period. består dels av en övergångseffekt då övergången till den nya intäktsmässiga redovisningen periodiserar kommande inbetalningar till en period där inbetalningar redan redovisats kassamässigt, dels av en årlig effekt. Huvuddelen 2016 är övergångseffekt. Redovisningen mot anslaget för stats- skuldsräntor är inte helt kassamässig. En kassamässig korrigering uppstår dels till följd av att inkomsträntor på studielån periodiseras till det kvartal de avser, dels till följd av att redovisningen baseras på affärsdag vilket skiljer sig något från likviddag. Den sammanlagda korrigeringen för statsskuldsräntorna blev -. Av detta avser periodiseringsskillnaden för studielånen och skillnaden mellan affärsdag och likviddag -. Enskilda månader kan det uppstå stora korrigeringsposter med anledning av den sistnämnda skillnaden. Posten Övrigt, som uppgick till -, är en restpost. Den innehåller bl.a. nettoskillnader mellan tidpunkten för redo- visning mot anslag i förhållande till tidpunkten S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 för tillförsel av anslagsmedel hos andra myndig- heter med räntekonton än , och . När det gäller icke-räntebärande flöden så uppstår den kassamässiga korrigeringen som skillnaden mellan redovisningen mot anslag eller inkomst- titlar och betalningen. Jämförelse med föregående år Den kassamässiga korrigeringen blev 2017 att jämföra med utfallet på , vilket innebär en skillnad på . Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget består av premiepensionssystemet (premiepensionen) och fördelningssystemet (inkomstpensionen och tilläggspensionen). I den allmänna ålderspensionen ingår även garanti- pensionen för dem som saknar eller har låg inkomstgrundande pension. Utgifterna för garantipension belastar statens budget och redovisas under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Premiepensionssystemet ingår inte under utgiftstaket Premiepensionssystemet är ett helt fonderat pensionssystem, vilket betyder att kapitalet i premiepensionssystemet avsätts för specifika individers kommande pensioner. EU:s statistik- organ har beslutat att pensionssystem av denna typ inte får räknas till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. Det medför att utbetalningarna av premiepension inte ingår i utgifterna under utgiftstaket för staten. Inkomst- och tilläggspension ingår under utgiftstaket, men inte i budgeten Fördelningssystemet, som omfattar inkomst- pensionen och tilläggspensionen, är ett autonomt system vilket innebär att det ligger utanför statens budget. Utgifterna för inkomst- och tilläggspensionen omfattas dock av utgiftstaket för staten. Pensionssystemets skulder och tillgångar balanseras per automatik För att inkomstpensionssystemet ska vara hållbart krävs att avgifterna som betalas in till systemet tillsammans med tillgångarna i den s.k. buffertfonden långsiktigt kan finansiera pensionsutbetalningarna, så att inga varaktiga underskott uppstår. Balansen mellan tillgångar och skulder i systemet upprätthålls genom en automatisk balanseringsmekanism. Mekanismen aktiveras om tillgångarna i systemet är lägre än skulderna. Fördelningssystemets finansiella ställning mäts med balanstalet, vilket enkelt uttryckt är den kvot man får när man delar systemets tillgångar med dess skulder. Om balanstalet är större än 1,0000 är tillgångarna större än skulderna och systemet är i balans. Om balanstalet är mindre än 1,0000 har systemet en skuld som är större än tillgångarna och det leder till att balanseringsmekanismen blir aktiv. En balanseringsperiod inleds därmed av att balanstalet understiger 1,0000 och då minskas omräkningen av pensioner och förräntningen av skulden. Detta skedde första gången . Pensionssystemet befinner sig i en balanseringsperiod Omräkningen av pensioner följer inkomstindex när balanseringsmekanismen är inaktiverad. Inkomstindex är det index som avser att mäta den genomsnittliga inkomstutvecklingen. När balanseringsmekanismen är aktiverad följer pensionerna balansindex i stället för inkomst- index. kommer balanstalet först att sänka och därefter höja de årliga pensionsomräkningarna. När balansindex når inkomstindex, upphör balanseringen. Det är regeringen som fastställer balans- och inkomstindex enligt de regler som anges i socialförsäkringsbalken. Balanstalet som användes för omräkning av pensionerna var 1,0201 . var balanstalet 1,0375. Trots att balanstalet översteg 1,0000 befinner sig pensionssystemet i en balanseringsperiod eftersom balansindex 2017 inte nådde upp till inkomstindex. Utbetalning av inkomstpension och tilläggspension från AP-fonderna till pensionärerna Den inkomstgrundade ålderspensionen (inkomstpensionen, tilläggspensionen och premiepensionen) finansieras genom en allmän pensionsavgift, en ålderspensionsavgift som ingår i arbetsgivaravgiften och egenavgiften, och en statlig ålderspensionsavgift. Den allmänna pensionsavgiften förs i sin helhet till AP- fonderna. Ålderspensionsavgiften däremot för- delas mellan AP-fonderna, premiepensions- systemet och statens budget. Pensions- myndigheten fördelar de statliga ålderspensions- avgifterna mellan AP-fonderna och premie- pensionssystemet. När inkomstpension och tilläggspension betalas ut till pensionärerna hämtas medlen från AP-fonderna. administrerar hela den allmänna pensionen Inkomstpensionssystemet består av inkomst- pension och tilläggspension och belastar fördelningssystemet (AP-fonderna). En ålderspensionär som är född eller tidigare får tilläggspension som bl.a. baseras på intjänade pensionspoäng i det tidigare ATP-systemet. En ålderspensionär som är född – 1953 får såväl inkomstpension som tilläggs- pension. De som är födda och senare får enbart inkomstpension. Vid sidan av AP- fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad också inom premiepensionssystemet. Pensions- myndigheten ansvarar för hela den allmänna ålderspensionen, vilket innebär att myndigheten även administrerar premiepensionssystemet. AP-fonderna finansieras via ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget AP-fondernas administrationskostnader ingår i utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De kan delas upp i tre typer av utgifter: rörelsens kostnader, provisions- kostnader och prestationsbaserade avgifter. I rörelsens kostnader för första till fjärde AP- fonderna ingår samtliga förvaltningskostnader, exklusive courtage, arvoden till externa förvaltare och depåbanks-arvoden. AP-fonderna redovisar provisionskostnader som en avdragspost under rörelsens intäkter. Prestationsbaserade avgifter reducerar nettoresultatet för den tillgång som förvaltats. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.125 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget -0,5 -0,4 Förvaltararvoden ingår inte i administrations- kostnaderna i tabell 2.125. Det beror på att förvaltararvodena blir en del av köpesumman när AP-fonderna köper onoterade aktier och andelar, om det är sannolikt att man kan få tillbaka förvaltningsarvodena före vinstdelning.