prop · H503168 · 2018-03-12 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:168 Stärkt försäkringsskydd för studerande och Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition föreslås att nuvarande skydd av sjukpenninggrundande inkomst, förkortad SGI, utvidgas till att även omfatta studerande som inte uppbär studiemedel. Detta under förutsättning att studierna bedrivs på eftergymnasial nivå. Från och med det andra kalenderhalvåret det år den försäkrade fyller gäller det även för studier på grundläggande eller gymnasial nivå. Vidare föreslås att SGI för de personer som startar aktiebolag under företagets uppbyggnadsskede ska beräknas utifrån samma principer som för enskilda näringsidkare. Dessutom förlängs tiden för uppbyggnadsskedet från 24 . Genom förslagen ökar tryggheten vid sjukdom och föräldraskap för de personer som startar ett företag. är det möjligt att bevilja närståendepenning med tre fjärdedelar. föreslås en nödvändig följdändring som anger hur antalet dagar med närståendepenning ska beräknas när ersättningen lämnas med tre fjärdedelar. Det föreslås också att och inte längre ska få ha direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen eftersom de inte bedöms behöva detta. Förslagen beträffande företagarnas SGI föreslås träda ikraft . Övriga förslag föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Skydd av studerandes sjukpenninggrundande Regler i socialförsäkringsbalken ..................... 4.2Sjukpenninggrundande inkomst för personer som startar ett företag............................................................... Förslag från den parlamentariska Förslag och överväganden .............................................................. Förstärkt skydd för den personer som startar ett aktiebolag uppbyggnadsskede för personer som har 5.3Följdändring avseende beräkning av dagar med Upphävande av bestämmelse om direktåtkomst .............. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................... Uppföljning och information............................................ 6.1Konsekvenser av förslagen om bättre försäkringsskydd för studerande....................................... Konsekvenser för studerande .......................... Sjuk- och föräldraförsäkringen........................ Konsekvenser för jämställdhet ........................ 6.2Konsekvenser av förslagen om bättre försäkringsskydd för företagare........................................ Konsekvenser för företagare............................ Konsekvenser för jämställdhet ........................ Sjuk- och föräldraförsäkringen ....................... Sammanfattning av förslagen i promemorian Stärkt skydd av sjukpenninggrundande inkomst för Lagförslag i promemorian Stärkt skydd av sjukpenninggrundande inkomst för studerande ............... Förteckning över remissinstanserna avseende promemorian Stärkt skydd av sjukpenninggrundande inkomst för studerande .................................................... Lagförslag i betänkandet Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21) (transumt) ............................. Förteckning över remissinstanserna avseende betänkandet Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21) ................................................................ Sammanfattning av förslagen i promemorian Sjukpenninggrundande inkomst för företagare under Lagförslag i promemorian Sjukpenninggrundande inkomst för företagare under företagets Förteckning över remissinstanserna avseende promemorian Sjukpenninggrundande inkomst för företagare under företagets uppbyggnadsskede............... Lagförslag i skrivelse....................... Förteckning över remissinstanserna avseende promemorian Upphävande av bestämmelse om Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 2017/18:168 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 114 kap. 20 § ska upphöra att gälla, dels att 25 kap. 1 och 9 §§, 26 kap. 11 §, 47 kap. 10 § och 103 kap. 4 § ska ha följande lydelse dels att det ska införas en ny paragraf, 25 kap. 7 a §, av följande lydelse. I detta kapitel finns grundläggande bestämmelser om sjukpenninggrundande inkomst i 2–6 §§. Vidare finns bestämmelser om – inkomst av anställning i 7 §, – inkomst av anställning i 7 och 7 a §§, –inkomst av annat förvärvsarbete i 8–15 §§, –undantag för vissa inkomster i 16–24 §§, och –årsarbetstid i 25–31 §§. För en försäkrad som har inkomst av anställning, bedriver näringsverksamhet i aktiebolagsform och som är företagare i den mening som avses i 34–34 c §§ lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska, räknat från den månad då anmälan för registrering enligt 7 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244) har gjorts eller borde ha gjorts (upp- byggnadsskedet), den sjukpenning- grundande inkomsten av anställ- ningen i aktiebolaget beräknas till minst vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för Om den försäkrade tidigare, har bedrivit samma verksamhet i en sådan företagsform som avses i 9 § första stycket ska uppbyggnads- skedet räknas från den tidpunkt som följer av den paragrafen. För en försäkrad som har in- För en försäkrad som har in- komst av annat förvärvsarbete och och som bedriver näringsverk- samhet i någon form ska, under räknat från den månad då den en tid räknat från försäkrade har gjort eller borde ha den månad då en anmälan för enligt 7 kap. 2 § skatteförfarande- lagen (2011:1244), den sjukpen- borde ha gjorts (uppbyggnads- minst vad som motsvarar skälig ande inkomsten från näringsverk- avlöning för liknande arbete för samheten beräknas till minst vad I det fall den för- säkrade inte har skyldighet att för liknande arbete för annans anmäla sig för registrering, ska I det fall den försäkrade inte är skyldig att göra en an- om en sådan skyldighet hade gällt mälan för registrering, ska upp- för honom eller henne en sådan skyldighet hade funnits. Om den försäkrade efter det att första stycket gjordes, borde ha gjorts eller ska anses som gjord, börjar bedriva samma verksam- het i en annan sådan företags- form som avses i första stycket från det att den första närings- har bedrivit samma verksamhet i punkt som följer av 7 a § första stycket. SGI-skydd gäller under tid då den försäkrade bedriver studier, för vilka han eller hon uppbär studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare före- SGI-skydd gäller under tid då den försäkrade bedriver studier, för vilka han eller hon får studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395). SGI-skydd gäller även under tid då den försäkrade utan att få studiestöd bedriver 1 Senaste lydelse 2011:1434. skrifter om vilka studier som medför att skyddet är tillämpligt. för vilka Prop. ning att studierna bedrivs på från och med det andra kalenderhalvåret det år den försäkrade fyller . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om vilka studier som medför att skyddet är tillämpligt. Vid beräkning av antalet dagar med rätt till ersättning anses med halv eller med en fjärdedelsersättning som . Vid beräkning av antalet dagar med rätt till ersättning gäller följande: –med hel närståendepenning motsvarar . –med tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels närståendepenning motsvarar tre fjärdedelar, hälften respektive en fjärdedel av . En ändring av bostadstillägget ska gälla från och med månaden efter den månad då anledningen till ändring har uppkommit. En ändring av bostadstillägget ska dock gälla från och med den månad under vilken de förhållanden har uppkommit som föranleder ändringen, om förhållandena avser hela den månaden. Gäller det höjning av tillägget ska även 101 kap. 10 § beaktas. Om eller har hämtat in uppgifter som avses i 10 kap. 7 § 3 direkt från för omräkning av bostadstillägget utan före- En ändring av bostadstillägget ska gälla från och med månaden efter den månad då anledningen till ändring har uppkommit. En ändring av bostadstillägget ska dock gälla från och med den månad under vilken de förhållanden har uppkommit som föranleder ändringen, om förhållandena avser hela den månaden. Gäller det höjning av tillägget ska även 101 kap. 10 § beaktas. Om eller har hämtat in uppgifter som avses i 102 kap. 7 § 3 direkt från för omräkning av bostadstillägget utan 2 Senaste lydelse 2017:554. 2017/18:168 gående underrättelse med stöd av 3 §, ska en ändring av bostadstillägget, i stället för vad som följer av första stycket, gälla från och med månaden efter den månad då eller har fått uppgifterna från . föregående underrättelse med stöd av 3 §, ska en ändring av bostadstillägget, i stället för vad som följer av första stycket, gälla från och med månaden efter den månad då eller har fått uppgifterna från . Denna lag träder i kraft i fråga om 25 kap. 1, 7 a och 9 §§ och i övrigt . Den nya bestämmelsen i 25 kap. 7 a § och bestämmelsen i 25 kap. 9 § i den nya lydelsen tillämpas första gången på ersättningsperioder som påbörjas efter ikraftträdandet. Äldre bestämmelser om sjukpenninggrundande inkomst gäller fortfarande för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. 3 Ärendet och dess beredning Regeringen aviserade i budgetpropositionen , utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, att det är ett prioriterat arbete för regeringen att stärka studerandes skydd vid sjukdom. En arbetsgrupp inom har som en del av detta arbete utarbetat promemorian Stärkt skydd av sjukpenninggrundande inkomst för studerande (/04463/SF) innehållande förslag som syftar till att stärka skyddet av sjukpenninggrundande inkomst, förkortad SGI, för studerande. Promemorian har remissbehandlats. En sammanfattning av promemorians innehåll finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i . Den parlamentariska lämnade förslag om vissa förbättringar för företagare i betänkandet Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21). Betänkandet har remissbehandlats. Betänkandets förslag avseende bestämmelser om sjukpenninggrundande inkomst för företagare under företagets uppbyggnadsskede finns i bilaga 4. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (S2015/01554/SF). Förslagen har vidareutvecklats i promemorian Sjukpenninggrundande inkomst för företagare under företagets uppbyggnadsskede (S2017/06606/SF). Promemorian har remissbehandlats. En sammanfattning av promemorians innehåll finns i bilaga 6. Promemorians lagförslag finns i bilaga 7. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i . är det möjligt att bevilja närståendepenning med tre fjärdedelar. har i en skrivelse till regeringen (S2017/05509/SF) gjort en framställan om en följdändring i socialförsäkringsbalken och anfört att myndigheten i annat fall saknar ledning i fråga om hur antalet dagar med närståendepenning ska beräknas när förmånen tas ut med tre fjärdedelar. har lämnat ett lagförslag som finns i bilaga 9. Eftersom det rör sig om en teknisk följdändring och lagstiftningsbehovet har uppmärksammats av den tillämpande myndigheten saknas det enligt regeringens mening skäl att i detta lagstiftningsärende inhämta ytterligare upplysningar och yttranden från andra. framställan har därför inte remitterats. I skrivelser som kom in till respektive upplyste om att direktåtkomsten för och till register sannolikt skulle komma att avslutas. Deras behov av uppgifter skulle i stället kunna tillgodoses genom utökad filöverföring. En promemoria har senare utarbetats med förslag om att dessa organ inte längre ska få ha direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen eftersom behovet av sådan åtkomst inte längre finns. Promemorian har remitterats. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 10. 2017/18:168 Remissyttrandena (S2004/7368/RS). Förslaget om att samt inte längre ska få ha direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen är av sådan karaktär att det i och för sig bör granskas av Lagrådet. Ändringen är dock författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. 4.1Skydd av studerandes sjukpenninggrundande inkomst I detta avsnitt redovisas gällande regelverk samt några tidigare utredningar som behandlat frågan om skydd av studerandes sjukpenninggrundande inkomst, förkortad SGI. Den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete antingen som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst eller på annan grund utgör den försäkrades SGI. Detta framgår av 25 kap. 2 § socialförsäkringsbalken, förkortad SFB. För att få sjukpenning, föräldrapenning utöver garantinivån och ett flertal andra socialförsäkringsförmåner krävs att den försäkrade har kvalificerat sig för en SGI. SGI bestäms vanligtvis för en försäkrad i samband med att han eller hon begär att få en förmån som beräknas på grundval av SGI (26 kap. 2 § SFB). Grundregeln för att en person ska ha en SGI är att han eller hon har en inkomst av förvärvsarbete. Om förvärvsarbetet avslutas upphör även SGI:n. Det finns dock en efterskyddstid (26 kap. 18 § SFB). Det är också möjligt att behålla SGI:n när den försäkrade avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete av något skäl som anges i 26 kap. 11– 18 a §§ SFB (SGI-skyddad tid). En omständighet som ger rätt till SGI- skydd är att den försäkrade studerar med studiestöd. För att skydda sin SGI måste den försäkrade ha uppfyllt villkoren för SGI-skydd sedan den försäkrade utförde det arbete som SGI:n har grundats på. SGI:n skyddas således om den försäkrade studerar och får studiestöd. 2017/18:168 Under studier är SGI:n vilande och den försäkrade kan inte få någon sjukpenning grundad på den vilande SGI:n förrän studierna har avslutats. En studerande kan dock vid sjukdom få sjukpenning baserad på sådant arbete som sker vid sidan av studierna, s.k. studietids- SGI (26 kap. 19 § SFB). Särskilda regler gäller för den som bedriver studier inom sitt eget yrkesområde. I sådana fall är den studerandes SGI skyddad även om den studerande inte fått studiestöd. SGI-skydd gäller även för den som uppbär bidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå samt för den som får studiestartsstöd enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd (2 § förordningen [2000:1418] om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst). De bestämmelser som reglerar rätten till studiestöd finns i studiestödslagen (1999:1395), studiestödsförordningen (2000:655), lagen (2017:527) om studiestartsstöd och förordningen (2017:532) om studiestartsstöd, samt i föreskrifter som har meddelats av (). Med studiestöd enligt dessa regelverk avses studiehjälp, studiemedel och studiestartsstöd. Stöden administreras av CSN. Studiehjälp som i huvudsak består av studiebidrag lämnas främst till heltidsstuderande i gymnasieskolan. Under vissa förutsättningar kan även inackorderingstillägg och extra tillägg lämnas. Studiehjälp i form av studiebidrag får lämnas från och med kvartalet närmast efter det kvartal då den studerande fyller . Studiehjälp i form av inackorderingstillägg eller extra tillägg får, i vissa fall, lämnas även till den som är yngre. Studiehjälp får lämnas längst till och med det första kalenderhalvåret det år den studerande fyller . (2 kap. 1–3 och 5 §§ studiestödslagen, 2 kap. 1 § studiestödsförordningen och bilagan till studiestödsförordningen). Studiemedel består av studiebidrag och studielån och får lämnas till studerande på eftergymnasial nivå och till vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå. Studerande på grundläggande och gymnasial nivå kan få studiemedel fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år de fyller . Det finns ingen nedre åldersgräns för studiemedel för studerande på eftergymnasial nivå. Studiemedel kan lämnas för studier vid exempelvis statliga universitet och högskolor, komvux och folkhögskolor (3 kap. 1 § studiestödslagen, 3 kap. 1 och 2 §§ studiestödsförordningen och bilagan till studiestödsförordningen). Det är möjligt att få studiemedel till och med det kalenderår då den studerande fyller . Den studerande måste även studera på minst halvtid för att vara berättigad till studiemedel och studierna måste pågå 2017/18:168 (3 kap. 3 och 5 §§ studiestödslagen). Studiemedel kan lämnas beroende på utbildningsnivån och den studerandes utbildningsbakgrund. Exempelvis kan studerande på gymnasial nivå få studiemedel om de har en gymnasieutbildning eller motsvarande . För studier på eftergymnasial nivå kan studiemedel lämnas . Utöver dessa tidsgränser kan studiemedel bara lämnas om det finns särskilda eller synnerliga skäl (3 kap. 8 § studiestödslagen). Den som har haft studiemedel måste uppvisa tillräckliga studieresultat för att kunna beviljas nya studiemedel. Det finns dock vissa undantag när studiemedel får lämnas även utan prövning av studieresultat. Detta gäller exempelvis om det är fråga om äldre studieresultat. För att anses ha bedrivit studier i normal takt vid studier på högskolenivå ska den studerande ha klarat av av sitt studieåtagande med studiemedel för heltidsstudier. Efter dessa höjs kravet till av studieåtagandet för studier som bedrivs med studiemedel (3 kap. 7 § studiestödslagen och 3 kap. 5 § studiestödsförordningen). Den studerande får ha inkomster upp till ett visst belopp under ett kalenderhalvår utan att studiemedlen minskas, det s.k. fribeloppet. Rätten till studiemedel kan begränsas om personen inte fullgjort tidigare återbetalningsskyldighet av obetalda studieskulder (3 kap. 16 och 26 §§ studiestödslagen). Studiestartsstöd lämnas till personer som har kort tidigare utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet får lämnas till vissa personer som är arbetssökande från och med det kalenderår som den studerande fyller (4, 5 och 6 §§ lagen om studiestartsstöd och 4 och 5 §§ förordningen om studiestartsstöd). Bestämmelserna om studiestartsstöd överensstämmer i stor utsträckning med bestämmelserna för studiemedel. Till skillnad från studiemedel består studiestartsstödet av bidrag utan inslag av lån. Studiestartsstöd får lämnas för heltidsstudier och deltidsstudier som omfattar av heltid. Studierna måste dock pågå . Studiestartsstöd får lämnas vid studier på heltid. Vid studier på deltid får studiestartsstöd lämnas . Studiestartsstöd kan lämnas till och med det kalenderår då den studerande fyller (5, 12, 13 och 16 §§ lagen om studiestartsstöd). Det finns olika ersättningar som kan vara aktuella för en studerande som blir sjuk. En studerande kan ha rätt till sjukpenning om han eller hon avbryter studierna. En förutsättning för detta är dock att den studerande har en SGI som han eller hon skyddat . Eftersom relativt många studerande inte har någon förvärvs- Prop. inkomst innan de börjar studera och därmed saknar möjlighet att få sjuk- penning, finns ett särskilt försäkringsskydd inbyggt i studiestöds- Studiemedel eller studiestartsstöd under sjukdom är främst avsett att ges till dem som har för avsikt att återuppta studierna så snart de blir Det särskilda försäkringsskyddet innebär att en studerande har rätt att behålla sina studiemedel eller sitt studiestartsstöd vid sjukdom, trots att han eller hon inte studerar. För att få behålla sina studiemedel eller sitt studiestartsstöd krävs bl.a. att den studerande är helt oförmögen att studera på grund av sjukdom. Dessutom kan en eventuell lånedel skrivas av för tiden efter 30 dagars sjukdom. Den tid som en studerande har rätt till studiemedel under sjukdom räknas inte in i det totala antalet veckor som han eller hon har haft studie- medel och heller inte i kommande prövningar av studieresultat (3 kap. 24 § och 4 kap. 23 § studiestödslagen, 3 kap. 26 § och 4 kap. 10 § studie- stödsförordningen samt CSN:s föreskrifter [CSNFS 2001:1] om beviljning av studiemedel). Till skillnad från vad som gäller för studiemedel räknas de veckor som den studerande har haft studiestartsstöd under sjukdom med i det antalet veckor som studiestarts- stöd kan beviljas för (16 § förordningen om studiestartsstöd). med blir det möjligt för en studerande som är till hälften oförmögen att bedriva sina heltidsstudier att vara sjukskriven på halvtid. En förutsättning är då att det rör sig om ett sådant medicinskt väl- dokumenterat sjukdomstillstånd som motsvarar villkoren för särskilt högriskskydd enligt 13 § första stycket 2 lagen (1991:1047) om sjuklön. I betänkandet Stärkt stöd för studier - tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28) ansåg den studiesociala kommittén att de utbildningspolitiska målen motverkas av att SGI-rätten är så hårt kopplad till mottagandet av studiemedel, när det egentligen är studierna i sig som är skyddsvärda (SOU 2009:28 s. 461). Att SGI-skyddet är kopplat till studiemedel och inte bara till studier ansåg kommittén missgynna de som studerar utan studiemedel och motverka ett flexibelt användande av studiemedlet. Kommittén ansåg även att det kan uppmuntra till att ta ut studiemedel trots att den studerande inte önskar eller har behov av det. skrevs reglerna som svåra att förstå för de studerande (2009:28 s. Kommittén menade dock att det fanns faktorer som talade emot att ge SGI-skydd till alla som studerar. I utredningen lyftes att omfattningen på SGI-skyddet då ökar ytterligare, både när det gäller antalet personer och hur länge varje person är skyddad. Vidare lyftes att kopplingen mellan arbete och utbetald sjukpenning skulle bli ännu svagare samt att syste- mets försäkringsmässighet skulle minska (SOU 2009:28 s. 449). Kommittén bedömde därmed att en medelväg skulle vara en lämplig tillfällig lösning på SGI-skyddet, i avvaktan på ett införande av en be- räkning av SGI utifrån historiska inkomster. I sitt förslag bedömde kom- 2017/18:168 mittén att det var lämpligt att ha kvar studiemedelsmottagande som ett grundläggande krav för SGI-skydd men att det skulle bli möjligt att göra undantag vid kortare avbrott i studiemedelstagandet. Den tidsgräns som föreslogs var vilket motsvarar en termin men att tiden då studier bedrivs utan studiemedel borde kunna vara en sammanhängande period eller fördelad förutsatt att det rör sig om samma utbildning (SOU 2009:28 s. 449 f.). Utredningen föreslog i sitt betänkande Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21) att nuvarande system med SGI baserad på framtida inkomster skulle bytas ut mot ett system byggt på ersättningsgrundande inkomster (EGI). Utredningen ansåg att tid med studier skulle kunna vara överhoppningsbar när historiska inkomster beräknades. I betänkandet förs inga resonemang om vilken typ av studier som skulle föranleda att studietiden uteslöts vid beräkningen av historisk inkomst. 4.2Sjukpenninggrundande inkomst för personer som startar ett företag I detta avsnitt redovisas gällande regelverk och förslag från den parlamentariska socialförsäkringsutredningen beträffande försäkringsskydd för företagare företaget är i uppbyggnadsskede. En försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete och bedriver näringsverksamhet ska under uppbyggnadsskedet få en sjukpenning- grundande inkomst, förkortad SGI, som minst motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning (nedan kallad jämförelseinkomst). Detta regleras i 25 kap. 9 § socialförsäkringsbalken, förkortad SFB. generella uppbyggnadsskedet är alltid 24 månader. Bestämmelsen om rätt till en SGI som motsvarar jämförelseinkomsten gäller oavsett om det är fråga om ett nystartat företag eller om den för-