prop · H50399 · 2018-04-16 00:00:00 — Beslutet om att återinföra mönstring och grundutbildning med värnplikt bedöms ge upphov till kostnadsökningar för nämnden i form av ökad administration och handläggning. administrativa och handläggande uppgifter åt och nämndens förvaltningskostnader belastar Kammarkollegiets förvaltningsanslag. Regeringen anser därför att utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap minskas med motsvarande belopp. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget inspektionen ökas med . Skälen för regeringens förslag: direktiv (EU) 2016/1148 av om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen, det s.k. NIS-direktivet, i svensk rätt har regeringen beslutat propositionen Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster (prop. 2017/18:205). Regeringen avser att utse till tillsynsmyndighet för sektorerna bankverksamhet och finansmarknadsinfrastruktur. Regeringen anser därför att anslaget 1:11 bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning ökas med . Skälen för regeringens förslag: riktade i samband med behandlingen av framställning Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse ett tillkännagivande till regeringen (framst. 2016/17:RB2, bet. 2016/17:FiU23, rskr. 2016/17:231). Regeringen skulle enligt tillkännagivandet i beredningen av statens budget pröva möjligheterna att utöka resurserna för forskning och utbildning inom de områden och i den omfattning som riksbanksfullmäktige föreslog. Regeringen föreslår därför att avsätts för att finansiera forskning inriktad på två kärnområden, penningpolitik och finansiell stabilitet. Härigenom anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:17 minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att delvis finansiera ökningen av anslaget 15:1 Lotteriinspektionen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid bör anslaget 1:17 minskas med . Genomförandet av flertalet av uppdrag är i ett uppstartsskede och regeringen bedömer att myndigheten inte fullt ut kommer att utnyttja sina tilldelade medel . Minskningen av anslaget bedöms därför inte innebära några verksamhetsmässiga begränsningar. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:18 ändrar namn till Myndigheten för digital förvaltning. Anslaget får även användas för Myndigheten för digital förvaltnings förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen fördes ett nytt anslag upp på statens budget för att finansiera en ny myndighet med uppgift att samordna och stödja den förvaltningsövergripande digitaliseringen, den nationella digitala infrastrukturen och satsningen på öppna data. Anslaget benämndes (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 avsnitt 6.5.1). Den nya myndigheten avses inrättas och få namnet Myndigheten för digital förvaltning. Anslagets ändamål behöver därmed ändras så att det får användas för Myndigheten för digital förvaltnings förvaltningsutgifter. Av samma anledning bör även anslagsnamnet ändras. Regeringen anser därför att anslaget 1:18 bör benämnas Myndigheten för digital förvaltning och att anslaget även bör få användas för Myndigheten för digital förvaltnings förvaltningsutgifter. Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statens budget . användas för Statens servicecenters förvaltningsutgifter i den mån de inte finansieras med avgifter. Skälen för regeringens förslag: En samlad organisation för lokal statlig service ska inrättas vid Statens servicecenter fr.o.m. . lämnade ett delbetänkande med förslag till hur serviceorganisationen ska vara organiserad, dimensionerad och finansierad (SOU 2017:109). Förslaget innebär att den statliga lokala service som bedrivs vid servicekontor i samverkan mellan , och ska samlas i en sammanhållen organisation som Statens servicecenter ska ansvara för. bedömde att Statens servicecenter behöver tillföras medel om för att kunna förbereda inordnandet av den nya verksamheten. Statens servicecenters verksamhet är avgiftsfinansierad. För att möjliggöra för Statens servicecenter att vidta nödvändiga förberedelser anser regeringen att ett nytt ramanslag 1:19 Statens servicecenter bör föras upp på statens budget med . Anslaget bör få användas för Statens servicecenters förvaltningsutgifter i den mån de inte finansieras med avgifter. Finansiering sker genom en minskning av anslagen för de myndigheter vars verksamhet kommer att övertas av Statens servicecenter. Det innebär att anslaget 1:1 under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution minskas med , anslaget 2:1 under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning minskas med 3 300 000 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom minskas med . Regeringens förslag: Regeringen får förvärva samtliga andelar i Fysikhuset Kommanditbolag genom att utnyttja en option. Regeringen bemyndigas att efter förvärvet avyttra andelarna i bolaget. Från försäljningsintäkterna får regeringen avräkna de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. Skälen för regeringens förslag: Staten har genom Kungl. Tekniska högskolan (KTH) och ingått ett avtal med och Stiftelsen avseende en option om att förvärva samtliga andelar i Fysikhuset Kommanditbolag. Kommanditbolaget äger fastigheten 1 i . På fastigheten bedrivs verksamhet av KTH och under namnet Kommanditbolaget har ingått ett 25-årigt avtal med KTH och om nyttjandet av fastigheten. Optionen innebär en rätt för staten att, enligt vissa villkor, förvärva samtliga andelar i kommanditbolaget per , den s.k. optionsdagen. Det åligger staten att underrätta optionsutfärdarna, dvs. och Stiftelsen , månader före optionsdagen om optionen ska nyttjas. Ekonomisk ersättning för förvärvet består dels av betalning av en köpeskilling för andelarna i kommanditbolaget om , dels en återbetalning av det obligationslån som kommanditbolaget har emitterat. genomförde en marknadsvärdering av fastigheten. Den gav ett värde på ca . Restskulden för obligationslånet beräknas vara ca på optionsdagen. Om optionen inte utnyttjas bedöms staten ändå under kommande hyresperiod behöva betala en summa motsvarande obligationslånet, utan att staten äger fastigheten. Regeringen anser därför att optionen bör utnyttjas och ett förvärv ske. Efter förvärvet bör staten avyttra bolaget till en lämplig förvaltare. Den fastighet som ägs av bolaget nyttjas av KTH och . Det helägda statliga bolaget bör kunna vara en lämplig förvaltare. Regeringen avser att återkomma till med förslag om de finansiella befogenheter som krävs för genomförandet av förvärvet, inom ramen för de förutsättningar som redovisats ovan. Regeringen anser mot denna bakgrund att staten bör få förvärva samtliga andelar i Fysikhuset Kommanditbolag genom att utnyttja en option. Regeringen bör också bemyndigas att efter förvärvet avyttra andelarna i bolaget. Från försäljningsintäkterna bör regeringen få avräkna de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. 5.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och utförsel av varor följs. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 7 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Skälen för regeringens förslag: I syfte att motverka svartarbete och skatteundandragande har regeringen i propositionen Personalliggare i fler verksamheter föreslagit att systemet med personalliggare utvidgas till att även avse fordonsserviceverksamhet, livsmedels- och tobaksgrossistverksamhet samt annan kropps- och skönhetsvårdsverksamhet än sådan frisörverksamhet som omfattas av systemet (prop. 2017/18:82). Lagändringarna föreslås träda i kraft . För att ska kunna genomföra oanmälda kontrollbesök i tillräcklig omfattning i alla verksamheter som omfattas av kravet på att föra personalliggare anser regeringen att anslaget bör ökas med . För att delvis finansiera det nya anslaget anslaget minskas med . Sammantaget bör därmed anslaget 1:1 Skatte- verket ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Skälen för regeringens förslag: Modern teknik gör det möjligt för att effektivare övervaka och kontrollera trafiken till och från så att bestämmelserna om in- och brottsligheten blir alltmer avancerad, vilket ställer högre krav på bl.a. teknisk bevisning. Genom att installera utrustning för fast kameraövervakning vid vissa gränsövergångar får förbättrade möjligheter att välja ut relevanta kontrollobjekt. Modernare teknisk spaningsutrustning, ökade möjligheter till hemlig dataavläsning samt förstärkt forensisk kapacitet stärker ytterligare förutsättningar att genomföra insatser mot organiserad brottslighet. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Konsumenternas handelsmönster har förändrats och privatimporten till av varor i postförsändelser har ökat kraftigt. Till följd av fler försändelser behöver öka kontrollerna i postflödet för att säkerställa uppbörden och konkurrensneutraliteten. ska också göra det enkelt för privatpersoner att betala mervärdesskatt vid privatimport, exempelvis genom att införa en elektronisk lösning. Kontrollerna och införandet av en elektronisk lösning syftar till att undvika fusk vid deklareringen eftersom fusk bl.a. riskerar att snedvrida konkurrensen för svenska företag och kan leda till att staten går miste om intäkter. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget 1:2 ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 24 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: förmåga att ingripa mot organiserad brottslighet och terrorism behöver öka. Bland annat finns det behov av att snabbare än planerat se till att kan säkra en adekvat tillgång till skyddsutrustning och förstärkningsvapen samt ytterligare utrustning till det nationella bombskyddet. Poliser i yttre tjänst behöver också utrustas med kroppsburna kameror. Tillgången till sådan utrustning är av betydelse för att förbättra arbetsmiljön, framför allt för poliser i yttre tjänst, och kan också bidra till ökad lagföring av personer som begår brott. Kompetensen inom avseende sexualbrott behöver stärkas. Regeringen bedömer att det är centralt att utvecklar sina arbetsmetoder gällande hanteringen av sexualbrott och att det kompetenshöjande arbetet stärks. Regeringen anser därför att anslaget 1:1 bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:4 ökas med . Anslaget 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar minskas med . Skälen för regeringens förslag: Utgifterna på anslaget förväntas bli högre än vad regeringen beräknade i budgetpropositionen , främst på grund av oförutsedda it-kostnader. Regeringen anser därför att anslaget 1:4 bör ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar minskas med . Minskningarna bedöms inte påverka de verksamheter som finansieras från anslaget. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Regeringens förslag: Anslaget Domstolar ökas med . Skälen för regeringens förslag: initiativen inom #metoo har riktat uppmärksamheten mot förekomsten av sexuella trakasserier, våld och kränkande behandling inom flera sektorer och branscher i samhället. Regeringen anser att ytterligare insatser är nödvändiga för att stärka det förebyggande och kompetenshöjande arbetet. I propositionen En ny sexualbrottslagstiftning byggd på frivillighet föreslår regeringen lagändringar i syfte att tydliggöra att varje människa har en ovillkorlig rätt till personlig integritet och sexuellt självbestämmande (prop. 2017/18:177). har i uppdrag att –2020 genomföra informations- och utbildningsinsatser med anledning av den nya sexualbrottslagstiftningen. Regeringen bedömer att det behövs ytterligare information och utbildning om den nya sexualbrottslagstiftningen och att bör bistå i insatser som riktar sig mot rättsväsendet. Regeringen anser därför att ytterligare bör tillföras anslaget. I propositionen Stärkt rättssäkerhet vid genomförande av särskilda befogenheter på särskilda ungdomshem och LVM-hem föreslår regeringen att rätten att överklaga de särskilda befogenheterna i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ska utökas (prop. 2017/18:169). Förslaget bedöms medföra vissa begränsade kostnader för domstolarna till följd av viss ökad måltillströmning. Det innebär att ytterligare bör tillföras anslaget. Sammantaget bör därmed anslaget 1:5 Domstolar ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:10 ökas med . Skälen för regeringens förslag: De många initiativen inom #metoo har riktat uppmärksamheten mot förekomsten av sexuella trakasserier, våld och kränkande behandling inom flera sektorer och branscher i samhället. Regeringen anser att ytterligare insatser är nödvändiga för att stärka det förebyggande och kompetenshöjande arbetet. I propositionen En ny sexualbrottslagstiftning byggd på frivillighet föreslår regeringen lagändringar i syfte att tydliggöra att varje människa har en ovillkorlig rätt till personlig integritet och sexuellt självbestämmande (prop. 2017/18:177). har i uppdrag att –2020 genomföra informations- och utbildningsinsatser med anledning av den nya sexualbrottslagstiftningen. Regeringen bedömer att ytterligare informations- och utbildningsinsatser behöver göras om den nya sexualbrottslagstiftningen. Inom ramen för detta bör det ske en samverkan med berörda målgrupper, inklusive rättsväsendet. Regeringen anser därför att anslaget 1:10 bör ökas med . 1:12 Rättsliga biträden m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används i huvudsak för utgifter för offentliga försvarare, målsägandebiträden, rättshjälpsbiträden och offentliga biträden. Utgifterna på anslaget förväntas bli högre än vad regeringen beräknade i budgetpropositionen , bl.a. till följd av en ökad måltillströmning till domstolarna som medför en ökning av antalet förordnanden av rättsliga biträden. Anslaget bör därför ökas med . I propositionen Stärkt rättssäkerhet vid genomförande av särskilda befogenheter på särskilda ungdomshem och LVM-hem föreslår regeringen att offentligt biträde ska kunna förordnas för barn vid överklagande av beslut om särskilda befogenheter enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (prop. 2017/18:169). Förslaget bedöms medföra vissa begränsade kostnader för rättsliga biträden. Regeringen anser därför att anslaget bör Finansiering sker delvis genom att anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med . 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används i huvudsak för finansiering av utgifter som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar. Utgifterna för statens skaderegleringsverksamhet förväntas bli högre än beräknat på grund av några enskilda ärenden som föranleder stora skadeståndsbelopp. Regeringen anser därför att anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. bör ökas med . 5.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden har inte lämnats . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för statsbidrag till mellanstatliga eller enskilda organisationer och institutioner. Regeringen behöver i vissa fall ingå fleråriga ekonomiska åtaganden i förhållande till organisationer som får återkommande strategiska stöd, varför ett bemyndigande behövs för anslaget. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet får även användas för informations- och utbildningsinsatser för myndigheter som verkar inom familjekonfliktområdet med fokus på frågor om barn- och tvångsäktenskap samt för statsbidrag till enskilda organisationer som är verksamma i dessa frågor. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för informations- och utbildningsinsatser för myndigheter i frågor om barn- och tvångsäktenskap samt för statsbidrag till enskilda organisationer som är verksamma i dessa frågor. Ändamålet bör vidgas så att även andra typer av familjekonflikter kan omfattas, även om fokus alltjämt bör vara på barn- och tvångsäktenskap. Därmed förbättras förutsättningarna för en effektiv resursanvändning av anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet även bör få användas för informations- och utbildningsinsatser för myndigheter som verkar inom familjekonfliktområdet med fokus på frågor om barn- och tvångsäktenskap samt för statsbidrag till enskilda organisationer som är verksamma i dessa frågor. 5.6Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 34 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ökas med . Skälen för regeringens förslag: Försvarsmakten har en central roll i utvecklingen och förstärkningen av cyberförsvar. Mot bakgrund av att främmande aktörer kontinuerligt försöker få tillgång till kritisk digital civil och militär infrastruktur ser regeringen ett behov av att förstärka cyberförsvarsförmågan . Förstärkningen är en del av det övergripande arbetet med att stärka den allmänna försvarsförmågan och Försvarsmaktens operativa förmåga. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . För att finansiera ökningen av anslaget 1:2 Kammarkollegiet under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning minskas anslaget med . påverkar i viss utsträckning omfattningen av de verksamheter som finansieras från anslaget. Sammantaget bör därmed anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ökas med . 2:4 Krisberedskap (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga extraordinära händelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2019–2021. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:4 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga extraordinära händelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2019–2023. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser. I det ingår att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fördelar forskningsmedel till forskningsprojekt som i de flesta fall är femåriga. Det innebär att åtaganden som är tänkta att ingås sträcker sig längre än den period som är beslutad för bemyndigandet. Perioden för bemyndigandet behöver förlängas . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:4 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga extraordinära händelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2019–2023. 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ökas med . Skälen för regeringens förslag: direktiv (EU) 2016/1148 av om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen, det s.k. NIS-direktivet, i svensk rätt har regeringen beslutat propositionen Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster (prop. 2017/18:205). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap kommer att tilldelas vissa nya uppgifter med anledning av genomförandet, såsom att ta emot och hantera incidentrapporter och samordna visst gränsöverskridande arbete. Regeringen anser därför att anslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör ökas med . 5.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 41 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 82 2019–2028. Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 89 2019–2028. Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökningen av anslaget 1:3 Migrations- med 15 000 000 Vidare minskas anslaget med för att finansiera ökningen av anslaget 1:2 (Sida). Sammantaget bör därmed anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Fleråriga avtal om ekonomiska åtaganden som var planerade att ingås kommer i stället att ingås . Förskjutningen medför att beställningsbemyndigandet behöver ökas med 6 . Dessutom föreslår regeringen i denna proposition medverkan i en kapitalhöjning till Internationella återuppbyggnads- och () och Internationella Finansieringsbolaget (IFC), vilket för del innebär en skyldighet att betala in kapital om högst 1 2020–2025. 7 778 000 000 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 89 2019–2028. Kapitalhöjning i Internationella återuppbyggnads- och () och i Internationella Finansieringsbolaget (IFC) Regeringens förslag: godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Internationella återuppbyggnads- och (), vilket innebär att bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier till som inklusive tidigare 3 891 182 . godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Internationella Finansieringsbolaget (IFC), vilket innebär att –2025 från anslaget 1:1 Biståndsverksamhet ska betala in högst till IFC. Skälen för regeringens förslag: Internationella återuppbyggnads- och () är Världsbanksgruppens största institution. bekämpar fattigdom genom att tillhandahålla lån och utvecklingsstöd till medelinkomstländer och kreditvärdiga låginkomstländer.