prop · H503230 · 2018-04-12 00:00:00 — För att bättre använda markens naturliga förmåga att reglera stora vattenmängder föreslår regeringen i strategin också en lagändring som innebär att kommunerna ges en möjlighet att införa marklovsplikt i detaljplan för markåtgärder som kan försämra markens genomsläpplighet. Regeringen har också gjort en särskild satsning på klimatanpassning i budgetpropositionen . Satsningen innebär fortsatt arbete för ökad kunskap om klimatförändringen och dess konsekvenser. Det innebär också att det blir möjligt att vidta fler insatser för skredsäkring längs genom statlig delfinansiering av åtgärder. bildas en delegation för vid . Insatser för klimatanpassning kopplar främst till delmål 11.b i Agenda (se även delmål 2.4, 3d, 11.5, 13.1, 13.2 och 13.3). 3.4.6Underlag för etappmål för dagvattenhantering Regeringen har gett i uppdrag att lämna förslag till etappmål, styrmedel och åtgärder om dagvatten för att minska den negativa påverkan på vattenkvaliteten. Hänsyn ska tas till effekterna av ett förändrat klimat. I städer, där stora ytor är hårdgjorda, är det viktigt att leda bort dagvatten för att förhindra översvämningar vid ett förändrat klimat med ökad nederbörd. En ökad risk för översvämningar riskerar att leda till negativa konsekvenser både för naturen, människors hälsa, bebyggda miljöer, infrastruktur och areella näringar. Många tätorters förmåga att hantera och avleda dagvatten och dränera mark har utformats i när riskerna med ett förändrat klimat i stort sett var okända. För att möta förändringar i klimat och flöde samt ökade krav avseende kvalitet i sjöar och vattendrag behöver naturbaserad planering av dagvatten komma in tidigt i planprocesser. Med innovativa lösningar, god design och medveten arkitektur kan man förbättra dagvattenlösningar även i befintlig miljö. Den fysiska planeringen, arkitektur och design utgör viktiga verktyg i arbetet med att skapa en hållbar hantering av ökade vattenflöden. Inom tätorter saknas ofta en skyddande och obebyggd zon i områden med risk för översvämning. I ett klimat där extrema regn blir mer vanligt förekommande kommer därför en allt större mängd dagvatten att behöva avledas genom bebyggelsen till recipienter. Dagvatten är transportör av flera oönskade ämnen till våra sjöar och vattendrag. Dagvatten kan innehålla näringsämnen, tungmetaller, mikroplaster och flera av de prioriterade ämnen som ingår i ramdirektivet för vatten. Knappt hälften av vattenförekomster når de miljökvalitetsnormer som gäller enligt ramdirektivet för vatten. Hur dagvatten hanteras påverkar flera miljökvalitetsmål, framför allt Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet och Ingen övergödning, men även andra mål som exempelvis Giftfri miljö, God bebyggd miljö och Ett rikt Skr. 2017/18:230 växt och djurliv. Ett etappmål för dagvatten kan bidra till att nå flera av våra miljökvalitetsmål samt miljökvalitetsnormerna enligt ramdirektivet för vatten. Etappmålet kopplar främst till delmål 11.b i Agenda (se även delmål 9.1 och 11.5). redovisade ett regeringsuppdrag med en analys av kunskapsläget för dagvattenproblematiken. Redovisningen innehöll en översiktlig kunskapssammanställning för att ge en bild av miljöpåverkan, en beskrivning av de väsentliga problemområdena samt förslag till steg för det vidare arbetet. Även kopplingen till klimatanpassning och andra synergier eller eventuella målkonflikter ingick i uppdraget. Regeringen har gett i uppdrag att lämna förslag till etappmål, styrmedel och åtgärder om dagvatten för att minska den negativa påverkan på vattenkvaliteten. Hänsyn ska tas till effekterna av ett förändrat klimat. Uppdraget ska redovisas . En av utgångspunkterna i uppdraget att formulera ett nytt etappmål är Miljömålsberedningens förslag (SOU 2014:50) kring dagvattenhantering, och att utveckla förslaget till att innehålla både kvalitativa och kvantitativa aspekter, dvs. hantera både förorenings- och översvämningsproblematiken. 3.5Arkitektur, form och design för hållbara gestaltade livsmiljöer Regeringen överlämnade propositionen Politik för gestaltad livsmiljö (prop. 2017/18:110) till . I propositionen presenteras en ny arkitektur-, form- och designpolitik för hållbara gestaltade livsmiljöer och en stärkt ansvarsstruktur samt förslag på nytt nationellt mål för arkitektur, form och design. Ny politik för arkitektur, form och design En ny politik för arkitektur, form och design för hållbara gestaltade livsmiljöer har presenterats i propositionen Politik för gestaltad livsmiljö (prop. 2017/18:110) som har sin grund i betänkandet Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (SOU 2015:88). Propositionen innehåller bl.a. förslag till nytt nationellt mål för arkitektur, form och design. Propositionen berör många samhällsområden och ger uttryck för de politiska ambitionerna inom bl.a. politiken för en hållbar stadsutveckling, målen för klimatpolitiken, de globala hållbarhetsmålen Agenda 2030, regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation 2017– 2025 och plan-, bygg- och bostadspolitiken. Regeringen vill skapa förutsättningar för att en medveten arkitektur, form och design möjliggör och bidrar till högre livskvalitet för fler. Arbetet med arkitektur, form och design Arkitektur, form och design och omsorgsfullt gestaltade livsmiljöer kan bidra till en hållbar stadsutveckling. Hur städer planeras och utformas skapar förutsättningar för en hållbar utveckling i städerna och kan bl.a. stärka de sociala aspekterna och motverka segregationsprocesser. Människors möjligheter att utvecklas och må bra påverkas i stor utsträckning av hur bostäder, boendemiljöer, offentliga platser och hela städer är formade, gestaltade och sammansatta. Det finns ett stort behov av bostäder i landet och bostadsbyggandet behöver öka. Det är av högsta vikt att de bostäder som byggs blir hållbara och av hög arkitektonisk kvalitet så att de bidrar till goda och hälsosamma livsmiljöer även för framtida generationer. Bostadsbyggandet behöver vara både effektivt och hållbart och det kan därför finnas behov av nya arkitektoniska och tekniska lösningar för att ytterligare möta samhällets utmaningar. Utformningen av bostäder och livsmiljöer har stor inverkan på hållbarheten, såväl den miljömässiga och ekonomiska som den sociala. Valet av material och konstruktion samt byggnadens livscykel har stor betydelse för klimatet, hälsan och hållbarheten, liksom vikten av att bygga och gestalta med hög kvalitet. Innovationer och nya tekniska, sociala och ekonomiska lösningar samt fler former av återvinning och återbruk som bidrar till att utveckla en cirkulär ekonomi, behöver kombineras med hög kvalitet som ger långsiktig hållbarhet. I detta arbete är gestaltningen – arkitektur, form och design – en nyckel för att få genomslag och effekt. Arkitektur, form och design kan påverka användbarhet för t.ex. innovationer och människors förmåga att anamma nya lösningar för en hållbar stadsutveckling. En omsorgsfullt gestaltad boendemiljö är viktigt för människors hälsa och välbefinnande liksom för upplevelsen av tillhörighet och trygghet. Närmiljön behöver därför erbjuda omsorgsfullt utformade bostäder, bostadsområden, mötesplatser och offentliga rum. Ur ett demokratiskt perspektiv är det viktigt att staden även erbjuder icke-kommersiella rum där alla kan mötas på lika villkor. Gestaltningen av offentliga rum, byggnader och platser i staden, liksom medvetenhet om kulturmiljövärden, inverkar stort på människors livskvalitet och känsla av delaktighet och omsorg samt påverkar staden och dess utveckling. Många kommuner och offentliga aktörer arbetar aktivt med att främja arkitektur- och gestaltningsfrågor i stadsutvecklingen och regeringen ser en stor potential i att uppmuntra fler kommuner och andra offentliga aktörer till sådant arbete. Genom gestaltning och omvandling av staden påverkas människors livsvillkor och miljön. En hållbar stadsutveckling bör ske i nära samarbete mellan olika kompetenser. Konst och kultur, utöver arkitektur och design, inverkar starkt på samhället och staden bl.a. genom utformningen av gemensamma livsmiljöer. Det är av största vikt att ett helhetsperspektiv kan anammas vid planering och utförande av alla miljöer människor ska komma att vistas i. Regeringen har gett tio myndigheter i uppdrag (dnr Ku2017/01563/KL) att utarbeta vägledande strategier för respektive myndighets arbete med kulturmiljöfrågor. Syftet är att skapa bättre förutsättningar att ta till vara den potential som kulturmiljön utgör för ett hållbart samhälle. byggtakt, består våra städer till övervägande del av ett befintligt fastighets- Skr. 2017/18:230 bestånd. Kulturmiljöfrågorna är utpräglat tvärsektoriella och berör många olika verksamheter, bl.a. miljömålsarbetet, planer och processer inom såväl den fysiska planeringen, byggande av bostäder och hållbara städer som det lokala och regionala tillväxtarbetet, jord- och skogsbruk, landsbygdsutvecklingen, besöksnäringen och friluftslivet. För att den potential som kulturmiljöfrågorna har att bidra med till det hållbara samhällsbygget ska kunna realiseras, krävs att kulturmiljöarbetet inkluderas tidigt i dessa processer och att de instrument som ingår i kulturmiljöarbetet tillämpas effektivt såväl lokalt och regionalt som nationellt. Stöd för ökad arkitektonisk kvalitet Det behövs byggas en stor mängd bostäder och offentliga miljöer. För att hushålla med samhällets ekonomiska och ekologiska resurser och främja social hållbarhet behöver det som byggs utgöra goda, hälsosamma och klimatsäkra bostäder och livsmiljöer för människor för , vilket kräver hög närvaro av arkitektkompetens i både plan- och byggprocess. Det råder brist på sådan kompetens i kommuner och länsstyrelser. I propositionen Politik för gestaltad livsmiljö gör regeringen bedömningen att uppgifter bör utökas och innefatta en ny funktion med ett samlat ansvar för samordning, kompetensstöd och främjande insatser till offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå i frågor om arkitektur och gestaltad livsmiljö. Funktionen bör bidra till att främja hög arkitektonisk kvalitet i hela landet. ska samverka med Statens centrum för arkitektur och design, , och andra berörda myndigheter med ansvar på området (se prop. 2017/18:110 avsnitt 6.2). 3.6Långsiktigt reformprogram mot segregation Det finns en utveckling mot ökad segregation i städerna och växande klyftor i . För att en hållbar stadsutveckling ska komma hela staden och alla dess invånare till del behöver byggandet och andra insatser anpassas till olika bostadsområdens skilda förutsättningar och de boendes behov. På flera håll i landet finns bostadsområden som präglas av dåliga levnadsvillkor och social problematik. Skillnaderna mellan olika bostadsområden i en och samma stad eller kommun kan vara mycket stora vad gäller t.ex. arbetslöshet, skolresultat, inkomst, bidragsberoende, samhällsservice, hälsa, valdeltagande utsatthet för brott och otrygghet. Det finns även skillnader mellan kvinnor och män, flickor och pojkar inom bostadsområden. För att motverka denna utveckling presenterade regeringen ett långsiktigt reformprogram för minskad segregation. Reformprogrammet syftar till att lyfta områden med socioekonomiska utmaningar och bryta strukturella orsaker till segregation. Reformprogrammet pågår 2017–2025 och fokuserar på fem områden: Lyfta skolorna och elevernas resultat Stärka samhällsservicen och minska boendesegregationen Stärka demokratin och stödja det civila samhället. Jämställdhet ska genomgående beaktas i arbetet och hedersrelaterat våld och förtryck ska motverkas. Insatserna kan bidra till att uppfylla hälften av de globala hållbarhetsmålen Agenda 2030. Som ett led i arbetet med reformprogrammet inrättades 2018 en ny myndighet, Delegationen mot segregation. genom ett sektorsövergripande arbete bidra till att öka de långsiktiga effek- terna av insatser för att minska och motverka social och ekonomisk segre- gation på nationell, regional och lokal nivå. Delegationen har bl.a. i uppgift att främja ökad samverkan mellan myndigheter, landsting, kommuner, organisationer inom det civila samhället, näringsliv, forskare och andra Myndigheten har även i uppgift att bidra till kunskaps- och erfarenhetsutbyte samt stödja relevanta aktörer i att utföra ett strate- giskt och kunskapsbaserat arbete som följs upp och utvärderas. hetens uppgifter ingår även att fördela statsbidrag till kommuner, landsting och civilsamhällesorganisationer med syfte att minska och motverka seg- finns det avsatt för statsbi- satsar regeringen dessutom 500 miljoner på att lyfta socio- ekonomiskt eftersatta kommuner och områden. En summa som beräknas växa till 1,5 miljarder och till 2,5 miljarder fram Pengarna ska stärka kommunernas eget arbete för att förbättra förutsättningarna i de kommuner och områden som har störst behov. I budgetpropositionen aviserar regeringen att en strategi för att minska och motverka segregation ska tas fram och presenteras . Strategin kommer bl.a. att innehålla en lägesbeskrivning vad gäller segre- gationen i samt ange långsiktiga mål, delmål och inriktning för arbetet med att minska och motverka segregation. 4 Regeringens pågående arbete för en hållbar stadsutveckling I det här kapitlet beskrivs ett urval av regeringens pågående satsningar inom området hållbar stadsutveckling. Följande områden presenteras i kapitlet: Smarta och innovativa lösningarTätortsnära natur Minskad klimatpåverkan och luftvårdHållbart stadsbyggande Jämlik och inkluderande stad. De insatser och åtgärder som nämns i kapitlet är bl.a. pågående myndighetsuppdrag och andra satsningar för att främja en hållbar stadsutveckling. 4.1Behov av smarta och innovativa lösningar ställs nya krav på våra städer och det behövs innovationer för hållbara lösningar. En smart stad utnyttjar digitalisering, informations- och kommunikationsteknologi för att förbättra kvalitet, prestanda och interaktivitet av kommunala tjänster. Det handlar även om att minska kostnaderna och resursförbrukningen och för att förbättra kontakten mellan medborgare och myndigheter. Regeringen har inrättat fem strategiska samverkansprogram: Nästa generations resor och transporter, Smarta städer, Cirkulär och biobaserad ekonomi, Life Science och Uppkopplad industri och nya material. I samverkansprogrammen samlar regeringen aktörer från bl.a. näringsliv, offentlig sektor, universitet och högskolor för att tillsammans arbeta för systemförändring inom respektive område. Syftet är också att stärka svensk konkurrenskraft, öka vår exportförmåga på området och att bidra till genomförandet av de globala hållbarhetsmålen Agenda 2030. Målet med arbetet i samverkansprogrammet Smarta städer är att genom digitalisering, miljöteknik och andra innovativa instrument bidra till en mer hållbar stadsutveckling. Inom programmet har följande åtta prioriterade områden pekats ut: Öppna och delade data. Syftet är att tillgängliggöra mer och fler data för att kunna genomföra smarta systemlösningar och att utveckla standarder för att kompetens ska kunna återanvändas. Syftet är att effektivisera, modernisera och tillgängliggöra planprocessen genom digitalisering. Delningsekonomi och gröna affärsmodeller. Syftet är att undersöka och testa delningsekonomilösningar kopplade till den byggda miljön, t.ex. rörande yta, mobilitet och konsumtion, samt utvecklingen av affärsmodeller som tar hänsyn till gröna perspektiv. Effektivt nyttjande av befintlig bebyggelse. Syftet är att undersöka hur vi kan använda det befintliga beståndet mer effektivt med hjälp av digitaliseringen. Syftet är att föreslå en informationsmodell som möjliggör återanvändning av bra lösningar som redan tagits fram och samordna system för smarta och effektiva lösningar. Bostäder för alla. Syftet är att lyfta frågan om hur bostäder till alla kan tillgodoses och vilka innovativa åtgärder om bör och kan göras för att mer resurssvaga grupper ska få ökad tillgång till bostadsmarknaden. Digitalisering för socialt sammanhållna städer. Syftet är att utgå från människor och värderingsfrågor i relation till digitalisering och stadsutvecklingsfrågor. En fråga är exempelvis hur digitala lösningar kan bidra till ökad tillit och trygghet i publika och offentliga rum i staden. Smarta gator – urban mobilitet. Syftet är att formulera tvärsekto- riella projekt som för samman bebyggelseplanering och infrastruktur- Fokus ligger på stadsmiljöns roll i teknikorienterade mobili- tetsprojekt, där smarta gator inbegriper frågor om trygghet, offentliga platser, autonoma fordon, husfasader, dagvatten och ekosystemtjänster. – nationell plattform för smarta och hållbara städer En nationell demonstrationsplattform för smarta städer, Med utgångpunkt i Agenda 2030-målen de- monstreras där ett antal värdekedjor där svenska företag kan leverera lös- ningar, såväl nationellt som internationellt. I linje med export- strategi är viktig för att sprida svenska innovativa idéer, lösningar och testbäddar som har med stadsutveckling att göra till omvärlden och därmed möjliggöra ökad svensk export på området. liseringens potential i stadsbyggandet är en mycket central aspekt av detta. Den nya plattformen är nära kopplad till samverkansprogrammet Smarta städer i och med att den kan visa upp och sprida de resultat som pro- ska demonstrera arbete från hela och kan därför komma att generera många studiebesök i flera av landets regioner, inklusive delegationer med affärsintresse. förstärka med utökade resurser som regeringen beräknar till 100 miljoner kronor –2021 säkerställs utveckling och breddning av verksam- heten, regionalt och lokalt deltagande liksom möjligheter för samtliga aktörer i Team och andra berörda att aktivt delta i export- och investeringsfrämjandet på området. Team är ett nätverk som regeringen har skapat för att stödja näringslivets export och internationalisering genom att samla myndigheter och andra aktörer som arbetar med exportfrämjande. bl.a. hållbara städer, miljöteknik, energi samt kulturella och kreativa näringar prioriterade områden. Det globala intresset för energi- och miljöteknik ökar i takt med industrialiseringen på stora tillväxtmarknader. Det offentliga spelar en viktig roll i att stödja miljöteknikföretag genom att skapa förutsättningar för att visa upp och demonstrera produkter och tjänster samt som dörröppnare vid internationella besök. Miljö- och klimatteknikföretag, liksom designföretag med innovationsinriktning, har stor potential att öka sin export. För att möjliggöra detta är det viktigt att kunna visa upp svenska produkter och tjänster. Den nationella plattformen är här en viktig resurs. Regeringen satsar även på ny miljö- och klimatteknik för en hållbar stadsutveckling genom bl.a. nedanstående uppdrag. Uppdrag om spetstekniker och avancerade systemlösningar Spetsteknik är en ny avancerad teknik med hög miljöprestanda och innovationsgrad. Avancerade systemlösningar där stadens fysiska resurser och flöden återanvänds eller samutnyttjas kan bidra till ökad resurseffektivitet, nyindustrialisering och en cirkulär ekonomi. har i uppdrag (dnr N2016/03599/IF) att genomföra utlysningar om stöd för spetstekniker och avancerade systemlösningar för en hållbar stadsutveckling. Stödet, som kallas Stadsinnovationer, ska genomföras (2016–2019) tillsammans med och . Syftet är att bidra till en stärkt efterfrågan och ett ökat användande av spetsteknik och avancerade systemlösningar i stadsmiljön. Digitalisering och andra teknikområden som t.ex. nanoteknik, energilagring, biobaserade material och kretsloppslösningar kan alla bidra till detta, liksom nya organisations- och affärsmodeller. Den nya tekniken och de nya systemlösningarna ska kunna integreras vid renovering, förvaltning och byggande av nya stadsdelar samt bidra till framtida exportmöjligheter och internationella samarbeten. har också tagit initiativ till innovationstävlingen infrastruktur – innovation för nollutsläpp tillsammans med Formas, , , , och Tillväxtanalys. Samarbete sker med det strategiska innovationsprogrammet Infra . Syftet är att ta fram innovationskoncept för att bidra till nollutsläpp av växthusgaser till 2045 och tanken är att modellen ska kunna användas för nya innovationstävlingar inom de olika samhällsutmaningarna. Två tävlande lag med deltagare från cementindustrin, stålindustrin, anläggningsbranschen, konsulter forskningsinstitut samt akademi utgår från ett brobygge som illustrativt fall – Öresundsförbindelsen. Koncepten bygger bl.a. på spetstekniker och avancerade systemlösningar. Uppdrag om utveckling av testbäddar inom miljöteknik En testbädd är en fysisk eller virtuell miljö där företag i samverkan med aktörer inom olika ämnesområden kan utveckla, testa samt införa nya produkter, tjänster, processer eller organisatoriska lösningar. Verket för innovationssystem () har i uppdrag att – 2019 använda till att utveckla och tillgängliggöra testbäddar inom miljöteknikområdet. Att kunna testa, utveckla och verifiera sin miljöteknik är ofta grundläggande för kommersialisering och export för företagen. arbete för utveckling av testbäddar är en viktig komponent för svenska miljö- och klimatteknikföretag. Andra intressanta uppdrag som tas upp under rubriken och utveckling berör i stor omfattning miljöteknik- och miljöinnovationsområdet. Här kan nämnas Viable Cities som avser forskning och innovation genom smarta städer som en central lösning för att påskynda omställningen till ett hållbart samhälle. Som en del av regeringens satsning Testbädd stödjer öppna testbäddar där företag kan utveckla och testa bl.a. nya miljötekniska innovationer som bidrar till ökad konkurrenskraft, nyföretagande och sysselsättning med bas i svensk miljöteknik. Den nationella demonstrationsplattformen arbetar med att visa upp svenskt kunnande inom bl.a. miljöteknik och miljöinnovationer för att främja export. har beslutat att inte ska ha några netto- utsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa ut- För att hålla nere städernas totala elförbrukning och utvecklingen av framtidens hållbara städer är det i hög grad angeläget att skapa goda förut- sättningar för fortsatt utbyggnad av fjärrvärmesystemet, fortsatt ökning av såväl storskalig som småskalig produktion av förnybar energi, ökade sats- ningar på energieffektivisering samt ökade möjligheter till förbrukarflexi- bilitet när det gäller elförbrukningen. Fjärrvärmesystemet har en avgöran- de betydelse för att minska användningen av fossila bränslen för uppvärm- ning av bostäder och lokaler i de svenska städerna. Regeringen fortsätter att utveckla energi- och klimatrådgivningen i Genom beslut om bidrag till energi- och klimatrådgivning kan privatpersoner och företag få rådgivning av de regio- Regeringen har inrättat Forum för smarta elnät. gifter är att bidra till att samordna, främja och följa upp utvecklingen mot smartare elnät i , samt att främja svenska företags export av pro- dukter och tjänster på området. Regeringen har också avsatt resurser för att upprätta och driva ett infor- mationscentrum för hållbart byggande. Syftet är att främja ökad energi- effektivisering vid renovering och byggande samt att öka användningen av har på uppdrag av upprättat och driver nu detta informationscentrum . ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. målet om förnybar elproduktion 2040 genomför regeringen en kraftfull satsning på forskning och innovation inom energiområdet. ringens satsningar på energiforskning fokuserar på ett tryggt, hållbart och resurseffektivt energisystem och en alltmer tvärsektoriell och tvärveten- Regeringen vill ställa om till en cirkulär ekonomi. Cirkulär ekonomi är en del i utvecklingen av en hållbar stad där vi gör mer med mindre. En cirkulär ekonomi bidrar till resurseffektiva och giftfria flöden av varor och tjänster, minskad klimat- och miljöpåverkan som det bidrar till näringslivsutveckling och nya jobb. Regeringen har tillsatt en delegation för cirkulär ekonomi.