prop · H60319 · 2018-12-04 00:00:00 — En underrättelse behöver inte lämnas till den som redan har fått del av eller tillgång till uppgifterna. En underrättelse behöver inte heller lämnas om den med hänsyn till omständigheterna uppenbart är utan betydelse. är en myndighet under regeringen som bl.a. har till uppgift att utöva tillsyn över de brottsbekämpande myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel och därmed sammanhängande verksamhet. reglerad både i lag och förordning (lagen [2007:980] om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet och förordningen [2007:1141] med instruktion för ). bidra till att värna rättssäkerheten och skyddet för den personliga integriteten inom den brottsbekämpande verksamheten (myndighetens regleringsbrev , Ju2017/09598/LP). Nämnden ska utöva tillsyn genom inspektioner och andra under- sökningar (2 § första stycket lagen om tillsyn över viss brotts- bekämpande verksamhet). Tillsynen avser ofta granskning av tvångs- medelsdiarier och enskilda tvångsmedelsärenden hos polisen och Mestadels tillämpar nämnden en s.k. tematisk tillsynsmetod. Med tematisk tillsyn avses att granskningen sker mot bakgrund av vissa i förväg definierade frågeställningar. Tillsynen ska särskilt syfta till att säkerställa att de brottsbekämpande myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel varit författningsenlig (1 § tredje stycket). Nämnden får efter granskningen uttala sig om vad den kommit fram till och om vad som bör ändras i den granskade myndighetens verksamhet (2 § andra stycket). Nämnden kan även uppmärksamma regeringen på behovet av förändringar i lag eller annan författning. Nämnden är skyldig att på begäran av en enskild kontrollera om han eller hon har utsatts för hemliga tvångsmedel eller varit föremål för viss typ av personuppgiftsbehandling och om användningen av tvångsmedel och därmed sammanhängande verksamhet eller behandlingen av personuppgifter har skett i enlighet med lag eller annan författning. Nämnden ska underrätta den enskilde om att kontrollen har utförts (3 §). Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsyn omfattar även till- lämpningen av lagen om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelse- skyldiga att underrätta nämnden om samtliga beslut om inhämtning enligt den lagen. Underrättelsen ska lämnas senast efter det att ärendet om inhämtning avslutades (6 §). 3.12 Regler om överskottsinformation När tvångsmedel används kan det komma fram uppgifter som inte rör det brott som har legat till grund för tvångsmedelsbeslutet. stället ha betydelse för att utreda ett annat brott eller för att förhindra nya För användningen av sådan information gäller vissa begränsningar, t.ex. avseende i vilka situationer uppgifterna får användas för att inleda en förundersökning (27 kap. 23 a § , 7 och 8 §§ lagen om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet samt 12 § Skr. 2018/19:19 lagen om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott). 3.13Förbud mot avlyssning i vissa fall Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation får inte avse telefonsamtal eller andra meddelanden där någon som yttrar sig, på grund av bestämmelserna om vittnesförbud (36 kap. 5 § andra–sjätte styckena ), inte skulle ha kunnat höras som vittne om det som har sagts eller på annat sätt kommit fram. Om det under avlyssningen kommer fram att det är fråga om ett sådant samtal eller meddelande ska avlyssningen avbrytas. Hemlig rumsavlyssning får inte avse samtal eller annat tal där någon sådan person talar. Om det under rumsavlyssningen kommer fram att det är fråga om ett sådant samtal eller tal, ska avlyssningen avbrytas. Upptagningar och uppteckningar ska förstöras i de delar som de omfattas av förbudet att avlyssna (27 kap. 22 § ). Nedan följer en redogörelse för , , och tvångsmedelsanvändning . En redogörelse av Säkerhetspolisens tvångsmedelsanvändning finns i avsnitt 4.7. Ärenden om hemliga tvångsmedel vid och registreras i ett särskilt it-stöd kallat HTM-Cåbra. De statistiska uppgifterna om antalet tillstånd och antalet misstänkta personer som ligger till grund för årets redovisning är hämtade från detta system. har uppgifterna hämtats från diarier. Myndigheterna framhåller i sin redovisning att en person kan ha varit föremål för flera olika former av hemliga tvångsmedel och att samma person i dessa fall räknas under flera tvångsmedel. En sammanräkning av antalet personer som redovisas för varje tvångsmedel ger således inte en uppgift om hur många olika individer som totalt varit föremål för ett eller flera hemliga tvångsmedel. 4.1Tillämpningen av bestämmelserna om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation har omfattat 1 378 personer vilket innebär en ökning jämfört med då 1 253 personer avlyssnades. Antalet personer fördelat på brottstyp Antalet personer som varit föremål för hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation 2017 har fördelat sig mellan olika brottstyper på följande sätt (avrundat till hela procent): narkotikabrott eller narkotikasmuggling (2016, våldsbrott (2016, 2015) • sexualbrott eller människohandel (2016, 2015) tillgreppsbrott (2016, 2015) ekonomisk brottslighet (2016, 2015) övriga brott (2016, 2015). Antalet tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation har ökat jämfört med . Av redovisningen framgår att domstolarna meddelade 4 465 tillstånd till sådan avlyssning. meddelades 3 456 tillstånd. Tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation med anledning av en begäran om internationell rättslig hjälp i brottmål har meddelats i 49 fall . var det 78 sådana fall. Av samtliga ansökningar om tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation har 30 ansökningar avslagits. avslogs sammanlagt 8 ansökningar. avslogs ingen av ansökningarna med anledning av begäran om rättslig hjälp. saknas uppgift om antalet avslag gällande ansökningar med anledning av begäran om rättslig hjälp då detta inte går att utläsa ur HTM-Cåbra eftersom statistisk brottsgrund anges först när ett tillstånd från domstol registreras. Eventuella avslag ingår i stället i redovisat antal avslag för respektive tvångsmedel. Åklagare har fattat 195 interimistiska beslut om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation . Domstol har fastställt samtliga beslut. fattade åklagare 74 interimistiska beslut. Domstol fastställde samtliga beslut. Antalet tillstånd fördelat på brottstyp Antalet tillstånd avseende hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation 2017 har fördelat sig mellan olika brottstyper på följande sätt (avrundat till hela procent): narkotikabrott eller narkotikasmuggling (2016, våldsbrott (2016, 2015) • sexualbrott eller människohandel (2016, 2015) tillgreppsbrott (2016, 2015) ekonomisk brottslighet (2016, 2015) övriga brott (2016, 2015). Narkotikabrott och narkotikasmuggling är, i likhet med , Skr. 2018/19:19 de dominerande brottstyperna där hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation används. har det dock skett en stor ökning av användningen av hemlig avlyssning vid våldsbrott. Den längsta verkställighetstiden för hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation som avslutades var , jämfört . Den genomsnittliga avlyssningstiden per tillstånd var , att jämföra med 50 . Den kortaste avlyssningstiden var . Mediantiden uppgick i likhet med 2016 . Nyttan av hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation I de ärenden som ska omfattas av redovisningen av nyttan har hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation använts vid 929 brott. I redovisningen omfattades 937 brott. Nedan anges i vilken omfattning den hemliga avlyssningen inneburit något resultat för utredningen. Summan överstiger eftersom en och samma tvångsmedelsanvändning kan ha gett upphov till flera olika nyttor. Uppgifterna har utgjort underlag i Uppgifterna har medfört att effektiv spaning har kunnat genomföras Uppgifterna har bidragit till att annat tvångsmedel använts mot den Uppgifterna har bidragit till Uppgifterna har lett till stärkta misstankar mot den misstänkte Uppgifterna har bidragit till att den misstänkte kunnat avföras från Uppgifterna har bidragit till att den Uppgifterna har åberopats som Uppgifterna har bidragit till att något tvångsmedel använts mot en annan person i samma Uppgifterna har använts för att utreda brott i en annan Uppgifterna har på annat sätt bidragit till att utredningen kunnat föras framåt Nyttan av hemlig avlyssning ska även redovisas genom anonymiserade exempel från tillämpningen. Myndigheterna har redovisat följande exempel . •I ett ärende avseende grovt narkotikabrott kunde man genom hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation höra samtal mellan säljare och köpare om en större narkotikaleverans. Uppgifterna från samtalet ledde fram till ett beslag av cirka ett kilo kokain. I samma ärende kunde datalagrade uppgifter från hemlig övervakning av elektronisk kommunikation knyta en köpare till ett köp av kokain. Huvudmannen i ärendet dömdes till fängelse och . Tre personer dömdes till fängelse mellan och och och ytterligare två personer till fängelse i . Därutöver förverkades egendom till ett värde av ca . •I ett ärende om bedrägeri mot arbetsförmedlingen, försvårande av skattekontroll och penningtvättsbrott (samtliga grova brott) beviljades tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation. Samtal från avlyssningen åberopades för att bevisa att huvudmannen var faktisk företrädare för ett aktiebolag och att han instruerat vittnen och medmisstänkta om vad de skulle säga om de fick frågor i förhör angående vissa bankkontotransaktioner. Därutöver gav avlyssningen underrättelseuppslag avseende brott i andra bolag samt en ökad kunskap om olika personers roller i aktuella bolag och i den familj som brottsligheten kretsade kring. Huvudmannen dömdes till fängelse, brottsvinster om sammanlagt förverkades och de inblandade aktiebolagen ålades att betala sammanlagt i företagsböter. •Polisen hade fått tips om att en person väntade en större leverans cannabis. Förundersökning inleddes om grovt narkotikabrott, och tingsrätten meddelade beslut om hemlig avlyssning av den misstänktes telefon. Genom avlyssningen framkom att leveransen var på väg till och att den misstänkte letade efter lämplig Skr. 2018/19:19 förvaringsplats för narkotikan. Vid kontroller visade det sig att den misstänkte hyrde ett förråd. Ett beslut om hemlig kameraövervakning av förrådet inhämtades från domstolen. Den misstänkte filmades sedan när han lämnade cannabis i sitt hyrförråd. Hans senare invändning om att någon annan hanterat narkotikan där kunde därmed avvisas. Genom uppgifter från avlyssningen kunde den misstänkte även bindas till en överlåtelse av ett kilo cannabis till en annan person. Huvudmannen dömdes för grovt narkotikabrott till fängelse . cannabis beslagtogs och förverkades. Kontanter till ett värde av förverkades. 4.2Tillämpningen av bestämmelserna om hemlig övervakning av elektronisk kommunikation Hemlig övervakning av elektronisk kommunikation har omfattat 2 162 personer . var motsvarande siffra 2 290 personer. Antalet personer fördelat på brottstyp Antalet personer som varit föremål för hemlig övervakning av elektronisk kommunikation 2017 har fördelat sig mellan olika brottstyper på följande sätt (avrundat till hela procent): narkotikabrott eller narkotikasmuggling (2016, våldsbrott (2016, 2015) • sexualbrott eller människohandel (2016, 2015) tillgreppsbrott (2016, 2015) ekonomisk brottslighet (2016, 2015) övriga brott (2016, 2015). Av myndigheternas redovisning framgår att det meddelades 7 991 tillstånd till hemlig övervakning av elektronisk kommunikation. Antalet tillstånd som avser hemlig övervakning av elektronisk kommunikation har därmed ökat jämfört med då 6 800 tillstånd meddelades. Tillstånd till övervakning av elektronisk kommunikation med anledning av en begäran om internationell rättslig hjälp i brottmål har meddelats i 103 fall. 2016 var motsvarande siffra 209. har 73 ansökningar om hemlig övervakning av elektronisk kommunikation avslagits. Uppgift saknas om antalet avslag gällande ansökningar med anledning av begäran om rättslig hjälp då detta inte går att utläsa ur HTM-Cåbra eftersom statistisk brottsgrund anges först när ett tillstånd från domstol registreras. Eventuella avslag ingår i stället i 2018/19:19 redovisat antal avslag för respektive tvångsmedel. uppgick antalet avslag totalt till 29. Åklagare har fattat 121 interimistiska beslut om hemlig övervakning av elektronisk kommunikation . Domstol har upphävt ett av dessa beslut. fattade åklagare 60 interimistiska beslut. 2 beslut upphävdes av domstol. Antalet tillstånd fördelat på brottstyp Antalet tillstånd avseende hemlig övervakning av elektronisk kommunikation 2017 har fördelat sig mellan olika brottstyper på följande sätt (avrundat till hela procent): narkotikabrott eller narkotikasmuggling (2016, våldsbrott (2016, 2015) • sexualbrott eller människohandel (2016, 2015) tillgreppsbrott (2016, 2015) ekonomisk brottslighet (2016, 2015) övriga brott (2016, 2015). Vid en jämförelse med 2016 framgår att våldsbrott, narkotikabrott och narkotikasmuggling även 2017 varit de vanligast förekommande brottstyperna för vilka hemlig övervakning av elektronisk kommunikation använts. Antalet tillstånd som avser våldsbrott har ökat påtagligt , från 2 992 till 4 406. Hemlig övervakning av elektronisk kommunikation innefattar åtgärder som inte på ett rättvisande sätt kan sägas pågå . Ett exempel på detta är s.k. basstationstömningar (27 kap. 19 § första stycket 2 ) som innebär att uppgifter inhämtas om vilka elektroniska kommunikationsutrustningar som befunnit sig inom ett visst geografiskt område en viss tidpunkt. Uppgifter om övervakningstid skulle inte ge en rättvisande bild av hur tvångsmedlet tillämpas. Av detta skäl redovisas inte sådana uppgifter. Nyttan av hemlig övervakning av elektronisk kommunikation Nyttan av hemlig övervakning av elektronisk kommunikation ska redovisas genom anonymiserade exempel från tillämpningen. Myndigheterna har redovisat följande exempel . • En kvinnlig målsägande hade stämt träff med en ung man på en avskild plats mitt . Väl där blev hon överfallen av den unge mannens flickvän som misshandlade målsäganden genom upprepade slag i ansiktet och som dessutom klippte av hennes långa hår. Därefter tog flickvännen målsägandens telefon och raderade all konversation med pojkvännen. Under förundersökningen nekade den misstänkta ihärdigt och hennes pojkvän gav henne dessutom alibi för gärningstidpunkten. Uppgifter från hemlig övervakning av elektronisk kommunikation avseende den misstänktas telefon visade tydligt hur hennes telefon förflyttats från hemmet till brottsplatsen och sedan hem igen vid tiden kring brottet. Konfronterad med dessa uppgifter ändrade den misstänkta sin inställning och medgav att hon varit på platsen men hävdade nödvärn. Domstolen bedömde gärningen som misshandel av normalgraden och dömde kvinnan till skyddstillsyn i förening med två månaders fängelse. •I en förundersökning angående grova stölder från värdeskåp i olika badhus, med efterföljande stölder av bilar, inriktades misstankarna mot några personer. Genom lokaliserings- och trafikuppgifter från de misstänktas mobiltelefoner kunde en misstänkt knytas till platser och tider dels för stölder ur värdeskåp, dels för stölder av registreringsskyltar som sedan använts på de stulna bilarna. Han dömdes för bl.a. grov stöld och påföljden bestämdes – med hänsyn till hans ålder och andra personliga förhållanden – till skyddstillsyn. En annan misstänkt kunde på grund av de inhämtade lokaliserings- och trafikuppgifterna från hans telefon avföras från misstankarna, vilket i sig underlättade inriktningen av utredningsresurserna i aktuella delar. •I ett ärende om människorov hade en äldre hemlös man lurats med från till av en gärningsman och tvingats tigga . Han rymde efter . Efter hittade två gärningsmän honom och skulle straffa honom. Han misshandlades svårt, fördes med bil ut i en skog, där han fick klä av sig vissa kläder och lämnades kvar. Han hittades vid en väg av förbipasserande. Mannen pekade ut två gärningsmän vid en fotokonfrontation. En av dessa greps. Genom uppgifter från hemlig övervakning av elektronisk kommunikation från den gripnes mobiltelefon kunde även den andra gärningsmannens telefonnummer identifieras. Uppgifterna visade att de misstänkta haft kontakt med varandra inför transporten av målsäganden till och att de färdats mellan flygplatsen där målsäganden anlände med en av dem och den stad där han sedan tvingades tigga. Av lokaliseringsuppgifterna framgick också att de misstänkta varit ute i den skog där målsäganden lämnades. Ingen annan teknisk bevisning kunde binda de misstänkta till brottsplatsen i skogen. Uppgifterna från hemlig övervakning av elektronisk kommunikation blev avgörande för framgången i ärendet. De båda gärningsmännen dömdes för människorov, mindre grovt brott och grov misshandel till fängelse och utvisning med återreseförbud respektive fängelse och . •Två rån mot telebutiker klarades upp med hjälp av hemlig övervakning av elektronisk kommunikation. Vid det första rånet hade man lämnat kvar kläder med dna som tillhörde en viss person. Denna person förnekade gärningen. Han påstod att han vid gärningstillfället varit på en annan plats och att han dessutom hade lånat ut de kläder som påträffats i butiken. Uppgifter om lokalisering av hans mobiltelefon kunde motbevisa hans alibi. Det andra rånet hade ett liknande tillvägagångssätt som det första. Gärningsmännen från det rånet använde en flyktbil som de senare lämnade. Samma person som nämndes tidigare greps en bit från platsen. I flyktbilen påträffades en telefon som kunde knytas till honom, bl.a. eftersom samtalslistor avseende den telefonen skvallrade om täta kontakter med hans mor. Han dömdes för rån i två fall till fängelse och . Två andra personer dömdes till fängelse respektive och •Lokaliseringsuppgifter från sms-trafik blev avgörande i ett ärende om grov misshandel och grovt vapenbrott. En person sköts i benet och en annan person skadades av splitter. Någon timme efter gärningen stoppade polisen två personer i en bil som hade befunnit sig på platsen vid skjutningen. Deras telefoner togs i beslag. En av personerna hade likheter med en person från en övervakningsfilm som ett vittne hade pekat ut som gärningsman. Men han förnekade att det var han på filmen. Men hjälp av hemlig övervakning av elektronisk kommunikation kunde det konstateras att den misstänkte haft sms-trafik på sin telefon vid tiden och platsen för skjutningen. Denna positionering av honom på platsen för brottet och utpekandet av honom som gärningsman på övervakningsfilmen ledde fram till en fällande dom. Han dömdes för grov misshandel och grovt vapenbrott till fängelse . •En transportör drabbades av stölder av värdefull elektronisk utrusning ur fyra lastbilar . Stölderna skedde , på en viss vägsträcka och under pågående transport. Flera gärningsmän i bil med taklucka körde ifatt och lade sig tätt bakom lastbilen i en hastighet av /h. Två gärningsmän klev genom takluckan ut på motorhuven. Den ene forcerade lastbilens bakre dörrar med kniv, bultsax eller vinkelslip, tog sig in i lastutrymmet och lämnade gods vidare till den andre som lämnade det vidare genom takluckan. Transportören vidtog därefter åtgärder för att minimera stöldriskerna. Fyra personer kom senare att misstänkas för tre fall av försök till grov stöld med samma tillvägagångssätt, efter att ha gripits på bar gärning vid det senaste tillfället. Tillstånd till hemlig övervakning av elektronisk kommunikation inhämtades för deras mobiltelefoner. Genom trafikuppgifter kunde det konstateras att dessa haft kontakt med varandra, men av större betydelse var att de genom lokaliseringsuppgifter kunde knytas till brottsplatserna. Uppgifterna begärdes ut från teleoperatören en månad och efter det första brottstillfället. Den operatören hade valt att radera dessa uppgifter , så i den delen fanns inga lokaliseringsuppgifter som kunde knyta de misstänkta till det första brottet. Beträffande tre misstänkta fanns annan stödbevisning om det första brottet. För den fjärde misstänkte saknades detta, och därmed fick avsaknaden av lokaliseringsuppgifter för det tillfället en avgörande betydelse för att han frikändes från det brottet. Den misstänkte dömdes därför endast för två av de tre fallen, de övriga misstänkta dömdes för alla tre. Påföljden bestämdes för samtliga till fängelse och . 4.3 Tillämpningen av bestämmelserna om hemlig Skr. 2018/19:19 kameraövervakning Hemlig kameraövervakning har omfattat 152 personer . var motsvarande siffra 117 personer. Antalet personer fördelat på brottstyp Antalet personer som varit föremål för hemlig kameraövervakning 2017 har fördelat sig mellan olika brottstyper på följande sätt (avrundat till hela procent): narkotikabrott eller narkotikasmuggling (2016, våldsbrott (2016, 2015) • sexualbrott eller människohandel (2016, 2015) tillgreppsbrott (2016, 2015) ekonomisk brottslighet (2016, 2015) övriga brott (2016, 2015). Av myndigheternas redovisning framgår att det meddelades tillstånd till hemlig kameraövervakning i 153 fall, vilket innebär en ökning av antalet tillstånd jämfört med då 143 tillstånd meddelades. Tillstånd till hemlig kameraövervakning med anledning av en begäran om internationell rättslig hjälp i brottmål meddelades i ett fall 2016. Det inkom ingen sådan begäran . har inga ansökningar om tillstånd till hemlig kameraövervakning avslagits av domstol. avslogs 2 ansökningar. Åklagare har fattat 7 interimistiska beslut om hemlig kameraövervakning . Domstol har upphävt 2 av dessa beslut. fattade åklagare 2 interimistiska beslut. Inget beslut upphävdes av domstol. Antalet tillstånd fördelat på brottstyp Antalet tillstånd avseende hemlig kameraövervakning 2017 har fördelat sig mellan olika brottstyper på följande sätt (avrundat till hela procent): narkotikabrott eller narkotikasmuggling (2016, våldsbrott (2016, 2015) • sexualbrott eller människohandel (2016, 2015) • tillgreppsbrott (2016, 2015) • ekonomisk brottslighet (2016, 2015) • övriga brott (2016, 2015). Vid en jämförelse med 2016 framgår att narkotikabrott och narkotikasmuggling är de dominerande brottstyperna där 2018/19:19 hemlig kameraövervakning används. Antalet tillstånd som avsåg våldsbrott har ökat till 27 tillstånd. Motsvarande siffra var 8 tillstånd. Den längsta verkställighetstiden för hemlig kameraövervakning var , jämfört . Den genomsnittliga övervakningstiden per tillstånd var , vilket innebär en minskning i förhållande till 2016 då den genomsnittliga övervakningstiden var . Den kortaste övervakningstiden var . Mediantiden var , vilket innebär en minskning i förhållande till 2016 då mediantiden var . Nyttan av hemlig kameraövervakning I de ärenden som ska omfattas av redovisningen av nyttan har hemlig kameraövervakning använts vid 124 brott. 2016 omfattade redovisningen 106 brott. Nedan anges i vilken omfattning den hemliga övervakningen inneburit något resultat för utredningen. Summan överstiger eftersom en och samma tvångsmedelsanvändning kan ha gett upphov till flera nyttor. Uppgifterna har utgjort underlag i Uppgifterna har medfört att effektiv spaning har kunnat genomföras Uppgifterna har bidragit till att annat tvångsmedel använts mot den Uppgifterna har bidragit till utredning Uppgifterna har lett till stärkta misstankar mot den misstänkte Uppgifterna har bidragit till att den misstänkte har kunnat avföras från Uppgifterna har bidragit till att den misstänkte har kunnat åtalas Uppgifterna har åberopats som Uppgifterna har bidragit till att något tvångsmedel använts mot annan person i samma förundersökning Uppgifterna har använts för att utreda brott i en annan förundersökning Uppgifterna har på annat sätt bidragit till att utredningen kunnat föras framåt Nyttan av hemlig kameraövervakning ska även redovisas genom anonymiserade exempel från tillämpningen.