prop · H503194 · 2018-03-21 00:00:00 — Utredningen bedömer att en majoritet av dessa är aktuella för åtgärdsprogram. Regeringen har därför valt att utgå från . Besparingen för minskad utredning beräknas därför till totalt . Beräkningen bygger på 12 375 elever, en grundskollärares lön på /tim och en tidsåtgång . Lönekostnaden bygger på en grundskollärares lön på /mån (SCB 2015), semestertillägg och sociala avgifter och arbetsgivaravgifter på , vilket landar på en lönekostnad på /mån och en timlön på . Uppräknat till lönenivå blir det . 8.1.2Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Förslaget om anpassad timplan innebär en möjlighet för kommunala huvudmän att anpassa utbildningen för nyanlända elever i högstadiet. Förslaget innebär inga skyldigheter för kommunerna och påverkar därför inte den kommunala självstyrelsen. Förslaget om att en individuell studieplan nyanländ elev som påbörjar sin utbildning obligatorisk uppgift för kommunerna, vilken innebär en viss inskränkning Prop. 2017/18:194 i den kommunala självstyrelsen. Förslaget om en förstärkt rätt till studiehandledning på modersmålet är en ambitionshöjning som innebär en viss ökad styrning av verksamhet där kommunerna har ett stort ansvar. Förslaget begränsar således i viss mån den kommunala självstyrelsen. Förslagens grundläggande syfte är att öka förutsättningarna för nyanlända elever som påbörjar sin skolgång i högstadiet att uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program. I förlängningen innebär det att dessa elever i högre grad når en gymnasieexamen och etablerar sig på arbetsmarknaden. Detta bidrar till en snabbare etablering i det svenska samhället och minskad risk för att hamna i ett utanförskap. Bedömningen är därför att behovet av att säkerställa att nyanlända elever får mer likvärdiga förutsättningar att nå målen med utbildningen är stort. Utredningen bedömer att detta behov inte heller kan tillgodoses på ett för det kommunala självbestämmandet mindre ingripande sätt, varför förslaget får anses utgöra ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. 8.1.3Ekonomiska konsekvenser för staten De föreslagna författningsändringarna kommer att beröra i egenskap av tillsynsmyndighet. Skolinspektionen påpekar att det sammantaget framöver kommer många regelförändringar som berör myndighetens tillsyn och kvalitetsgranskning. Skolinspektionen anser att det är viktigt att uppmärksamma att detta samlat kan få betydelse för myndighetens kostnader. Regeringen bedömer att eventuella ökade kostnader till följd av förslagen om anpassad timplan, studiehandledning på modersmålet och individuell studieplan ryms inom myndighetens befintliga anslag. 8.1.4Konsekvenser för barn och elever En av grundprinciperna i FN:s konvention om barnets rättigheter är att barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myndigheter eller lagstiftande organ (artikel 3.1). För att kunna bedöma barnets bästa ska barnets rätt att uttrycka sina åsikter i ärenden som rör barnet främjas. Barnets åsikt ska tillmätas betydelse i förhållande till ålder och mognad (artikel 12). De barn som kommer till är unika individer och har olika förutsättningar och behov. Barnets bästa kan därför inte ges en enhetlig innebörd för alla barn som kommer att omfattas av de föreslagna bestämmelserna. har uttalat att i beslut som rör barn som kollektiv – t.ex. när lagar stiftas – måste barns bästa bedömas och fastställas med utgångspunkt i de omständigheter som råder för den grupp av barn det gäller och för barn i allmänhet. De barn som omfattas av de föreslagna bestämmelserna är nyanlända elever som påbörjar sin skolgång i högstadiet. Den gruppen omfattar alla barn som har varit bosatta utomlands, som är bosatta i enligt skollagens mening och som påbörjar sin skolgång i svensk skola i I gruppen ingår asylsökande, utlänningar som har fått uppe- hållstillstånd i , EU/EES-medborgare och svenska medborgare som flyttar till efter att ha varit bosatta utomlands. Principen om barnets bästa är grundläggande i skollagen (1 kap. 10 §). skollagen finns också den grundläggande principer om att alla elever ska ha lika tillgång till utbildning och att utbildningen ska vara likvärdig inom varje skolform (1 kap. 8 och 9 §§). Samtliga förslag syftar till att nyanlända elever som kommer i högstadiet i eller special- skolan, och därmed får en mycket begränsad tid att fullgöra sin skolgång, ska få mer likvärdiga förutsättningar att nå behörighet till gymnasieskolans De positiva konsekvenserna av förslagen är därmed att eleverna i högre utsträckning får möjlighet att nå en gymnasieexamen och ett inträde på den svenska arbetsmarknaden. En negativ konsekvens skulle kunna anses vara att nyanlända elever under vissa förutsättningar inte kommer att läsa samtliga ämnen som övriga elever enligt förslaget om anpassad timplan. emot nyanlända elever i skolan , och statistiken visar tydligt att elever som anlänt efter i betydligt högre uträckning än övriga elever inte har fullföljt en gymnasieutbildning . Den visar också bland dessa ungdomar är andelen arbetslösa större än bland elever födda i . Regeringen bedömer att förslaget kan bidra till att bryta dessa mönster och till att individen senare i livet får utökade möjligheter till arbete eller fortsatt utbildning. Därutöver lyfter majoriteten av de huvudmän som utredningen har intervjuat att den tid dessa elever har för att läsa in nioårig svensk grundskola är för kort. För många nyanlända elever räcker det inte heller med lovskolor och något extra år på för att bli behöriga. finns 16 obligatoriska ämnen och för att bli behörig till gymnasieskolans nationella högskoleförberedande program krävs godkänt i 12 ämnen. Utredningen uppfattar att nyanlända elever som påbörjar sin skolgång i de senare årskurserna känner en stor stress och oro över att de inte hinner bli behöriga och få en gymnasieutbildning . bedömer därför att framför allt förslagen om anpassad timplan och en individuell studieplan tillsammans kan bidra till att minska den stressen och bidra till att eleverna får större chans att uppnå godkända Utredningen har inte gjort egna intervjuer med barn men har tagit intryck av vad som kommit fram i senare tids forskning och studier om elevernas syn på mottagandet i skolan och övergångar mellan klasser i svenska Rapporterna visar att eleverna och vårdnadshavarna tycker det är oklart vad den inledande undervisningen innehåller, att de inte är delaktiga och att de önskar mer information om utbildningen och vägen framåt i utbildningssystemet. Förslaget om individuell studieplan med en långsiktig planering för hur eleven ska uppnå behörighet stärker elevens möjlighet till en individanpassad utbildning och ger eleven ökad möjlighet till delaktighet i sin utbildning. Planen kan dessutom bidra till att viktig information om elevens kunskapsutveckling inte går förlorad i övergången från grundskola till gymnasieskola. Detta stärker likvärdigheten vid Prop. 2017/18:194 övergångar. För de elever som flyttar bidrar planen också till att stärka informationen om eleven och förutsättningarna för kontinuitet i dessa elevers utbildning bör därför öka. Ur ett barnrättsperspektiv bedömer regeringen sammanfattningsvis att förslagen i princip enbart har positiva konsekvenser för de barn som omfattas. Konsekvenser för elever med funktionsnedsättning har ratificerat FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Alla barn med fysisk eller psykisk funktionsnedsättning har rätt till ett fullvärdigt och anständigt liv som gör det möjligt för dem att delta aktivt i samhället, inklusive tillgång till utbildning av kvalitet på lika villkor som andra. Förslagen om anpassad timplan och individuell studieplan syftar till att i ännu högre grad ta tillvara på enskilda elevens förkunskaper och att anpassa utbildningen till elevens individuella förutsättningar samt att elever ska mötas utifrån sina behov. Regeringen bedömer att dessa förslag även kommer att gynna elever med funktionsnedsättning och särskilda behov i skolan. 8.1.5Konsekvenser för skolans personal Det är viktigt att ökade krav på dokumentation och andra arbetsuppgifter än undervisning noggrant vägs mot den nytta de har för eleven. Det är framför allt regeringens förslag om en individuell studieplan som kan få betydelse för skolors administrativa arbete. kommun framhåller att även förslaget om att nyanlända elever som påbörjar sin skolgång i högstadiet ska få studiehandledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt, ställer krav på undervisande lärare och medför mycket organisatoriskt arbete. Regeringen bedömer dock att förslaget förenklar för skolans personal. Förslaget innebär att om elevens stödbehov kan tillgodoses genom den insatsen ska bestämmelserna om särskilt stöd inte tillämpas. Detta kommer att leda till att skolornas arbete med att utreda eleverna stödbehov och att upprätta åtgärdsprogram kommer att minska. När det gäller förslaget om en individuell studieplan åläggs skolorna till viss del en ny administrativ uppgift. som tillstyrker dock förslaget. anför att en individuell studieplan där både elev och vårdnadshavare kan ges delaktighet är mycket välkommet. Vidare välkomnar att utredningen i sin konsekvensbeskrivning påtalar att det kommer att behöva avsättas tid för både lärare och studie- och yrkesvägledare för upprättande och återkommande revidering av de individuella studieplanerna. Regeringen delar fackförbundens uppfattning och menar att förändringen är viktig, dels ur elevens perspektiv för att ge ökade förutsättningar att nå behörighet till gymnasieskolan, dels ur ett huvudmannaperspektiv eftersom dokumentet även är ett stöd för huvudmännen i hur utbildningen för den enskilde eleven kan utformas i både och i gymnasieskolan efter en överlämning. Regeringen vill framhålla att en upprättad individuell studieplan på avsevärt kan underlätta 2017/18:194 upprättandet av en individuell studieplan på framför allt gymnasieskolans introduktionsprogram, varför en sådan plan kommer att innebära att administrationen kommer att minska där. 8.1.6Konsekvenser för enskilda huvudmän /17 fanns det totalt 4 847 skolenheter. Av dessa hade 820 en enskild huvudman. Andelen elever i landet som går i fristående grundskolor är , men varierar betydligt mellan kommunerna. var av eleverna i skolenheter med enskild huvudman nyinvandrade eller hade okänd bakgrund. av skolenheterna med enskild huvudman hade en eller flera elever som var nyinvandrade och/eller hade okänd bakgrund. Samtliga förslag som riktar sig mot offentliga huvudmän ska också gälla enskilda huvudmän. De enskilda huvudmän som berörs av förslagen är de företag, föreningar och andra juridiska och fysiska personer som är huvudmän för fristående skolor. Förslagen innebär nya krav i lag. Regeringen lämnar inga förslag som enbart riktar sig till enskilda huvudmän. Enligt bestämmelser i skollagen ska elevernas hemkommun lämna bidrag till enskilda huvudmän för varje elev som går i en fristående skola. Bidraget består av ett s.k. grundbelopp och ett tilläggsbelopp för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas modersmålsundervisning. Grundbeloppet ska enligt principen om lika villkor beräknas på samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten av motsvarande slag (se t.ex. 10 kap. 37–39 §§ skollagen [2010:800]). De ökade kostnader som förslagen kan medföra för enskilda huvudmän kommer därmed ersättas genom kommunens bidrag. 8.1.7Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Förslaget om en förstärkt rätt till studiehandledning på modersmålet kan innebära särskilda utmaningar för kommuner som är glesbefolkade och som har stora geografiska avstånd. Vid vissa skolor kan det finnas ett fåtal elever som behöver studiehandledning i modersmålet. I en liten kommun kan det vara svårt att tillgodose detta inom kommunen, och det kan även vara svårt att samverka med andra skolor eller andra kommuner om avstånden är stora. En viktig förändring är att det är möjligt med fjärrundervisning. Med fjärrundervisning menas interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och läraren befinner sig i olika lokaler när undervisningen sker. är det även möjligt för en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman att köpa fjärrundervisning i modersmål och studiehandledning på modersmålet från en annan huvudman på entreprenad. Bestämmelserna innebär också att t.ex. kommuner kan tillhandahålla fjärrundervisning till andra huvudmän. Regeringen bedömer att sysselsättningen kommer att påverkas positivt genom ett ökat behov av studiehandledare på modersmålet i . Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor Det finns viktiga jämställdhetsaspekter på utbildning. Flickor har varit mer framgångsrika än pojkar under hela den tid som mätningar av skolresultat har gjorts, och utifrån statistik har de genomsnittliga betygsskillnaderna mellan flickor och pojkar varit ungefär lika stora . Skolprestationerna i form av betyg är tydliga data för att se könsskillnader i . /16 hade flickorna i genomsnitt 30 poäng högre meritvärde än pojkarna och flickorna hade i genomsnitt högre betyg än pojkarna i alla ämnen. I gruppen nyanlända elever har flickor också högre meritvärde än pojkar men det skiljer sig inte lika mycket. Nyinvandrade flickor hade generellt 13 poäng högre meritvärde än pojkar. –2016 var det av flickorna och av pojkarna som inte uppnådde kunskapskraven i ett, flera eller alla ämnen. Motsvarande andelar för nyinvandrade elever var av flickorna och av pojkarna (statistik i tabeller och databas för /16). Det var av eleverna i som hade studiehandledning på modersmålet /16. Andel ökar något i högre årskurser. Fram till årskurs 6 finns inga könsskillnader men från och med årskurs 7 ökar andelen pojkar i högre utsträckning än flickor (2016, PM: Särskilt stöd i ). Färre pojkar än flickor blir behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan och skillnaderna mellan könen har ökat 2012. /16 uppnådde av flickorna och av pojkarna behörighet. Om elever med okänd bakgrund och nyinvandrade exkluderas blir andelen av flickorna respektive av pojkarna. Andelen nyinvandrade flickor som uppnådde behörighet till nationellt program var och andelen pojkar . Det finns ett tydligt samband mellan utbildningsnivå och förvärvsarbete. Det är en större andel av den högutbildade delen av befolkningen som förvärvsarbetar jämfört med den med lägre utbildning. (SCB 2014, Befolkningens utbildning och sysselsättning 2014, Statistiknyhet från SCB 2016- 04-21 Nr 2016:84). Regeringen bedömer att förslagen kommer att gynna både pojkar och flickor. Utifrån att det är fler pojkar som invandrar i senare årskurser och att pojkars studieresultat är lägre än flickors kan förslagen bidra till att minska skillnaderna mellan flickor och pojkars resultat. 8.1.9Konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Elever som gått i svensk grundskola har andra förutsättningar att klara kunskapskraven i skolan än elever som kommit till i senare årskurser. Andelen elever med svensk bakgrund som är behöriga till gymnasieskolan har varit relativt under de senaste 2017/18:194 16 åren. uppnår behörighet till gymnasieskolans nationella program. Elever med svensk bakgrund innefattar i detta fall elever födda i med minst en förälder född i . För de elever som är utrikes födda men som invandrat före skolstart var andelen /16. För de elever som invandrat mellan årskurs 6 och 9 var andelen medan av eleverna med okänd bakgrund uppnådde behörighet. Förslagen syftar till att stärka kunskapsresultaten och att öka behörigheten till samt genomförande av gymnasieutbildning för nyanlända elever och stärka ungdomarnas möjlighet till arbete och självförsörjning. Regeringen bedömer att förslagen således kommer att bidra till strävandena mot det integrationspolitiska målet om lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Det finns undersökningar på området, bl.a. från , IFAU och Kriminalvårdens klientkartläggningar som visar att personer utan gymnasieutbildning löper högre risk att begå brott jämfört med personer som har en gymnasieutbildning. Personer med endast förgymnasial utbildning har 5,7 gånger större risk att registreras för brott än de som har en eftergymnasial utbildning . Av dem som dömdes till fängelse 2005 saknade ungefär hälften fullständiga gymnasiebetyg. (BRÅ 2005, Brottslighet bland personer födda i och i utlandet rapport 2005:17 och IFAU 2005: Utbildning och brottslighet – vad hände när man förlängde yrkesutbildningarna på gymnasiet? Rapport 2005:11) En ökad andel ungdomar som påbörjar en gymnasieutbildning och får en gymnasieexamen kan därför leda till minskad brottslighet. Regeringen bedömer att förslagen inte får några konsekvenser för den personliga integriteten. Förslagen rör inte frågor som är reglerade i . 8.2 Konsekvenser av förslaget att undantaget från krav på legitimation och behörighet för fritidspedagoger eller motsvarande för undervisning i fritidshemmet ska tas bort 8.2.1 Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Den kommunala finansieringsprincipen innebär att kommuner och lands- ting inte ska åläggas nya uppgifter utan att de får ekonomisk kompensation Förslaget om att undantaget från krav på legitimation och behörighet för fritidspedagoger eller motsvarande för att få bedriva undervisning i fritidshemmet ska tas bort innebär en viss skärpning av kommunens åtagande i samband med anställning för undervisning i fritidshemmet. 2017/18:194 dag ska den som huvudmannen tillsvidareanställer för undervisning i fritidshemmet ha en svensk eller utländsk högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande. ska den som tillsvidareanställs ha legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning. Som framgår av avsnitt 5.3 gör regeringen bedömningen att en äldre examen på högskolenivå eller motsvarande avsedd för arbete enbart i fritidshemmet bör vara behörighetsgivande för undervisning i fritidshemmet och därmed kunna ligga till grund för legitimation. Förslaget innebär endast en mindre utökning av en redan befintlig skyldighet och bedöms därför inte medföra några ökade kostnader för kommunerna. 8.2.2Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen har kommunerna skyldighet att säkerställa att den som tillsvidareanställs för undervisning i fritidshemmet har en svensk eller utländsk högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande. Förslaget att undantaget från krav på legitimation och behörighet för fritidspedagoger eller motsvarande för att få bedriva undervisning i fritidshemmet ska tas bort innebär en ambitionshöjning så att undervisningen i fritidshemmet fullt ut omfattas av gällande regler för legitimation. I praktiken innebär detta inte någon ny skyldighet för kommunerna. Förslaget innebär en viss ökad statlig styrning av en verksamhet där kommunerna har ett stort ansvar och begränsar således i viss mån den kommunala självstyrelsen. Bedömningen är dock att behovet av att säkerställa att undervisning i fritidshemmet endast bedrivs av den som har legitimation och är behörig, inte kan tillgodoses på ett för det kommunala självbestämmandet mindre ingripande sätt. Förslaget får därför anses utgöra ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Ekonomiska konsekvenser för staten Alla som undervisar i fritidshemmet ska vara legitimerade och behöriga Regeringens förslag innebär att alla som undervisar i fritidshemmet från och med kommer att omfattas av kravet på legitimation och behörighet för att få anställas tills vidare och få ansvara för och bedriva Förslaget kommer att få konsekvenser för arbete med prövning för legitimation och behörighet. Svårt att beräkna det ökade antalet ansökningar om legitimation Det är svårt att uppskatta antalet fritidspedagoger som kommer att ansöka ska enligt förordning (2011:268) om lärar- och förskollärarregister föra ett register över legitimerade och tidigare legitimerade lärare och förskollärare. Det som lagras i registret är lärarexamen respektive förskollärarexamen och därmed enbart dessa yr- Uppgiften om antal fritidspedagoger som meddelats en legitimation lagras däremot inte av . 2017/18:194 Utredningen bedömer att den absoluta majoriteten av alla fritidspedagoger som efter 2013 har ansökt om legitimation också har meddelats en lärarlegitimation redan med dagens reglering. Regeringen bedömer därför att gruppen som omfattas av den föreslagna ändringen är mycket begränsad och att förslaget inte kommer att leda till någon omfattande ökning av antalet ansökningar om legitimation. Kostnaderna för legitimation bedöms inte öka nämnvärt Utifrån förslaget att ta bort undantaget från krav på legitimation och behörighet för att undervisa i fritidshemmet kommer de fritidspedagoger som saknar legitimation att behöva ansöka om en sådan. Ansökningar om legitimation är avgiftsbelagda om inte läraren eller förskolläraren har avlagt behörighetsgivande examen eller fått ett behörighetsbevis av före . Avgiften är för den som ansöker om en lärar- eller förskollärarlegitimation och för en legitimerad lärare eller förskollärare som ansöker om att komplettera legitimationen med fler behörigheter. När det gäller fritidspedagoger med en äldre examen omfattas de av undantaget från avgift. De bedöms dock vara mycket begränsade till antalet. Regeringen bedömer därför att endast begränsade statliga kostnader kommer att uppstå och dessa beräknas kunna hanteras inom befintlig ram. Vissa kostnader för staten kan dock uppstå i arbetet med att hantera överklaganden av beslut som är fattade grundat på sådana ansökningar. Vilken denna kostnad blir beror på antalet ansökningar som den nya regleringen genererar. Generellt sett överklagas 2–av alla beslut i legitimationsärenden. Mot den bakgrunden är bedömningen att de administrativa kostnaderna som kan uppstå vid och förvaltningsdomstolarna p.g.a. överklagade beslut är marginella och därför kan hanteras inom befintliga ramar. 8.2.4Konsekvenser för barn och elever Fritidshemmet ska enligt skollagen stimulera elevers utveckling och lärande och erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Undervisningen i fritidshemmet kompletterar utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och vissa särskilda utbildningsformer. Förslaget att undantaget från krav på legitimation och behörighet för fritidspedagoger eller motsvarande som undervisar i fritidshemmet ska tas bort, bedöms inte få några negativa konsekvenser för barn och elever utan snarare bidra till att kvaliteten i undervisningen i fritidshemmet säkras. 8.2.5Konsekvenser för fritidshemmets personal Vilka av de som arbetar i fritidshemmet berörs av förslaget? I tabell 1.4 visas den typ av utbildning som pedagoger i fritidshemmet hade 2016. Utbildning hos fritidshemmets personal Annan utbildning inom pedagogik Annan utbildning inom social omsorg Antal årsarbetare har genom uppskattning beräknats till antal personer Den personal i fritidshemmet som ansvarar för att bedriva undervisning berörs av förslaget om att ta bort undantaget från krav på legitimation och behörighet. ska enligt förslaget den som anställs tills vidare för detta uppdrag ha legitimation och behörighet för att undervisa i fritidshemmet. För den som redan har en lärar- eller förskollärarlegitimation med behörighet för undervisningen får förslaget inga konsekvenser. För den lärare, förskollärare, fritidspedagog eller motsvarande som saknar legitimation, men som genom examen eller kompletterande utbildning har grund för att få en legitimation, innebär förslaget att den måste ansöka om sådan hos .