prop · H503293 · 2018-09-12 00:00:00 — Nivån på kommunens ersättning till utföraren avgörs då i första hand av hur många brukare som valt utföraren. Det fria skolvalet är en annan typ av kundvalsmodell men här är det Skolinspektionen som hanterar ansökningar och godkänner utförarna, vilket innebär att kommunen har små möjligheter att påverka vem som levererar pedagogisk verksamhet i kommunen. Det fria skolvalet regleras i 2 kap. skollagen (2010:800). Kommunernas köp av verksamhet från andra kommuner och privata aktörer har ökat markant och utgör numera en betydande del av kommunernas kostnader. Diagram 3 nedan visar utvecklingen av kommunernas köp av huvudverksamhet från alternativa utförare, inklusive kommunägda bolag. Diagram 3 Kommuners köp som andel av kostnader för det egna åtagandet Anm. omfattar uppgifterna i diagrammet inte köp av sidoverksamhet. Källa: SCB, bearbetning. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N över hela perioden har kommunernas köp som andel av totala kostnader ökat. Det har skett en utplaning , vilket delvis kan förklaras av att köp av sidoverksamhet har exkluderats från statistiken . SKL har analyserat kommunernas köp av huvudverksamhet. SKL visar att kommunernas köp (exklusive affärsverksamhet) uppgick till 2016, vilket motsvarar av de totala kostnaderna på . Enligt SKL har kommunernas köp ökat med Ökningstakten var som störst under periodens tidigare del och har bromsat in.64 Kommunerna köper allra mest från privata utförare, i huvudsak privata vinstdrivande företag. –ökade de privata utförarnas andel från av kommunernas totala nettokostnader. uppgick kommunernas köp från privata utförare till 98 miljarder kronor.65 Det är främst inom pedagogiska verksamheter och vård och omsorg som kommunerna köper verksamhet. Kommunerna köpte 2016 pedagogisk verksamhet för 47 miljarder och vård och omsorg för , vilket motsvarar respektive av dessa verksamheters totala kostnader.66 Omfattningen av kommunernas köp varierar mellan kommuner. I ena änden av skalan finns och där ungefär hälften av verksamhetskostnaderna uppstår i den köpta verksamheten. I andra änden av skalan finns och som driver av verksamheten i egen regi. Det finns flera skäl till att andelen köpt verksamhet skiljer sig åt mellan kommuner. Kommuner i storstadsregionerna är oftast tillväxtkommuner som är geografiskt belägna i närheten av välfärdsmarknader med ett stort antal utförare. Dessa kommuner kan vara i behov av att relativt snabbt expandera vissa verksamheter. Att köpa in verksamhet från alternativa utförare kan då vara en möjlighet. Många små kommuner har t.ex. ingen egen gymnasieskola och köper därför platser av andra kommuner. Politiska prioriteringar har också betydelse och många kommuner har t.ex. valt att inte införa något valfrihetssystem inom äldreomsorgen. Friskolor kan kommunerna inte välja bort eftersom det råder fri etableringsrätt i hela landet för huvudmän som vill bedriva verksamhet i grundskola och gymnasieskola. Andelen köp av pedagogisk verksamhet bestäms därför av utbudet av alternativa utförare och elevernas val.67 Köp av verksamhet 2016 Kommuner, landsting och regioner 2006–2016, 2017, ss. 14, 16. Affärsverksamheten är exkluderad i SKL:s siffror. 65Ibid, s. Köp av verksamhet 2016 Kommuner, landsting och regioner 2006–2016, 2017, s. 19. 67Ibid, s. R I K S R E V I S I O N E N R Ä K E N S K A P S S A M M A N D R A G E T S O M U N D E R L A G F Ö R K O M M U N J Ä M F Ö R E L S E R När en kommun bedriver verksamhet i egen regi uppstår administrativa kostnader i form av t.ex. personaladministration, lönehandläggning och lokaler. När en kommun istället köper verksamhet av en alternativ utförare uppstår delvis andra typer av administrativa kostnader. Dessa är då i högre utsträckning kopplade till uppgifter som upphandling, avtalsuppföljning, administration av ersättningssystem och tillsyn av utförare. För att det ska vara möjligt att jämföra kommuner och för att kunna jämföra produktiviteten mellan olika driftsformer är det av betydelse att en OH-kostnad redovisas på den verksamhet och den driftsform som har genererat kostnaden. I det här sammanhanget är det därför intressant att undersöka om staten genom SCB skapat förutsättningar för kommunerna att fördela OH-kostnaderna så att jämförelser blir tillförlitliga oavsett fördelning mellan driftsformer. 2.4 utredningar och utvecklingsarbeten tillsatte regeringen en kommitté för att främja nyckeltalsbaserade analyser och jämförelser av verksamhet och för att utveckla innehållet i den databas som senare kom att kallas Kolada. Kommittén lämnade bl.a. förslag om att åtgärder måste vidtas för att det ska vara möjligt att jämföra produktiviteten i verksamheter oavsett driftsform. I sitt betänkande pekar kommittén på att nyckeltalen måste fånga all verksamhet på ett likvärdigt sätt oavsett driftsform för att jämförelser mellan kommuner ska bli rättvisande när olika andelar av verksamheterna utförs i enskild regi.68 Regeringen har vid olika tillfällen initierat olika utredningar och reformer för att förbättra den offentliga statistiken om ekonomi. Den senaste stora översynen inleddes 2008.69 I betänkandet pekar den särskilda utredaren på att jämförelser har blivit ett allt viktigare verktyg vid uppföljning, utvärdering och utveckling av verksamhet och att detta kräver en mer detaljerad kostnadsredovisning. Utredaren övervägde också om det borde införas en möjlighet för kommuner att begära in verifiering av inrapporterade uppgifter till RS, t.ex. genom ett revisorsintyg från kommunrevisor. Utredaren bedömde att detta skulle bli alltför kostsamt i förhållande till förväntad nytta och avvisade idén. Utredaren lämnade dock ett antal förslag på olika åtgärder för en mer effektiv datainsamling, ökad tillförlitlighet och ökad aktualitet.70 gav regeringen i uppdrag att vidareutveckla utredarens förslag. Som skäl angav regeringen bl.a. det ökade intresset från olika intressenter att kunna Jämförelsevis - Styrning och uppföljning med nyckeltal i kommuner och landsting, ss. 41, 50. Översyn av statistikinsamlingen avseende ekonomi och verksamhet. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N använda relevanta och aktuella nyckeltal om kommunsektorns verksamheter.71 SCB publicerade 2011 sin slutrapport om utvecklingsarbetet.72 Rapporten resulterade i en rad förändringar. Excelblanketten fick t.ex. en tydligare koppling till kommunernas egna bokslut vilket ansågs kunna ge högre tillförlitlighet och kvalitet i statistiken. RS bantades också genom att man tog bort avdelningarna ”Kassaflödesanalys” och ”Inventering av kommunägda företag”.73 Inom ramen för SCB:s utvecklingsarbete publicerade SKL 2011 en rapport med rubriken – en kartläggning och idéskrift kring några kommuners arbete med RS-inrapporteringen. Rapporten bygger på intervjuer med sexton kommuner och har fokus på kommuners svårigheter att rapportera in uppgifter till RS inom den tidsram SCB har ställt upp. Kartläggningen visar bl.a. att arbetet med RS är personbundet och sårbart och att fördelning av OH-kostnader är en utmanande uppgift.74 publicerade Statskontoret en kartläggning om statlig kommunstatistik med tyngdpunkt på den ekonomiska statistiken i RS.75 Statskontoret konstaterade bl.a. att RS under de senaste 10–15 åren hade anpassats inte bara till nationalräkenskaperna utan också till jämförelseinriktad användning i landet. SCB har både före och översyn bedömt att tillförlitligheten i RS är generellt hög. Tillförlitligheten bedöms vara mycket hög i delarna som rör resultat- och balansräkningen, eftersom dessa uppgifter hämtas direkt från kommunernas årsbokslut. Tillförlitligheten bedöms vara något lägre avseende den verksamhetsindelade statistiken, främst inom Pedagogisk verksamhet och Vård och omsorg.76 Likartade bedömningar har gjorts sedan 1998.77 regleringsbrev till SCB uttryckte regeringen att SCB:s fortlöpande förbättring av kvaliteten i den ekonomiska statistiken, bl.a. nationalräkenskaperna, är en prioriterad uppgift för myndigheten. SCB uppmanades att öka takten i det pågående förbättringsarbetet för att säkerställa en tillförlitlig och effektiv statistikproduktion. Med anledning av denna skrivning anlitade SCB en internationell expertgrupp för att utvärdera tio viktiga statistikprodukter, däribland 71Regeringsbeslut Fi2009/2221 (delvis). Uppdrag till om att förbättra den ekonomiska kommunstatistiken. Resultatrapport av Räkenskapssammandraget för kommuner, 2011. – en kartläggning och idéskrift kring några kommuners arbete med RS-inrapporteringen, 2011, bilaga 8 till Resultatrapport av Räkenskapssammandraget för kommuner, SCB, 2011. Räkenskapssammandraget för kommuner, 2011. Räkenskapssammandrag för kommuner, landsting och kommunalförbund, 2017, s. 5. 77SCB:s årligt publicerade kvalitetsdeklarationer finns på myndighetens hemsida, hämtad , . R I K S R E V I S I O N E N R Ä K E N S K A P S S A M M A N D R A G E T S O M U N D E R L A G F Ö R K O M M U N J Ä M F Ö R E L S E R RS och nationalräkenskaperna. SCB genomför numera årliga utvärderingar med stöd av expertgruppen. Fokus är på kvalitetskomponenten tillförlitlighet.78 I fyra av de årliga rapporter som expertgruppen har publicerat 2012–2017 påpekas att kostnadsredovisningen för LSS-verksamhet har direkt påverkan på kommunernas utfall i utjämningssystemet för LSS. Expertgruppen har rekommenderat SCB att överväga åtgärder för att minska risken för manipulation. Expertgruppen har också pekat på att de olika principerna för schablonisering av OH-kostnader är en felkälla med potentiellt stor negativ inverkan på tillförlitligheten i statistikprodukter som bygger på RS. Påverkbarheten i LSS-utjämningen har diskuterats i båda de utredningar som föregick införandet av LSS-utjämningen79 och i den uppföljning som genomfördes 2007.80 pågår ytterligare en utredning som bl.a. har till uppdrag att överväga om det fortsatt behövs ett utjämningssystem för LSS och vid behov föreslå förändringar i systemet.81 tillsatte regeringen en utredning med syfte att lämna förslag på hur kommuner kan redovisa jämförbar ekonomisk information på skolenhetsnivå82. Utredningen tog namnet och lämnade sitt betänkande 2016.83 Utredaren föreslår åtgärder för ökad transparens i kostnadsredovisningen och mer lika villkor för kommunala och fristående skolor. Utredaren föreslår bl.a. en övergång till s.k. ”enhetsredovisning”, vilket innebär en separat kostnadsredovisning för varje enskild skolenhet, oavsett om den drivs i eller privat regi. Denna redovisning ska enligt förslaget göras som ett extra redovisningssteg efter inrapporteringen till RS. Utredaren föreslår att enhetsredovisningen införs . Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att den tänker lämna förslag om införande av enhetsredovisning och har med anledning av detta budgeterat för ökade anslag till kommunerna och Skolverket.84 lämnade sitt betänkande Ordning och reda i välfärden.85 Utredaren övervägde för- och nackdelar med att införa redovisning på enhetsnivå på vård- och omsorgsområdet. En sådan redovisning skulle enligt Årsredovisning 2015, 2016. Förslag till utjämning mellan kommuner av kostnader för LSS-verksamhet; SOU 2002:103. Utjämning av LSS-kostnader. Utjämning av kommunernas LSS-kostnader - översyn och förslag. Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen. Redovisning av kostnader för skolväsendet på huvudmanna- och skolenhetsnivå m.m. Ökad transparens och mer lika villkor. 2017/18:1. utgiftsområde 25 och utgiftsområde 16. Ordning och reda i välfärden, betänkande av . 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utredaren dels bidra till stärkt förtroende och legitimitet för verksamheten, dels ge en bättre grund för jämförelser utifrån kostnadseffektivitet. Nackdelarna består enligt utredaren främst i ökad administration. Utredaren bedömde att de administrativa kostnaderna överväger fördelarna men ansåg att frågan bör övervägas på nytt när lärdomar kan dras från kommande system på skolområdet.86 tillsattes av regeringen med uppdrag att lämna förslag på hur höjda kunskapsresultat ska kunna uppnås, kvaliteten i undervisningen förbättras och likvärdigheten öka i den svenska skolan.87 I utredningens slutbetänkande föreslås bl.a. ett villkorat statsbidrag till huvudmännen för undervisning och elevhälsa. Bidraget föreslås vara baserat på socioekonomiskt betingade förutsättningar och avser förskoleklass och grundskola.88 I kommissionens förslag om bidragsfördelning ligger att följa upp huvudmännens egen resurstilldelning till skolenheter, bl.a. genom att följa respektive kommun på detaljnivå vad gäller raderna ”undervisning” och ”elevhälsa” i RS pedagogiska flik.89 Betänkandet har varit ute på remiss. Enligt propositionsförteckningen ska en proposition överlämnas till den 22 mars.90 I budgetpropositionen presenterade regeringen ett förslag till statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i skolan på totalt fördelat på tre år.91 Ordning och reda i välfärden, betänkande av , s. 631–648. Höjd kunskapsnivå och ökad likvärdighet i svensk skola. Ökat nationellt ansvar för skolans finansiering, betänkande av , s. Ökat nationellt ansvar för skolans finansiering, betänkande av , s. 231f., bilaga 6, s. 452. 2017/18:1. Utgiftsområde 16, s. 192. R I K S R E V I S I O N E N R Ä K E N S K A P S S A M M A N D R A G E T S O M U N D E R L A G F Ö R K O M M U N J Ä M F Ö R E L S E R 3Generella förutsättningar att fördela OH- kostnader I det här kapitlet behandlas den första granskningsfrågan, dvs. om SCB har skapat generella förutsättningar för kommuner att fördela OH-kostnader så att kommunjämförelser blir tillförlitliga. Här beskrivs vilken typ av kommuner som väljer bort den fördelningsnyckel SCB erbjuder och vilka konsekvenser detta får för kostnadsredovisningen på verksamhetsnivå. Därefter görs en bedömning av de skäl kommuner anger för att frångå SCB-nyckeln. Slutligen beskrivs vilket stöd SCB ger kommunerna när de ska fördela OH-kostnader på förvaltningsnivå. På kommunnivå synliggörs OH-kostnader och SCB erbjuder kommunerna en myndighetsnyckel (SCB-nyckeln). Att ca 50 kommuner väljer att använda egna nycklar tycks knappt spela någon roll för de kostnader som redovisas. Däremot kan det ha påverkat tilltron till nyckeltal som bygger på RS. De flesta kommuner som använder egen nyckel kan inte ange sakskäl för detta. Arbetet med RS tycks i flera kommuner vara påtagligt personbundet. På förvaltningsnivå synliggörs inga OH-kostnader, och SCB erbjuder inte kommunerna någon fördelningsnyckel. Specificeringsflikarna för Pedagogisk verksamhet och Vård och omsorg skiljer sig från varandra i flera avseenden. För kommunernas del innebär detta bl.a. att OH-kostnaderna ska redovisas enligt två olika redovisningsprinciper. Inom pedagogiska fliken finns en övrigt-post som försvårar kommunjämförelser. 3.1 Förutsättningar på kommunnivå 3.1.1 Kommunernas val av fördelningsnyckel I samtal med tjänstemän vid SCB, SKL och enskilda kommuner framkommer motstridiga föreställningar om vilken typ av kommuner som använder egen nyckel och vilka deras motiv är. Vissa tjänstemän menar att det främst rör sig om små kommuner som har god överblick över sin verksamhet och därför kan göra en mer träffsäker fördelning av kostnader. Andra uppfattar att det främst rör sig om större kommuner som har resurser att lägga ned det extra arbete som krävs för en mer träffsäker fördelning. Ett par tjänstemän i kommuner som använder SCB- nyckeln har också reflekterat över om egna fördelningsnycklar kan användas för att anpassa redovisningen efter lokala behov. Detta skulle t.ex. kunna ske för att förbättra nyckeltal inom ett område som för tillfället är prioriterat av den politiska ledningen. Att var femte kommun använder en egen nyckel, vars konstruktion avviker från SCB-nyckelns, har också sått tvivel hos den internationella expertgrupp som SCB anlitar. Expertgruppen har i fyra olika rapporter påpekat att användningen av egna 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N nycklar kan skapa allvarliga fel i RS. Experterna har i varje rapport riktat rekommendationer till SCB att undersöka hur stora dessa fel kan vara.92 SCB gjorde en sådan undersökning , se avsnitt 3.1.2. Att förstå vilka kommuner som använder egen fördelningsnyckel kan underlätta bedömningen av konsekvenserna av att olika nycklar används. Här ges en beskrivning av kommuner som använder SCB-nyckeln och kommuner som använder egen, respektive blandad fördelningsnyckel. Definition: Nycklar för fördelning av OH-kostnader på kommunnivå 1.SCB-nyckel: av kostnaderna fördelas med SCB:s nyckel. 2.Kommunnyckel: av kostnaderna fördelas med en kommunspecifik nyckel. 3.Blandad nyckel: Ingen av nycklarna används för fördelning av av kostnaderna. SCB-nyckeln har vunnit något i popularitet . –2016 har antalet kommuner som valt SCB-nyckeln ökat från 225 till 239. Det har främst skett en övergång från blandad nyckel till SCB-nyckel, se tabell 2 och 3, bilaga 1. De fyra största kommunerna , har alla använt SCB-nyckeln under hela den gångna femårsperioden, men det har även små kommuner som och . Spridningen i kommunstorlek är stor också inom gruppen som använder egen nyckel. Här återfinns både stora städer som men också små kommuner, som och . Generellt sett är kommuner som använder egen nyckel dock befolkningsmässigt något större (sett till median) än kommuner som använder SCB-nyckeln, se tabell 2, bilaga 1. De flesta kommuner håller fast vid sitt val av fördelningsnyckel. En majoritet av kommuner (225 st.), och framför allt större kommuner, har använt samma nyckel . En ganska stor minoritet (64 st.) har dock bytt nyckel minst en gång och ett mindre antal kommuner (10 st.) har bytt nyckel , se tabell 3, bilaga 1. I avsnitt 3.1.3 förs resonemang om vad som kan ligga bakom kommunernas val av nyckel och varför vissa kommuner växlat mellan olika nycklar. De kommuner som har valt egen eller blandad nyckel 2016 tenderar att ha en större andel OH-kostnader på kommunnivå att fördela till verksamheterna, se 92Biemer, P., , D., Kasprzyk, D. och , J. A Fifth Application of Aspire for Statistics , 2015. Biemer, P. och , D. A Fourth Application of Aspire for Statistics , 2015; Biemer, P. och , D. A Third Application of Aspire for Statistics , 2014; Biemer, P. och , D. A Second Application of the ”Aspire” for Statistics , 2013. Utredning av gemensamma verksamheter, 2016. R I K S R E V I S I O N E N R Ä K E N S K A P S S A M M A N D R A G E T S O M U N D E R L A G F Ö R K O M M U N J Ä M F Ö R E L S E R tabell 4, bilaga 1. Att OH-kostnaderna är större i dessa kommuner kan ha en eller flera av tre förklaringar: 1) att dessa kommuner har mer kostsamma gemensamma verksamheter, 2) att dessa kommuner har en mer centraliserad organisation där fler gemensamma funktioner ligger på övergripande kommunnivå, 3) att dessa kommuner har fördelat mindre kostnader genom interndebitering. Oavsett vilken förklaring som gäller för den enskilda kommunen kan kostnadens storlek i sig vara ett skäl att använda egen nyckel för att göra en mer träffsäker fördelning. 3.1.2 Fördelningsnyckelns betydelse för kostnadsredovisningen För nationalräkenskaperna är det viktigt att redovisningen genom RS ger en tillförlitlig bild av räkenskaperna för riket totalt. Efter upprepade rekommendationer från internationella experter gjorde SCB 2016 en uppföljning av räkenskapssammandrag.94 Uppföljningen visade att valet av nyckel för fördelning av OH-kostnader på kommunnivå inte hade någon större påverkan på rikstotalens bruttokostnader. Den verksamhet som påverkades mest procentuellt var ”näringslivsfrämjande åtgärder” som skulle haft (ca ) lägre redovisade kostnader om alla kommuner hade använt SCB-nyckeln. SCB konstaterade att detta knappast kunde utgöra något problem för beräkning av nationalräkenskaperna. har gjort motsvarande beräkning på 2015 och underlag och kommit fram till ungefär samma resultat, se tabell 5, bilaga 1. När RS används som underlag för nationalräkenskaperna kan en överskattad kostnad i en kommun vägas upp av en underskattad kostnad i en annan kommun. När RS ska användas för kommunjämförelser ställs andra krav på tillförlitlighet. har analyserat skillnaden mellan redovisad kostnad för samtliga kommunverksamheter (oavsett val av fördelningsnyckel) och den förväntade kostnad som hade redovisats om alla kommuner hade fördelat alla kostnader med SCB-nyckeln. Analysen visar att valet av fördelningsnyckel inte har någon stor betydelse för enskilda kommunverksamheter. För av alla kommunverksamheter har faktisk redovisning inte avvikit från förväntad redovisning med i någon riktning, se tabell 7, bilaga 1. möten och samtal med kommunföreträdare visar att det finns en medvetenhet om att underlaget för kommunjämförelser behöver användas med viss försiktighet. När valet av fördelningsnyckel påverkar bruttokostnaden med får man därför anta att RS-underlaget för jämförelser inte leder till betydande felprioriteringar i kommunverksamheter. Rapport om gemensamma verksamheter, 2016. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N För ett begränsat antal kommunverksamheter gör dock fördelningen med egen nyckel påtaglig skillnad. 26 kommuner har tillsammans 163 verksamheter vars redovisade kostnader hade justerats med i någon riktning om de endast hade använt SCB-nyckeln. Hälften av dessa 26 kommuner har en eller flera verksamheter vars kostnader påverkas med . För tre av kommunerna påverkas ett helt s.k. ”block” i RS, som t.ex. ”Summa affärsverksamhet”, med och som mest . Sju kommuner har en eller flera verksamhetsgrenar vars bruttokostnader skulle förändrats med om de bara använt SCB:s fördelningsnyckel. Kommuner som har verksamheter som påverkas så här mycket tenderar att vara något mindre än genomsnittet, men även en stor kommun som finns representerad. Mindre kommuner tycks ha ett större intresse av kommunjämförelser95 men har mindre resurser att noga undersöka förutsättningarna för en jämförelse. I en liten kommun är ansvaret för ekonomiredovisning oftast fördelat på ett litet antal personer, och det kan vara svårt att avsätta tid för att t.ex. ingå i ett kommunnätverk i syfte att jämföra verksamheters kostnader.96 Därmed ökar risken för att olika redovisningsprinciper påverkar jämförelsernas relevans. 3.1.3 Kommuners skäl att välja bort SCB-nyckeln Användning av SCB-nyckeln innebär att kommunen bara behöver definiera sina OH-kostnader på kommunnivå – sedan fördelar SCB-nyckeln automatiskt kostnaderna mellan driftverksamheterna i RS-filen. Att istället använda en egen nyckel kräver någon form av aktivt ställningstagande till hur en bättre fördelning mellan driftverksamheterna skulle se ut. Att använda egen fördelningsnyckel kräver därför en arbetsinsats från kommunen, dels för att konstruera nyckeln, dels för att följa upp att fördelningen är rimlig efter förändringar i verksamheten. SCB:s bedömning är att ”de kommuner som inte använder fördelningsnyckeln anser att de själva har bättre verktyg eller uppfattning om hur de gemensamma kostnaderna ska fördelas”97. Samma synsätt kommer fram i samtal med tjänstemän vid SKL.98 Vissa kommuner kan ha en välgrundad uppfattning om vilka verksamheter som mest nyttjar de gemensamma verksamheterna och vilja att göra en mer korrekt fördelning genom att använda egen fördelningsnyckel. Valet att frångå SCB:s 95Samtal med tjänstemän vid RKA, . 96Intervju med ekonomichef och olika ekonomifunktioner, större kommun, . 97Se t.ex. SCB. Räkenskapssammandrag 2015 – Beskrivning av statistiken, 2016, s. 10. 98Samtal med tjänstemän vid SKL, avdelningen för ekonomi och styrning, samt . R I K S R E V I S I O N E N