prop · H60315 · 2018-11-23 00:00:00 — har även tillsynsansvar över all användning av systemen och ska tillse att personal inte missbrukar sin behörighet till systemen.55 bistår också UD i rekrytering av utsända migrationshandläggare och förstärkare. Myndigheten deltar även vid vissa av UD-inspektörernas inspektioner.56 2.5 Utredningar har föreslagit ansvarsflytt Flera utredningar har utrett ansvarsfördelningen för migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna och flertalet har ansett att bör få huvudansvaret för migrationsverksamheten.57 presenterade (SOU 2017:14) sitt betänkande och även denna utredning föreslår att huvudansvaret för migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna bör ligga på . Utredningen menar att samspelet mellan och utlandsmyndigheterna uppvisar funktionsbrister och därför behöver förbättras. Utredningen anser också att ansvarsfördelningen i vissa delar är oklar och behöver förtydligas.58 Som ett led i regeringens beredning av betänkandet fick Statskontoret i uppdrag att bl.a. bedöma kostnadseffektiviteten i de förslag som utredningen lämnade. Även Statskontoret föreslår att bör få huvudansvar för migrationsverksamheten.59 och Statskontorets förslag är fortfarande under beredning i . 55Uppgift från , . 56SOU 2017:14 Migrationsärenden vid utlandsmyndigheterna. 57Se SOU 2017:14 Migrationsärenden vid utlandsmyndigheterna. 58SOU 2017:14 Migrationsärenden vid utlandsmyndigheterna. 59Statskontoret, Migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3 Hantera risker för oegentligheter En grundläggande del i en myndighets skydd mot oegentligheter är att genomföra riskanalyser för att få en översikt över de risker som finns i verksamheten och utforma åtgärder för att hantera de risker som inte kan accepteras. Vi har därför undersökt om utlandsmyndigheterna har genomfört riskanalyser inom migrationsverksamheten och om det av analyserna framgår vilka åtgärder som ska vidtas för att motverka identifierade oegentlighetsrisker. Utlandsmyndigheterna har fram till inte genomfört riskanalyser inom migrationsverksamheten utan fick detta uppdrag av UD först i oktober 2017.60 Det som föranledde UD:s krav på riskanalyser var bl.a. att det stora inflödet av migrationsärenden vid utlandsmyndigheterna lett till fler risker inom migrationsverksamheten.61 har utlandsmyndigheterna även haft i uppdrag att göra riskanalyser på det ekonomiadministrativa området,62 och genomför myndigheterna även hot- och riskanalyser som är inriktade på utlandsmyndigheternas person-, informations-, infiltrations- och tillträdesskydd.63 är planen att utlandsmyndigheternas riskanalyser ska omfatta all verksamhet vid myndigheterna.64 3.1.1 Riskanalyserna varierar i kvalitet Eftersom utlandsmyndigheterna först har fått i uppdrag att genomföra riskanalyser inom migrationsverksamheten har inte granskat dessa närmare. har däremot gått igenom riskanalyser på det ekonomiadministrativa området för de 60 utlandsmyndigheter som har migrationsverksamhet. Dessa analyser utgår från samma vägledning och mall som används för riskanalyser inom migrationsverksamheten och det går därför att få en uppfattning om utlandsmyndigheternas arbete med riskanalyser. 60Dokument från UD, : Riskanalys inom migrationsverksamheten. 61Intervju vid UD, . 62Regeringskansliet (UD) (promemoria ) Verksamhetsplan för utrikesförvaltningen . 63Se föreskrifter (UF 2011:6) om säkerhet och skydd vid utlandsmyndigheterna. 64Intervju vid UD, (a) och . R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R 43 av dessa 60 utlandsmyndigheter hade gjort riskanalyser . Anledningen till att inte alla hade gjort riskanalyser beror enligt UD bl.a. på personalförändringar vid vissa av utlandsmyndigheterna.65 Genomgången av riskanalyserna visar att kvaliteten varierade och att många var på en övergripande nivå. Endast ett fåtal utlandsmyndigheter hade använt sig av den mall som UD tillhandahållit för uppställning och dokumentation av analyserna. I de flesta riskanalyser togs oegentlighetsrisker upp och åtgärder för att hantera riskerna, men av dokumentationen framgick det inte alltid om åtgärderna redan var genomförda eller om de skulle genomföras och i så fall när.66 3.1.2 UD planerar att följa upp riskanalyserna stegvis När utlandsmyndigheterna fick i uppdrag att genomföra riskanalyser på det ekonomiadministrativa området vidtog UD flera olika åtgärder för att stödja utlandsmyndigheterna.67 Departementet tog bl.a. fram en vägledning om intern styrning och kontroll inom ekonomiadministrationen vid utlandsmyndigheterna och en mall för hur riskanalysen skulle ställas upp och dokumenteras.68 genomförde UD även utbildningar i att genomföra riskanalyser för administrativt ansvariga vid utlandsmyndigheterna. genomfördes utbildningar för annan utsänd personal och utlandsmyndighetschefer.69 Även när det gäller arbetet med riskanalyserna inom migrationsverksamheten har UD gett visst stöd.70 UD uppger att departementet inte kommer att följa upp samtliga utlandsmyndigheters riskanalyser, varken på det ekonomiadministrativa området eller inom migrationsverksamheten. I stället kommer arbetet med riskanalyserna ske stegvis som del av en pågående läroprocess. Departementet kommer i ett första steg att begära in några riskanalyser inom migrationsverksamheten för att följa upp om myndigheterna är på rätt väg. Uppföljningen syftar också till att utveckla UD:s metodstöd till myndigheterna och för att se om det finns några riskområden som UD bör följa upp.71 65Intervju vid UD, (a). 66Riksrevisionens sammanställning av utlandsmyndigheternas riskanalyser på det ekonomiadministrativa området. 67Intervju vid UD, (a). 68Regeringskansliet (UD) () Vägledning: Intern styrning och kontroll vid Riskanalys och attestkedja och dokument från UD: , för riskanalys på det ekonomiadministrativa området. 69Intervju vid UD, (a). 70Intervju vid UD, . 71Intervju vid UD, och samt möte vid UD, . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Utlandsmyndigheterna har fått i uppdrag av UD att genomföra riskanalyser inom migrationsverksamheten. anser att detta kan stärka utlandsmyndigheterna i deras arbete med att hantera de risker som finns inom migrationsverksamheten. En genomgång av utlandsmyndigheternas riskanalyser på det ekonomiadministrativa området visar emellertid att många riskanalyser ännu inte håller tillräcklig kvalitet. UD har gett stöd till utlandsmyndigheterna i arbetet med riskanalyserna, men bedömning är att ytterligare stöd krävs för att analyserna ska kunna bli ett effektivt verktyg för att hantera risker. UD bör följa upp samtliga riskanalyser för att få en översikt över vilket stöd som utlandsmyndigheterna behöver. En sådan uppföljning skulle sannolikt också ge UD en översikt över vilka gemensamma risker som finns vid utlandsmyndigheterna och därmed även underlag för departementets styrning av migrationsverksamheten. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R För att förebygga oegentligheter är det viktigt att det finns riktlinjer för anställda där ledningens syn på oegentligheter framgår. Riktlinjerna kan även ge stöd till anställda i hur de ska agera i frågor kring oegentligheter. Vidare bör det framgå vad som inte är tillåtet att göra och vilka konsekvenser som följer av att riktlinjerna inte följs. Ytterligare en del i det förebyggande arbetet är att anställda får utbildning om oegentligheter. Därutöver behöver det finnas kontrollrutiner i handläggningen av ärenden och för skydd av tillgångar i verksamheten. I granskningen har vi undersökt närmare om det finns kommunicerade riktlinjer och utbildning om oegentligheter för personalen vid utlandsmyndigheterna samt vilka kontrollrutiner som finns. 4.1 Det finns riktlinjer och vägledningar om oegentligheter har gått igenom UD:s styrande och stödjande dokument som handlar om att förebygga oegentligheter. Genomgången visar att UD har tagit fram både etiska riktlinjer och en vägledning om utrikesförvaltningens arbete med att förhindra oegentligheter. UD har även beslutat om användning av ärendehanteringssystem och en vägledning om detta. Riktlinjerna och vägledningarna gäller för samtliga personalkategorier vid utlandsmyndigheterna.72 Dokumenten finns på svenska och engelska och är tillgängliga på UD:s intranät, som all personal vid utlandsmyndigheterna har tillgång till.73 Det framgår tydligt av de etiska riktlinjerna vad inställningen till oegentligheter är. I riktlinjerna tas bl.a. upp att i det internationella samarbetet aktivt arbetar för att bekämpa korruption och att utlandsmyndigheterna har en viktig roll i detta arbete samt att det ska fästas särskild uppmärksamhet så att korruption inte förekommer inom bl.a. den författningsreglerade verksamheten.74 I UD:s vägledning om utrikesförvaltningens arbete med att förhindra oegentligheter finns en tydlig definition av oegentligheter och oegentligt beteende.75 72Regeringskansliet (UD) (protokoll ) Etiska riktlinjer vid utlandstjänstgöring; () (bilaga till beslut ) Vägledning för utrikesförvaltningens arbete med att förhindra oegentligheter. Vägledningen har sedan den togs fram 2016 uppdaterats , senast (intervju vid UD, (b)) och () (protokoll ) Användning av informationssystem. 73Dokument från UD, : Utskrifter från Klaranätet och e-post från UD, . 74Regeringskansliet (UD) (protokoll ) Etiska riktlinjer vid utlandstjänstgöring. 75Regeringskansliet (UD) (bilaga till beslut ) Vägledning för utrikesförvaltningens arbete med att förhindra oegentligheter. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N konstaterar att viktiga områden, som användningen av ärendehanteringssystem76 och jäv,77 finns i vägledningarna. Bestämmelserna om jäv tas dock upp på en övergripande nivå.78 Vidare konstaterar att det framgår av både riktlinjerna och vägledningarna vilka konsekvenser som kan bli aktuella om de inte följs.79 4.2 Personalen får utbildning om oegentligheter Både UD, utlandsmyndigheterna och anordnar utbildning för utsänd och lokalanställd personal. Granskningen visar att för den utsända personalen finns det ett ganska stort utbildningspaket, som bl.a. omfattar oegentligheter. Den lokalanställda personalen får dock inte en lika systematisk utbildning om oegentligheter. 4.2.1 Utsänd personal får systematisk utbildning UD genomför utbildningar för personal som ska tjänstgöra vid en utlandsmyndighet och för den personal som ska arbeta inom migrationsverksamheten ges tre olika utbildningar: •En översiktsutbildning som på en övergripande nivå tar upp utlandsmyndigheternas uppdrag, verksamhet och organisation. Utbildningen ges vid fem tillfällen och är obligatorisk för all UD- 76I ärendehanteringssystem finns personuppgifter, varav vissa är känsliga. Uppgifterna i systemen omfattas dessutom av bestämmelser om sekretess. De som använder systemen har en skyldighet att beakta personuppgiftslagens (1998:204) krav. En otillåten användning av systemen kan även utgöra dataintrång, se 4 kap. 9 c § (1962:700). Se även personuppgiftslagen och Datainspektionen, Datainspektionens allmänna råd. Säkerhet för personuppgifter, reviderad . Fr.o.m. gäller Protection Regulation (GDPR) 2016/679 istället för personuppgiftslagen. 77Enligt förvaltningslagen (1986:223) får den som är jävig, dvs. har en anknytning till ärendet som kan påverka handläggningens objektivitet, inte delta i handläggningen av ärendet, se 12 § förvaltningslagen. Förvaltningslagens bestämmelser om jäv är ett uttryck för den grundlagsfästa objektivitetsprincipen, se 1 kap. 9 § regeringsformen (1974:152). Principen innebär att bl.a. förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet ska beaktas allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Jäv kan leda till stor förtroendeskada samt kan utgöra grund för tjänstefel och vara brottsligt, se 20 kap. 1 § (1962:700). Fr.o.m. gäller förvaltningslagen (2017:900) istället för förvaltningslagen (1986:223). 78Regeringskansliet (UD) (bilaga till beslut ) Vägledning för utrikesförvaltningens arbete med att förhindra oegentligheter och () (protokoll ) Användning av informationssystem. 79Regeringskansliet (UD) (protokoll ) Etiska riktlinjer vid utlandstjänstgöring; () (bilaga till beslut ) Vägledning för utrikesförvaltningens arbete med att förhindra oegentligheter och () (protokoll ) Användning av informationssystem. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R utsänd personal inför deras första utlandsstationering. Personal som sänds ut av andra myndigheter, t.ex. , kan också gå den. •En grundutbildning i migration för personal som ska ha första- eller andrahandsansvar för migrationsverksamheten vid en utlandsmyndighet. Den ges vid tre utbildningstillfällen och handlar om regelverket kring och handläggningen av migrationsärenden. •En utbildning till nya utlandsmyndighetschefer som ges vid ett utbildningstillfälle och handlar om utlandsmyndigheternas uppdrag och ansvar.80 Av utbildningsmaterialet framgår att UD:s etiska riktlinjer, UD:s vägledning för utrikesförvaltningens arbete med att förhindra oegentligheter, förvaltningslagens bestämmelser om bl.a. jäv, serviceskyldighet och bemötande samt risker för oegentligheter tas upp vid dessa utbildningar. I grundutbildningen i migration ingår även vad som inte tillåtet att göra i ärendehanteringssystem.81 I tillägg till de utbildningar som ges till utsända träffas samtliga utlandsmyndighetschefer under en chefsvecka. Chefsveckan 2016 hade särskild fokus på ekonomiska oegentligheter och UD:s arbete för att motverka korruption. Chefsveckan 2017 handlade bl.a. om intern styrning och kontroll.82 UD har också en e-utbildning i antikorruption Förutom de utbildningar som UD ger i till utsänd personal har departementet även en e-utbildning om antikorruption som riktar sig till all personal inom Sida, UD och utlandsmyndigheterna. Utbildningen finns på svenska, engelska, franska och spanska och all personal vid utlandsmyndigheterna har tillgång till den via UD:s intranät.83 Utbildningen är främst inriktad på utlandsmyndigheternas biståndsverksamhet, men den tar också upp vissa etiska dilemman som kan uppstå inom utlandsmyndigheternas migrationsverksamhet.84 Utbildningen är inte obligatorisk, men personalen uppmanas att gå den.85 Vid de tre utlandsmyndigheter som har besökt var det ingen av de lokalanställda eller de utsända migrationshandläggarna som uppgav att de hade 80E-post från UD, och dokument från UD, : Program för UD:s utbildningar. 81Riksrevisionens sammanställning av UD:s utbildningsmaterial och e-post från UD, . 82Uppgift från UD, . 83Intervju vid UD, och e-post från UD, . 84Dokument från UD, : Antikorruption DETALJMANUS, version 12. 85Intervju vid UD, . 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N gått utbildningen.86 Det kan tyda på att UD:s e-utbildning ännu inte är riktigt känd bland personalen vid utlandsmyndigheterna eller ges prioritet. 4.2.2 Utlandsmyndigheternas utbildning varierar i frekvens Även utlandsmyndigheterna kan ge utbildning om oegentligheter för sin personal. För att få en uppfattning om i vilken omfattning som sådan utbildning ges har gått igenom utlandsmyndigheternas verksamhetsplaner för perioden –2017. Genomgången visar att många utlandsmyndigheter genomförde utbildning för personalen i antingen tjänstemannarollen, etik eller oegentligheter , men bara ett fåtal genomförde flera sådana utbildningar.87 Vid de tre utlandsmyndigheter som har besökt uppgav utlandsmyndighetscheferna att UD:s etiska riktlinjer och frågor om oegentligheter hade tagits upp och diskuterats vid myndigheternas senaste planeringsdagar.88 Dessa utlandsmyndigheter har dock haft erfarenhet av att hantera oegentligheter, och utbildningarna var troligen därför en av de åtgärder som vidtogs efter att oegentligheterna upptäcktes. 4.2.3 ger också viss utbildning anordnar videoutbildningar och regionala utbildningar för både lokalanställd och utsänd personal som arbetar inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. Det är de utsända migrationssambandsmännen som tillsammans med i anordnar de regionala utbildningarna och de riktar sig vanligen till de utlandsmyndigheter som ingår i respektive sambandsmans region. Respektive utlandsmyndighet bestämmer själv om personal vid myndigheten ska delta vid utbildningarna.89 utbildningar handlar främst om handläggarrelaterade frågor men myndigheten ger också utbildning om tjänstemannarollen, där frågor om oegentligheter tas upp.90 I utbildningar om tjänstemannarollen ingår även 86Intervju vid utlandsmyndighet 1, (a), (b), (a) och (b); intervju vid utlandsmyndighet 2, (a), (b), (c), (a), 2017- 11-30(b) och (c) och intervju vid utlandsmyndighet 3, , (a), 2018-01- 25(b) och (c). 87Riksrevisionens sammanställning av utlandsmyndigheternas verksamhetsplaner för åren 2013–2017. 88Intervju vid utlandsmyndighet 1, ; intervju vid utlandsmyndighet 2, och intervju vid utlandsmyndighet 3, . 89Intervju vid , . 90Intervju vid , . R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R utbildning om regler för vad som inte är tillåtet att göra i ärendehanteringssystem.91 har gått igenom sammanställningar av de regionala utbildningar och videoutbildningar som gavs – 2017. Genomgången visar att utbildning om tjänstemannarollen ingick i 6 av 17 regionala utbildningar. Utbildningarna har getts vid sex olika utlandsmyndigheter och totalt har 147 anställda deltagit vid utbildningarna.92 Enligt har myndigheten också börjat ge videoutbildningar om tjänstemannarollen.93 Utöver utbildningar om tjänstemannarollen har även en separat utbildning om användning av ärendehanteringssystem. Utbildningen är inriktad på den tekniska hanteringen av systemen och omfattar inte regler för vad som är tillåtet att göra i systemen men myndigheten planerar att inkludera det i framtida utbildningar.94 Vad som är tillåtet att göra i systemen är ett område som särskilt lyftes fram vid en av de tre utlandsmyndigheter som har besökt. Vid denna utlandsmyndighet fanns det en stor osäkerhet bland de lokalanställda om vilka slagningar som de fick göra i systemen.95 4.3Otydligt vem som ska utbilda lokalanställda om oegentligheter Det är chefen för en utlandsmyndighet som ansvarar för lokalanställdas kompetensutveckling och utlandsmyndigheterna anordnar också i viss mån egna utbildningar. ansvarar för att ge viss utbildning till personal som arbetar inom migrationsverksamheten, som en del av myndighetens process- och verksamhetsstöd till utlandsmyndigheterna. UD har också en roll då departementet kontinuerligt genomför kartläggningar av kompetensbehovet vid 91E-post från , . 92Riksrevisionens sammanställning av sammanställningar av regionala utbildningar och videoutbildningar, 2015–2017. har utifrån sammanställningar inte kunnat få fram uppgifter om hur många lokalanställda respektive utsända som har deltagit vid utbildningarna. 93E-post från , . 94E-post från , . 95Intervju vid utlandsmyndighet 2, (a), (a), (b), (c) 2017- 11-30(b) och (c). R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utlandsmyndigheterna och ibland också genomför utbildningar för lokalanställda.96 Enligt är det inte helt tydligt vem av dessa aktörer som ansvarar för att hålla utbildning om oegentligheter för den lokalanställda personalen. Det finns ingen överenskommelse mellan aktörerna som klargör ansvarsfördelningen, förutom en överenskommelse mellan , och som gäller handläggning av viseringsärenden. Den beskriver dock inte närmare vilka områden som ska utbilda i. I den anges endast följande ”Det torde sammanfattningsvis kunna vara en fördel om expertkunnande även används för att bistå personal som ska till eller befinner sig vid utlandsmyndigheterna med lämplig utbildning.”97 Vad gäller utbildning för personal som handlägger uppehållstillståndsärenden vid utlandsmyndigheterna finns det ingen skriftlig överenskommelse. Otydligheten i vem som ansvarar för att hålla utbildning om oegentligheter för den lokalanställda personalen förstärks enligt av det långtgående uppdrag som migrationssambandsmännen har fått av . Uppdraget anger att sambandsmännen ska säkerställa att personal som hanterar migrationsfrågor har rätt kompetens.98 Ansvaret gäller för personal som arbetar vid den utlandsmyndighet som sambandsmannen är stationerad vid men även för personal vid de utlandsmyndigheter som ingår i respektive sambandsmans region. Enligt har dock migrationssambandsmännen inte ett formellt ansvar för att säkerställa att personal som hanterar migrationsfrågor har relevant kompetens och myndigheten planerar att ändra formuleringen i sambandsmännens uppdragsbeskrivningar till att verka för.99 4.4 Kontrollrutiner i handläggningen är inte ett krav Kontrollrutiner i handläggningen av ärenden kan handla om att det ska finnas arbetsrotation eller att ärenden föredras inför beslut. Arbetsrotation innebär att en anställd arbetar med samma arbetsuppgift , varefter den byter till en annan arbetsuppgift. Arbetsrotation kan syfta till att effektivisera verksamheten eftersom olika arbetsuppgifter kan utföras av flera anställda, men rotation kan också motverka oegentligheter genom att ingen anställd ensam utför 96Se 2 kap. 9 § förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen och 2 § 9 förordningen (2007:996) med instruktion för samt intervju vid , och intervju vid UD, . 97Regeringskansliet () (överenskommelse ) Ansvarsfördelning mellan myndigheter med anledning av viseringskodexen. 98Dokument från , : Uppdragsbeskrivning migrationssambandsman med omvärldsbevakande och arbetsledande uppdrag. 99Intervju vid , . R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R en viss arbetsuppgift eller ett arbetsmoment. Att ett ärende föredras av handläggare för en chef eller annan ansvarig inför beslut innebär att fler än en person får insyn i ärendet och risken för oavsiktliga eller avsiktliga fel minskar. Chefen för en utlandsmyndighet ska enligt utrikesrepresentationens instruktion se till att verksamheten bedrivs författningsenligt och effektivt och att den utvecklas och anpassas till de krav som ställs på den.100 Varje utlandsmyndighet ska också upprätta en arbetsordning som bl.a. ska innehålla uppgifter om myndighetens verksamhet och organisation, arbetsuppgifternas fördelning och beslutsordningen.101 ansvarar därmed för att det finns kontrollrutiner inom migrationsverksamheten. UD har emellertid också ett ansvar för att det finns gemensamma rutiner på områden där alla utlandsmyndigheter ska arbeta på samma sätt.102 I viseringskodexen finns krav på att det i tillämpliga fall ska finnas arbetsrotation i handläggningen av viseringsärenden.103 Kravet gäller dock inte för uppehållstillståndsärenden. genomgång av UD:s styrande och stödjande dokument för utlandsmyndigheterna visar att departementet heller inte ställt krav på arbetsrotation i handläggningen av uppehållstillståndsärenden. Även om det inte finns ett generellt krav på arbetsrotation i handläggningen av alla migrationsärenden kan myndigheterna själv besluta att införa det. De tre utlandsmyndigheter som har besökt hade infört arbetsrotationssystem i handläggningen av både viserings- och uppehållstillståndsärenden. Vid dessa utlandsmyndigheter fanns egna migrationssektioner med flera lokalanställda och det var därför möjligt att införa arbetsrotation. Arbetsrotationen hade införts för att effektivisera handläggningen men också för att förebygga oegentligheter. Den utsända personalen roterades dock inte, eftersom deras huvudsakliga arbetsuppgift är att fatta beslut.104 granskning visar att det heller inte finns några krav på att viseringsärenden ska föredras inför beslut.