prop · H503270 · 2018-06-12 00:00:00 — Den nya bestämmelsen om ytterligare begränsad anmälningsskyldighet i 16 kap. 12 § grundar sig på att kan få kännedom om vissa förhållanden på annat sätt än genom anmälan. möjlighet att skaffa sig sådan kännedom gäller även barn som är födda före ikraftträdandet. Det finns enligt regeringens mening inte något skäl att knyta tillämpningen av den nya bestämmelsen till att barnet ska ha fötts efter ikraftträdandet eller omfattas av de lagändringar som trädde i kraft (SFS 2013:1018). Någon särskild tillämpningsbestämmelse avseende den nya bestämmelsen i 16 kap. 12 § kan därför inte anses vara nödvändig. Lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag bör upphöra att gälla vid utgången av 2018 (jfr avsnitt 5.4.2). En övergångsbestämmelse bör klargöra att den upphävda lagen fortfarande gäller i fråga om bostadsbidrag för tid före . Den materiella regleringen i den upphävda lagen tas enligt förslaget in i 97 kap. 2 § SFB. Den nya bestämmelsen i 98 kap. 5 § SFB innebär endast en förändring av tidpunkten för när slutligt bostadsbidrag ska bestämmas (se avsnitt 5.4.1). Liksom tidigare gäller att det slutliga bostadsbidraget ska beräknas med ledning av uppgifter i beslutet om slutlig skatt. Någon övergångsbestämmelse bedöms inte vara nödvändig med anledning av denna lagändring. Slopad anmälningsskyldighet enligt barnbidragsförordningen Ändringarna i barnbidragsförordningen (1986:386) innebär att anmälningsplikten tas bort vid upphörande av ett växelvist boende som har grundat rätt till delat barnbidrag (se avsnitt 5.3.2). Ändringarna är en följd av de ändringar i SFB som trädde i kraft och som innebär att barnbidrag som huvudregel ska delas mellan föräldrarna (SFS 2013:1018). För barn som omfattas av de nya bestämmelserna saknar det självständig betydelse om ett växelvist boende upphör, eftersom barnbidraget som utgångspunkt ändå ska delas mellan föräldrarna. Den förälder som barnet bor varaktigt med efter det att det växelvisa boendet har upphört måste numera enligt 15 kap. 7 § 1 SFB anmäla till att föräldern önskar få hela barnbidraget Prop. 2017/18:270 för att bidraget inte ska delas även fortsättningsvis. Det är fortfarande många barn som omfattas av regelverket i dess lydelse före . Enligt det regelverket kan ett barnbidrag endast delas mellan föräldrarna om barnet har ett växelvist boende. I fråga om sådana barn behövs därför fortfarande bestämmelser om anmälningsplikt vid upphörande av ett växelvist boende som har grundat rätt till delat barnbidrag. Enligt regeringens bedömning behövs därför övergångsbestämmelser till ändringarna i barnbidragsförordningen. Av övergångsbestämmelserna bör det framgå att den som får allmänt barnbidrag eller förlängt barnbidrag för ett barn som omfattas av det äldre regelverket fortfarande ska anmäla när ett växelvist boende som grundat rätt till delat barnbidrag har upphört. Direktåtkomst för i ärenden om betalningsskyldighet för underhållsstöd Den nya bestämmelsen i 2 kap. 8 c § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet träder i kraft (se prop. 2016/17:58). Genom bestämmelsen ges möjlighet att få direktåtkomst till beskattningsdatabasen i ärenden om bestämmande av sjukpenninggrundande inkomst och beräkning av bostadsbidrag. Den nu föreslagna ändringen av bestämmelsen innebär att även ska få medges direktåtkomst till beskattningsdatabasen i ärenden om betalningsskyldighet för en bidragsskyldig förälder enligt 19 kap. socialförsäkringsbalken (se avsnitt 5.5.1). Denna lagändring bör träda i kraft som bestämmelsen i övrigt. I detta avsnitt redovisas konsekvenserna av regeringens förslag i enlighet med 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Regeringens förslag har dessutom bedömts och analyserats utifrån ett jämställdhetsperspektiv och ett barnrättsperspektiv. Förslagen syftar till att förenkla för föräldrar som ansöker om familjeekonomiska stöd. Förutsättningarna för rätt till stöden ska vara begripliga för föräldrarna. Ett förenklat ansökningsförfarande och en förutsägbar och enkel hantering av stöden ökar begripligheten och möjliggör för föräldrar att få de stöd de har rätt till och med rätt belopp. De familjeekonomiska stöden är alltmer inriktade på att tydliggöra jämställdheten mellan föräldrarna och deras gemensamma ansvar för barnet. Både kvinnor och män ska ges möjligheter till ett aktivt föräldraskap och vara del i barnets utveckling. Barnet har rätt till sina föräldrar, vilket ska speglas i den ekonomiska familjepolitiken. 2017/18:270 7.2 Konsekvenser för enskilda och företagare 7.2.1Möjlighet för den andra föräldern att få föräldrapenning för att följa med till mödravården Den andra föräldern ges en möjlighet att närvara vid besöken i mödravården, genom rätten till föräldrapenning. Rätten till föräldrapenning ger förutsättningar för föräldrar att tidigt lägga grunden till ett jämställt föräldraskap. Att inte bara kvinnan eller modern till barnet har rätt till föräldrapenning ger redan före barnets födelse en signal om att ansvaret för barnet är delat. Det kan också i förlängningen bidra till att nå det jämställdhetspolitiska delmålet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, som bl.a. omfattar att ge och få omsorg på lika villkor. 7.2.2Rätt till föräldrapenning vid inskolning Möjligheten till föräldrapenning vid inskolning är begränsad för föräldrar. Den nya bestämmelsen om rätt till föräldrapenning vid inskolning, trots att föräldern inte har barnet i sin vård, möjliggör för fler föräldrar att skola in barnen och i ökad utsträckning få ekonomisk kompensation. använder kvinnor en större andel av föräldrapenningen än män. En utökad möjlighet till ersättning kan på kort sikt öka de ekonomiska förutsättningarna för kvinnor som skolar in barn och är föräldralediga. På kan den utökade möjligheten bidra till att fler män använder föräldraförsäkringen vid t.ex. inskolning. Den utökade möjligheten kan därmed även bidra till att uppnå en mer jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Att ge föräldrar bättre förutsättningar för inskolning av sina barn gynnar även det jämställda föräldraskapet och barnets rätt till båda sina föräldrar. 7.2.3Slopat anmälningskrav för tillfällig föräldrapenning Kravet på anmälan för rätt till tillfällig föräldrapenning fyller inte någon egentlig funktion. Att anmälan slopas innebär att ansökningsförfarandet för tillfällig föräldrapenning förenklas för föräldrar. Förenklingar för föräldrar vid ansökan om ersättning är ett sätt att få både kvinnor och män att inte på grund av administrativa hinder begränsa möjligheterna till att ansöka om ersättning. 7.2.4 Rätt till tillfällig föräldrapenning vid deltagande i en kurs för att lära sig vårda barnet Föräldrar ges en utökad samtidig rätt till tillfällig föräldrapenning för ett sjukt barn eller ett barn med funktionsnedsättning, som inte har fyllt , om de deltar i en kurs som anordnas av en sjukvårdshuvudman i syfte att lära sig vårda barnet. Den utökade rätten till deltagande innebär att barnet gynnas genom att båda föräldrarna ges möjligheten att Prop. 2017/18:270 få ta del av samma kunskap om barnets behov i samband med sjukdom eller vid en funktionsnedsättning. Det innebär även att både kvinnor och män ges möjligheter att på ett likvärdigt sätt ge barnet den vård barnet har behov av, vilket betonar att ansvaret för omvårdnaden av barnet är delat. Även denna förändring kan förväntas bidra till en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet liksom ett jämställt föräldraskap. 7.2.5Slopat krav på anmälan för flerbarnstillägg i vissa situationer Det slopade kravet på anmälan för att få flerbarnstillägg i en rad situationer är ett sätt att förenkla regelverket och möjliggöra för föräldrar att på ett enklare sätt kunna uppfylla de krav som ställs för att få rätt till flerbarnstillägg. Det innebär också att föräldrar inte längre riskerar att gå miste om flerbarnstillägg trots att de har rätt till det. Kvinnor är i större utsträckning än män mottagare av barnbidrag och flerbarnstillägg och berörs därmed i större utsträckning av förslaget. Genom att barnbidrag och flerbarnstillägg som huvudregel vid gemensam vårdnad betalas ut med hälften var till båda föräldrarna, kommer dock med tiden fler män att vara mottagare. 7.2.6Slopad anmälningsskyldighet när ett barn har upphört att bo växelvis Skyldigheten för den som får barnbidrag att anmäla till att ett barn har upphört att bo växelvis fyller inte längre någon funktion. är ett barns växelvisa boende hos sina föräldrar inte längre avgörande för att barnbidraget ska kunna delas mellan föräldrar med gemensam vårdnad om barnet. En slopad skyldighet att anmäla innebär således att föräldrar inte längre tvingas att vidta en omotiverad åtgärd gentemot . 7.2.7Tidigare avstämning av bostadsbidraget En tidigare avstämning av utbetalat bostadsbidrag medför att avstämningen i större utsträckning än sker i anslutning till den period bostadsbidrag har betalats ut för. För enskilda innebär en tidigare avstämning och möjlig korrigering av det belopp som har betalats ut att koppling till den period bidraget har betalats ut för tydliggörs. ökar det även de sökandes möjligheter att förstå kopplingen mellan utbetalningen av preliminärt bostadsbidrag och det slutliga bidrag som fastställs vid avstämning. En tidigare avstämning kan även antas medföra att föräldrar snabbare kan ges indikationer på om bidraget betalats ut med rätt belopp även . Detta kan medföra att risken för att bli återbetalningsskyldig på grund av att ersättning betalas ut med för högt belopp minskar. 2017/18:270 Av de barnhushåll som får bostadsbidrag lämnas till två sökande. Av de ensamhushåll som får bostadsbidrag är kvinnor, och det är därmed främst kvinnor som kommer att beröras av förslaget och få minskad risk att bli återbetalningsskyldiga för bostadsbidrag. 7.2.8En särskild bestämmelse om bostadsbidrag förs in i socialförsäkringsbalken Förslaget är en förenkling av lagteknisk karaktär och får inte någon konsekvens för kvinnor eller män som ansöker om bostadsbidrag. 7.2.9Konsekvenser för företagare och arbetsgivare Förslaget beräknas inte nämnvärt påverka företagare och arbetsgivare negativt. Företagarna påpekar i sitt remissvar att det saknas en konsekvensanalys för hur förslaget kan komma att påverka företagare och arbetsgivare. Företagarna lyfter även fram risker för bemanningsproblem om rätten till föräldrapenning blir mer generös. Eftersom ledigheten avseende mödravårdsbesök, inskolning samt vid deltagande i kurs för att lära sig vårda barnet endast avser begränsade perioder, endast aktualiseras ett fåtal gånger per barn samt eftersom arbetstagaren är skyldig att anmäla den planerade ledigheten till arbetsgivaren senast i förväg eller så snart det är möjligt före ledigheten, är regeringens bedömning att företag och övriga anställda inte torde påverkas nämnvärt om rätten till föräldrapenning blir mer generös. 7.2.10Direktåtkomst för i ärenden om betalningsskyldighet för underhållsstöd Regeringen lämnar förslag om att ska få ta del av vissa inkomstuppgifter genom direktåtkomst till beskattningsdatabas, om uppgifterna behövs i ett ärende om betalningsskyldighet för utgivet underhållsstöd. Förslaget syftar bl.a. till att handläggningen hos ska bli enklare och snabbare samt att beslutskvaliteten ska bli högre, vilket kan antas vara positivt även för de berörda föräldrarna. Uppgifter per betalningsmottagare som ska lämnas i en arbetsgivardeklaration kommer att kunna användas för kontroll av inkomstuppgifter, till exempel vid skälighetsbedömning av betalningsbeloppet eller vid prövning av anstånd och eftergift. Ungefär 115 800 bidragsskyldiga föräldrar var betalningsskyldiga för underhållsstöd som lämnats för deras barn. I av ärendena skälighetsbedöms betalningsskyldigheten , cirka 10 000 bidragsskyldiga föräldrar ansöker om anstånd och ungefär 400 föräldrar ansöker om eftergift . En förälder som vill ha förlängt anstånd med betalningen måste lämna in en ny ansökan. Uppgifter om inkomster för den bidragsskyldiga föräldern i en arbets- Prop. 2017/18:270 givardeklaration är inte utan integritetskänslighet, men är inte heller av det särskilt känsliga slaget. Det är endast uppgifter som behövs för det avsedda ändamålet som ska omfattas av direktåtkomsten. På så sätt begränsas otillbörliga intrång i den enskildes integritet. 7.3Ekonomiska och administrativa konsekvenser Förslagen bedöms inte medföra någon nämnvärd förändring i antalet omprövningar eller något ökat antal överklaganden av beslut. Förslaget innebär därmed inte heller någon ökning av antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna. 7.3.1Möjlighet för den andra föräldern att få föräldrapenning för att följa med till mödravården Förslaget innebär en initial kostnad på för för utveckling av it-systemet. Kostnaden för ökad administration bedöms uppgå till . Utgifterna för anslaget påverkas inte då utgifterna enbart förskjuts i tiden. I och med att det kan vara svårt att kontrollera om den andra föräldern eller andra försäkrade personen varit med på mödravården finns en risk för en viss ökning av felaktiga utbetalningar. Den bedöms dock som liten. Arbetsgivarna påverkas av förslaget på så sätt att den andra föräldern får utökad rätt att vara ledig även före barnets födelse. Det handlar dock i de flesta fall om kortare tider vid ett begränsat antal tillfällen samt närmast det beräknade datumet för barnets födelse. 7.3.2Rätt till föräldrapenning vid inskolning Förslaget innebär en initial kostnad på cirka 1,5 miljoner vid införandet för utveckling av it-systemet. Förslaget bedöms däremot inte innebära några kostnadsökningar vad gäller löpande administration för . En viss kostnad för information om regeländringen kan tillkomma men ryms inom anslaget. Förslaget kan medföra att de föräldrar som inte använder föräldrapenning för detta ändamål ökar sitt uttag. bedömer dock att det finns ett visst felaktigt utnyttjande av föräldrapenning för inskolning, då föräldrar använder föräldrapenning för tid då de inte har barnet i sin vård. Orsaken är att föräldrarna inte känner till de nuvarande begränsningarna i rätten till föräldrapenning. Förslaget minskar därför risken för felaktiga utbetalningar. Arbetsgivare bedöms inte påverkas av förslaget i någon nämnvärd omfattning. Redan med nuvarande lagstiftning har föräldern rätt till föräldraledighet medan föräldern får föräldrapenning, oavsett om föräldern en del av dagen endast får ersättning på en lägre nivå. 2017/18:270 med den situationen innebär förslaget inte någon utökad rätt till ledighet. Förslaget ger i stället ökade ekonomiska möjligheter för föräldrar att vara lediga med en högre ersättning vid inskolning av barn i en ny verksamhet. Förslaget bedöms innebära att fler föräldrar, genom möjligheten till en högre ersättning ges utökade reella möjligheter att vara lediga vid inskolning. I de flesta fall rör det sig dock om ett begränsat antal dagar vid ett enstaka eller ett fåtal tillfällen under ett barns uppväxt. tillstyrker förslaget men påpekar att införandekostnaden uppgår till . Regeringens vidhåller beräkningen för initiala kostnader vid införandet och utveckling av itsystemet samt viss ökad kostnad för information om regeländringen. Mot bakgrund av ovanstående bedömer regeringen att en eventuell ökad kostnad bör rymmas inom befintligt anslag. 7.3.3Slopat anmälningskrav för tillfällig föräldrapenning En konsekvens av förslaget kan möjligen bli en viss ökning av begäran om ersättning eftersom föräldrar har angivit i undersökningar att anmälningskravet ibland medfört att föräldrar inte begärt ersättning när de har missat att anmäla. Försäkringskostnaderna kan i och med detta öka något. Förslaget innebär en besparing på löpande administrationen på tillstyrker förslaget men påpekar att införandekostnaden för anpassningar i it-systemet uppgår till i stället för tidigare beräknade . Regeringen gör bedömningen att den ökade kostnaden ryms inom befintligt anslag. har inte identifierat anmälningsplikten som betydelsefull ur kontrollsynpunkt och ett slopande av anmälningsplikten bedöms därför inte öka risken för felaktiga utbetalningar. Se mer om propositionens ekonomiska konsekvenser nedan i tabell 7.3.11. 7.3.4Rätt till tillfällig föräldrapenning vid deltagande i kurs för att lära sig vårda barnet En konsekvens av förslaget kan bli att fler föräldrar än väljer att gå de kurser och utbildningar eller genomför de besök som här avses eftersom de kan göra detta tillsammans. Det skulle kunna medföra en marginell ökning av försäkringskostnaderna. Vidare kan förslaget, om barnet normalt vårdas i hemmet av en förälder, och föräldrarna medverkar i en viss utbildning , innebära är att en tredje person måste ta över ansvaret för vården av barnet under kurstillfället eller besöket på institutionen. Detta innebär att en ytterligare person då kan få rätt till tillfällig föräldrapenning, något som skulle kunna öka kostnaderna för försäkringen. gör dock bedömningen att kostnaderna inte kommer att öka nämnvärt på grund av denna förändring. Förslaget innebär inga kostnadsökningar vad gäller löpande Prop. 2017/18:270 administration. En mindre kostnad kan uppkomma för vid införandet då vissa anpassningar av it-systemet kan behöva göras. Förslaget bedöms inte öka risken för felaktiga utbetalningar. tillstyrker förslaget men påtalar att förslaget kräver en ändring i it-systemet och beräknar att införandekostnaden blir . Regeringen vidhåller att förslaget inte innebär några kostnadsökningar vad gäller löpande administration och att en mindre kostnad kan uppkomma vid införande för vissa anpassningar av itsystemet. Införandet bedöms rymmas inom befintligt anslag. 7.3.5Slopat krav på anmälan för flerbarnstillägg i vissa situationer Personkretsen samt antalet bidragsberättigade barn är oförändrat. Förslaget kommer därmed inte att innebära ökade försäkringskostnader. En besparing på bedöms kunna göras avseende löpande administration när antalet situationer för vilka anmälan krävs minskar. Delar av det it-stöd som behövs för att realisera förslaget finns redan hos . En viss utveckling kommer dock att behöva ske och informationen till både enskilda samt handläggare måste uppdateras. Kostnaden beräknas till . Förslaget bedöms inte öka risken för felaktiga utbetalningar. I och med att förslaget innebär en kostnadsbesparing inryms utvecklingskostnaden inom besparingen. 7.3.6Slopad anmälningsskyldighet när ett barn har upphört att bo växelvis Den slopade anmälningsskyldigheten kommer inte att innebära ökade försäkringskostnader eller ökade kostnader för administration hos . Ändringen bedöms inte heller öka risken för felaktiga utbetalningar. 7.3.7 avstämning av bostadsbidraget Ändringen ger inte stora effekter i form av besparing i administrationen utan kommer främst att bidra till att de som fått bostadsbidrag lättare ser sambandet mellan utbetalningen av bidraget och en eventuell återbetalning om de har fått för mycket i ersättning. kan dock bidra till att antalet återkrav minskar, och att kostnaderna för både administration och försäkring därigenom minskar Förslaget bedöms i övrigt inte ha någon större påverkan på försäkringskostnaderna eftersom det enbart handlar om en ändring i tidpunkten för när avstämningen tidigast kan göras. Andra myndigheter som berörs av förslaget är Centrala () och eftersom det sker informationsutbyte mellan myndigheterna avseende studiebidrags- utbetalningar och uppgifter om slutlig skatt. har haft något att invända mot förslaget. 2017/18:270 Förslaget medför initiala kostnader på för utveckling av it-systemet och information till försäkrade och handläggare om förändringen. tillstyrker förslaget men påpekar att införandekostnaden nu uppgår till . påpekar även att det förväntas tillkomma en kostnad på för informationsinsatser. Regeringens hävdar fortsatt beräkningen enligt ovan för initiala kostnader och utveckling av it-system och information till försäkrade och handläggare om förändringen. 7.3.8Särskild bestämmelse om bostadsbidrag förs in i socialförsäkringsbalken Förslaget innebär en förenkling av lagteknisk karaktär och bedöms inte ha några ekonomiska eller administrativa konsekvenser för försäkringskostnaderna eller administrationen av bostadsbidraget. 7.3.9Direktåtkomst för i ärenden om betalningsskyldighet för underhållsstöd kommer att få medges direktåtkomst till beskattningsdatabasen i ärenden om bestämmande av sjukpenninggrundande inkomst och beräkning av bostadsbidrag. Förslaget innebär att får medges direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabasen även i ärenden om betalningsskyldighet för underhållsstöd. Sådan direktåtkomst till vissa inkomstuppgifter bedöms kunna förbättra kvaliteten i beslut om betalningsskyldighet för underhållsstöd. Myndighetens kontrollmöjligheter ökar genom tillgången till inkomstuppgifter genom direktåtkomst. Förslaget om direktåtkomst bedöms även leda till enklare och snabbare handläggning genom ett effektivare informationsutbyte mellan de aktuella myndigheterna. De ekonomiska konsekvenserna för underhållsstödet specifikt är det svårt att uttala sig om . Det hänger ihop med direktåtkomst i ärenden om bestämmande av sjukpenninggrundande inkomst och beräkning av bostadsbidrag. Handläggningen kan förvisso bli mer effektiv vid direktåtkomst men den kan också leda till att fler ärenden skälighetsbedöms. Förslaget om direktåtkomst i ärenden om betalningsskyldighet inom underhållsstöd torde därför sammantaget inte påverka handläggningskostnaderna. 7.3.10Sammanfattning av förslagens ekonomiska konsekvenser Utifrån ovanstående redovisning bedöms de sammantagna ekonomiska konsekvenserna av förslagen innebära en besparing enligt följande: Tabell 7.3.11 Ekonomiska konsekvenser av förslagen , miljoner 8.1Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 10 § Föräldrapenningsförmåner får inte lämnas till båda föräldrarna för samma barn och tid i annat fall än som anges i 12 kap. 4 a § och 5 a–7 §§ samt 13 kap. 10, 11, 13, 26 och 30 §§. Tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. 31 e § får lämnas till flera föräldrar för samma barn och tid. För tillfällig föräldrapenning gäller även 13 kap. 3 §. I paragrafen regleras hur många föräldrar som kan få föräldrapenningsförmåner för samma barn och tid. Huvudregeln är att sådana förmåner lämnas till endast en förälder åt gången. Bestämmelser om föräldrabegreppet finns i 11 kap. 4–6 §§. Bestämmelserna innebär att fler än två personer ska anses vara föräldrar till barnet i vissa fall. Med föräldrapenningsförmåner avses föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. I första stycket införs ytterligare ett undantag från huvudregeln. Även när det gäller besök hos mödravården enligt den nya 12 kap. 5 a § kan båda föräldrarna få föräldrapenning för samma barn och tid. Vidare flyttas av lagtekniska skäl den sista meningen i stycket till ett nytt tredje stycke. Ytterligare bestämmelser om tillfällig föräldrapenning till båda föräldrarna för samma barn och tid finns i 13 kap. 3 § första stycket. Av det oförändrade andra stycket följer att tillfällig föräldrapenning kan lämnas till flera föräldrar för samma barn och tid i samband med att barnet har avlidit. En ytterligare bestämmelse om tillfällig föräldrapenning till flera föräldrar för samma barn och tid finns i 13 kap. 3 § andra stycket (jfr upplysningen i det nya tredje stycket). Se vidare kommentaren till 13 kap. 3 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.1. 12 § Föräldrapenning får inte lämnas för tid innan anmälan gjorts till . Detta gäller dock inte om det har funnits hinder för en sådan anmälan eller det finns särskilda skäl för att föräldrapenning ändå bör lämnas. Enligt paragrafen krävs det en anmälan för rätt till föräldrapenning. 2017/18:270 Ändringen av bestämmelsen innebär att anmälningskravet för tillfällig föräldrapenning tas bort. Uttag av tillfällig föräldrapenning kräver dock även fortsättningsvis en ansökan (se 110 kap. 4 §).