prop · H503121 · 2018-03-06 00:00:00 — Prövningen ska inte som göras av utan av social- nämnden. Ett tillstånd till enskild adoption ska få ges endast om ett medgivande har lämnats för sökanden att ta emot barnet för adoption och det därvid har prövats att den tänkta adoptionen är till barnets bästa. Om ansökan avser ett barn som har förts eller avses bli fört till för adoption, ska svensk domstol få ta upp en ansökan om adoption till prövning endast om adoptionen har förmedlats av en auktoriserad adoptionsorganisation eller tillstånd har givits till enskild adoption. Medgivande att ta emot ett barn för adoption Bestämmelser om medgivande att i adoptionssyfte ta emot ett barn med hemvist utomlands finns i 6 kap. 12–15 §§ socialtjänstlagen (2001:453). Utredningen föreslår att det införs en uttrycklig bestämmelse som reglerar sökandens ålder vid en ansökan om medgivande. blir att ett medgivande inte får lämnas om den eller de sökande har fyllt Detta gäller dock inte om barnet har en personlig anknytning till sökanden eller det annars finns särskilda skäl. Den tid som medgivandet gäller förlängs från två till . Det ska vara tillräckligt att sökandena har fått barnet i sin vård. Barnet ska däremot inte behöva ha tagits emot i sökandenas hem. I vissa fall kan det redan vid ansökan om medgivande stå klart vilket barn sökanden vill adoptera. Utredningen föreslår att socialnämnden i ett sådant fall ska pröva om den tänkta adoptionen är till barnets bästa. Om det t.ex. framkommer att barnet har en fungerande familj i sitt hemland och därför saknar behov av en adoption, ska medgivande inte lämnas. På detta sätt får medgivandeprövningen ett tydligare barnperspektiv och en adoption som inte är till barnets bästa kan avstyras på ett tidigare stadium än vad som är fallet . När ett medgivande har lämnats avseende ett bestämt barn, ska det inte behöva göras någon ytterligare prövning av om adoptionsförfarandet får fortsätta (6 kap. 14 § socialtjänstlagen) förutsatt att adoptionen inte omfattas av . Prövningen fyller ingen praktisk funktion i dessa fall eftersom socialnämnden redan vid medgivandepröv- ningen har bedömt att den tänkta adoptionen är till barnets bästa. För det fall ett barn med hemvist i ska adopteras av någon med hemvist i ett land som är anslutet till –konvention föreslår utredningen att det inte som ska vara utan socialnämnden som utför de uppgifter som anges i artikel 16.1 . ska alltså sammanställa en rapport med bl.a. upplys- ningar om barnets bakgrund och tillgänglighet för adoption, säkerställa att nödvändiga samtycken har lämnats och fastställa om den tänkta placeringen är till barnets bästa. lag innehåller internationellt privaträttsliga bestämmelser i frågor om adoption. Utredningen föreslår att lag ersätts av en ny Den föreslagna lagen utgår i större utsträckning än lag från den s.k. hemvistprincipen. Svensk domstol ska vara behörig om den eller de sökande har hemvist i eller om den som sökanden vill adop- tera har hemvist här. Vidare ska behörighet finnas om en sökande eller den som sökanden vill adoptera är svensk medborgare, förutsatt att hemviststatens myndigheter saknar behörighet att pröva ansökan. ansökan ska också i andra fall kunna prövas om det finns särskild anled- ning att saken prövas i . Så kan vara fallet om det finns anknytning till flera länder, men ingen anknytning är starkare än den till Även enligt den föreslagna lagen är huvudregeln att en ansökan om adoption ska prövas enligt svensk lag. Utredningen föreslår dock ett undantag från detta. Om ansökan avser ett barn som har hemvist utomlands eller som har förts till i syfte att adopteras, ska frågor om föräldrarnas samtycke till adoptionen prövas enligt lagen i Om det enligt den utländska lagen inte krävs något samtycke av barnets föräldrar, t.ex. därför att föräldrarna har fråntagits föräldraansvaret, behövs det alltså inte heller något samtycke i det Den föreslagna lagvalsregeln ska inte tilläm- pas om det saknas regler om adoption i barnets ursprungsstat. Det ligger i barnets intresse att en adoption som har beslutats i en stat som barnet och/eller adoptanterna hade en naturlig nära anknytning till Genom att erkänna en sådan adoption kan dubbla processer undvikas och barnets rättsliga ställning stärkas. utgångspunkt föreslår utredningen att ett lagakraftvunnet avgörande om adoption ska erkännas i om det har meddelats eller annars erkänns i den stat där adoptanten hade hemvist när avgörandet med- Ett avgörande ska vidare erkännas om det har meddelats eller annars erkänns i den stat där den som har adopterats hade hemvist när I detta fall krävs – om den som har adop- terats var och adoptanten hade hemvist i – att adoptionen har förmedlats av en auktoriserad adoptionsorganisation eller att adoptanten har fått tillstånd att adoptera utan förmedling av en sådan Ett godkännande av ska krävas om den som har adopterats var svensk medborgare eller hade hemvist i när det utländska avgörandet meddelades. ska också kunna godkänna andra avgöranden om adoption om det med hänsyn till en parts hemvist, med- borgarskap eller annan anknytning fanns skälig anledning att ansökan prövades i den andra staten. MIA:s beslut ska inte som få över- klagas till regeringen utan till allmän förvaltningsdomstol. Utredningen bedömer att det – utöver den gällande bestämmelsen om s.k. ordre public – inte behövs några andra bestämmelser om vägrat erkännande, konkurrerande förfaranden eller fastställelse av utländska Ett utländskt avgörande som erkänns i ska som regel ha samma rättsverkningar som en svensk adoption. Om adoptionen enligt lagen i den stat där den beslutades inte innebär att det rättsliga förhållandet mellan den som har adopterats och hans eller hennes ursprungliga släkt har upphört (svag adoption), ska adoptionen dock inte heller i få Det ska vara möjligt att omvandla en svag adoption till en stark adop- Omvandling beslutas av allmän domstol på ansökan av adoptanten Behovet av företrädare för barn som kommer till för att adopteras Utredningen har övervägt behovet av särskild företrädare för barn som kommer till i avsikt att adopteras. Utredningens bedömning är att gällande rätt ger tillräckliga förutsättningar för att tillvarata dessa barns rättigheter. Så länge barnet inte har fått uppehållstillstånd i är det möjligt att förordna en god man för barnet med stöd av lagen (2005:429) om god man för ensamkommande barn. Berörda myndigheter (främst , socialnämnden och överförmyndaren) kan dock behö- va uppmärksammas på detta. Från den tidpunkt barnet har fått uppehålls- tillstånd – och därmed normalt hemvist i – kan bestämmelserna i 6 kap. om särskild företrädare för barnet användas för att tillgodose barnets behov av representation. 1Förslag till lag om internationella rättsförhållanden rörande adoption Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag är tillämplig på frågor om adoption när det finns anknyt- ning till en annan stat. Lagen gäller inte om något annat följer av annan lag eller av förord- ningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap. 2 § En ansökan om adoption får tas upp av svensk domstol, om 1.den eller de sökande har hemvist i , 2.den som sökanden vill adoptera har hemvist i , 3.en sökande eller den som sökanden vill adoptera är svensk med- borgare, såvida hemviststatens myndigheter saknar behörighet att pröva ansökan, eller 4.det i annat fall än som avses i 1–3 finns särskild anledning att saken 3 § En ansökan som gäller ett barn som har förts eller avses bli fört till för adoption, får tas upp till prövning endast om 1.adoptionen har förmedlats av en sammanslutning som är auktorise- rad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling, eller 2.sökanden eller sökandena har fått tillstånd att adoptera barnet utan förmedling av en sådan sammanslutning. 4 § En ansökan om adoption prövas enligt svensk lag. Om ansökan avser ett barn , ska domstolen vid bedöm- ningen av om adoptionen är till barnets bästa särskilt beakta om en sökande eller barnet genom medborgarskap eller hemvist eller på något annat sätt har anknytning till en annan stat och det skulle medföra avsevärd olägenhet för barnet, om adoptionen inte blir gällande där. 5 § Om ansökan avser ett barn som har hemvist utomlands eller som har förts till i syfte att adopteras, ska frågor om föräld- rarnas samtycke till adoptionen prövas enligt lagen i barnets ursprungs- stat. Första stycket gäller inte om det saknas regler om adoption i barnets ursprungsstat. Det som har sagts om barnets föräldrar gäller även i fråga om den som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe i barnets ursprungsstat. Erkännande av utländska avgöranden 6 § Ett lagakraftvunnet avgörande om adoption som har meddelats av en utländsk domstol eller annan myndighet gäller i 1.om det har meddelats eller annars erkänns i den stat där adoptanten eller adoptanterna hade hemvist när avgörandet meddelades, eller 2.om det har meddelats eller annars erkänns i den stat där den som har adopterats hade hemvist när adoptionsförfarandet inleddes. 7 § Om den som har adopterats var och adoptanten eller adoptanterna hade hemvist i när det utländska avgörandet med- delades, gäller avgörandet i det fall som sägs i 6 § 2 endast om 1.adoptionen har förmedlats av en sammanslutning som var auktorise- rad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling, eller 2.adoptanten eller adoptanterna har fått tillstånd att adoptera barnet utan förmedling av en sådan sammanslutning. 8 § Om den som har adopterats var svensk medborgare eller hade hem- vist i när det utländska avgörandet meddelades, gäller avgöran- det i endast om det godkänts av en myndighet. Regeringen med- delar föreskrifter om vilken myndighet som avses. 9 § En myndighet får i andra fall än som sägs i 6 § godkänna att ett lagakraftvunnet avgörande av en utländsk domstol eller annan myndighet om adoption gäller i , om det med hänsyn till en parts hemvist, medborgarskap eller annan anknytning fanns skälig anledning att an- sökan prövades i den andra staten. Regeringen meddelar föreskrifter om vilken myndighet som avses. 10 § Ett utländskt avgörande får inte tilläggas giltighet i , om det med hänsyn till barnets bästa skulle vara uppenbart oförenligt med grunderna för den svenska rättsordningen att erkänna avgörandet. Rättsverkningarna av ett utländskt avgörande om adoption 11 § Ett utländskt avgörande om adoption som gäller i har de rättsverkningar som anges i 4 kap. 19–22 §§ . Om adoptionen enligt lagen i den stat där den beslutades innebär att det rättsliga förhållandet mellan den som har adopterats och hans eller hennes ursprungliga släkt inte har upphört, får adoptionen inte heller i sådan verkan. I förhållande till adoptanten och dennes släktingar har adoptionen dock samma rättsverkningar som en svensk adoption. Omvandling av en svag adoption 12 § En adoption som erkänns i och som har de rättsverkningar som sägs i 11 § andra stycket kan omvandlas till en adoption med den verkan som anges i 4 kap. 19 § . Omvandling får ske om samtycke till en sådan adoption har lämnats av 1. den som har adopterats, i de fall som anges i 4 kap. 7 § föräldra- 2. den eller dem vars samtycke i övrigt krävdes för adoptionen enligt lagen i den stat där den beslutades. 13 § Omvandling av en adoption beslutas av allmän domstol på ansökan av adoptanten eller adoptanterna. I fråga om domstolens behörighet tillämpas 2 § och 4 kap. 1 § andra stycket . Vid domstolens handläggning gäller lagen (1996:242) om domstols- ärenden. 1.Denna lag träder i kraft då lagen (1971:796) om internationella rättsförhållanden rörande adoption ska upphöra att gälla. 2.Äldre bestämmelser om svensk domstols behörighet ska tillämpas i fråga om ärenden som har inletts hos en domstol före ikraftträdandet. gäller inte i ett sådant fall. Bestämmelserna i 6–13 §§ tillämpas även i fråga om ett utländskt avgörande som har meddelats före ikraftträdandet. Om avgörandet gällde i vid ikraftträdandet, gäller avgörandet dock fortfarande även om det inte följer av 6–10 §§. Ett utländskt avgörande som har meddelats före ikraftträdandet gäller inte i , om det även har meddelats ett svenskt avgörande om adoption avseende den som har adopterats. 2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 4 kap. ska upphöra att gälla, dels att 2 kap. 7 § och 7 kap. 7 § ska ha följande lydelse, dels att det i balken ska införas ett nytt kapitel, 4 kap., av följande lydelse. får lägga ned en påbörjad utredning om faderskapet, om det 1.visar sig omöjligt att få erforderliga upplysningar för bedömning av faderskapsfrågan, 2.framstår som utsiktslöst att försöka få faderskapet fastställt av 3. har lämnats samtycke av 3. har lämnats modern eller en särskilt förordnad modern eller en särskilt förordnad vårdnadshavare enligt 4 kap. 5 a § enligt 4 kap. 8 till adoption av barnet, eller eller 9 § till adoption av barnet, 4. av särskilda skäl finns anledning att anta att fortsatt utredning eller rättegång skulle vara till men för barnet eller utsätta modern för på- frestningar som innebär fara för hennes psykiska hälsa. beslut att lägga ned en påbörjad faderskapsutredning får överklagas hos . beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 4 kap. Om adoption Allmänna förutsättningar för adoption 1 § Adoption beslutas av allmän domstol. En ansökan om adoption får göras av den eller dem som vill adoptera. Ansökan tas upp av tingsrätten i den ort där en sökande eller den som sökanden vill adoptera har sitt hemvist. Om det inte finns någon behörig domstol, tas ansökan upp av . 2 § Barnets bästa ska vara avgörande för alla beslut om adoption av barn . Vid bedömningen av vad som är bäst för barnet ska särskilt beaktas –viljan och förmågan hos barnets föräldrar att ge barnet omvårdnad, trygghet och en god fostran, –den personliga relationen i övrigt mellan barnet och föräldrarna och 1 Senaste lydelse 1994:1433. – förutsättningarna för sökanden att ge barnet ett varaktigt och stabilt föräldra-barnförhållande. Även när barnets samtycke inte krävs, ska hänsyn tas till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad. 3 § Den som har fyllt får adopteras, om det finns särskild anled- ning med hänsyn till det personliga förhållandet mellan sökanden och den som sökanden vill adoptera. Vid bedömningen ska särskilt beaktas om –sökanden har uppfostrat den som sökanden vill adoptera, eller –det på annat sätt har uppkommit ett varaktigt och stabilt föräldra- barnförhållande mellan dem. 4 § Den som adopterar ska ha fyllt . Även den som har fyllt men inte får adoptera, om adop- tionen avser en makes eller sambos barn eller det annars med hänsyn till barnets bästa finns särskild anledning. Makars och sambors adoption 5 § Makar och sambor får inte adoptera annat än gemensamt. Den ena maken eller sambon får dock med den andra makens eller sambons samtycke adoptera dennes barn. En make får även annars adop- tera ensam, om den andra maken vistas på okänd ort. 6 § Andra än makar och sambor får inte adoptera gemensamt. 7 § Den som har fyllt får inte adopteras utan eget samtycke. Ett samtycke enligt första stycket behövs inte, om den som sökanden vill adoptera är varaktigt förhindrad att lämna samtycke på grund av en psykisk störning eller något annat liknande förhållande. 8 § Den som inte har fyllt får inte adopteras utan föräldrarnas samtycke. Moderns samtycke ska ha inhämtats när hon har återhämtat sig tillräckligt efter nedkomsten. Ett samtycke enligt första stycket behövs inte av den som 1.är utan del i vårdnaden, 2.är varaktigt förhindrad att samtycka på grund av en psykisk störning, 3.vistas på okänd ort. 9 § Den som står under vårdnad av en eller två särskilt förordnade vård- nadshavare får inte adopteras utan dennes eller deras samtycke. 10 § Ansökan får inte bifallas, om det från någon sida har getts eller utlovats ersättning eller om det har avtalats om bidrag till barnets underhåll. Ett avtal om ersättning eller underhåll som borde ha medfört att ansökan avslogs om domstolen hade känt till avtalet, är utan verkan även om ansökan bifalls. Utredningen i ärenden om adoption 11 § Domstolen ska se till att ärenden om adoption blir tillräckligt utredda. Om den som sökanden vill adoptera inte har fyllt , ska domstolen uppdra åt socialnämnden att utse någon att genomföra en utredning till grund för domstolens bedömning. Domstolen får ange riktlinjer för utredningen och bestämma inom vilken den ska vara slutförd. Om det behövs, får domstolen för- länga . Domstolen ska se till att utredningen bedrivs skyndsamt. 12 § Den som genomför en utredning enligt 11 § andra stycket ska, om det inte är olämpligt, försöka klarlägga barnets inställning. Barnet ska, om det är möjligt, ges relevant information och erbjudas den rådgivning som kan behövas. Utredaren ska, om det behövs, även försöka klarlägga inställningen hos barnets föräldrar och särskilt förordnade vårdnadshavare. Utredaren ska, om det är möjligt, informera om förutsättningarna för och rättsverk- ningarna av adoptionen och erbjuda den rådgivning som kan behövas. Andra stycket gäller inte om barnet har sitt hemvist utomlands eller har förts till i syfte att adopteras. 13 § Utredaren ska redovisa det som har framkommit för domstolen och lämna förslag till beslut. 14 § Utan hinder av sekretess enligt 26 kap. 1 § första stycket offentlig- hets- och sekretesslagen (2009:400) är en socialnämnd som har tillgång till upplysningar som kan vara av betydelse för utredningen skyldig att lämna sådana upplysningar på begäran av den socialnämnd som avses i 11 § andra stycket. Detsamma gäller när uppgifterna begärs av den som socialnämnden utsett att genomföra utredningen. 15 § Om det inte finns någon behörig socialnämnd som kan ges i upp- drag att utse någon att genomföra en utredning i ärendet, ska uppdraget ges till en nämnd i som fullgör sådana uppgifter. 16 § Om den som sökanden vill adoptera inte är svensk medborgare och saknar permanent uppehållstillstånd eller permanent uppehållsrätt i , ska domstolen om det behövs inhämta ett yttrande från Migra- tionsverket. 17 § Domstolen ska ge den som är förälder till den som sökanden vill adoptera tillfälle att svara inom . Domstolen ska upplysa om att ärendet kan komma att avgöras även om det inte kommer in något svar till domstolen. Första stycket gäller inte, om 1. det saknas anledning att anta att ansökan kommer att bifallas, 2.det inte kan klarläggas var föräldern befinner sig, eller 3.det framgår att föräldern samtycker till adoptionen och det är uppenbart onödigt att föräldern ges tillfälle att svara. Det som i första och andra stycket sägs om en förälder gäller även 1.den som sökanden vill adoptera, om han eller hon har fyllt och 2.den som är särskilt förordnad vårdnadshavare eller förmyndare för den som sökanden vill adoptera. 18 § Vid domstolens handläggning av ärenden enligt detta kapitel gäller i övrigt lagen (1996:242) om domstolsärenden. Rättsverkningarna av en adoption 19 § Den som har adopterats ska i rättsligt hänseende anses som barn till den som har adopterat honom eller henne (adoptanten) och inte som barn till sina biologiska föräldrar. Om en make eller sambo har adopterat den andra makens eller sambons barn, ska den som har adopterats dock anses som makarnas eller sambornas gemensamma barn. Första stycket gäller inte, om något annat är särskilt föreskrivet eller följer av rättsförhållandets natur. 20 § När det gäller den adopterades ställning i förhållande till adop- tanten och dennes släktingar upphör all verkan av adoptionen, om den som har adopterats senare adopteras av någon annan än adoptantens make eller sambo. 21 § Om två makar eller sambor gemensamt har adopterat ett barn som enligt 6 kap. ska stå under någons vårdnad, står barnet från den tidpunkt då adoptionen vinner laga kraft under vårdnad av båda makarna eller samborna. Detsamma gäller om en make eller sambo har adopterat den andra makens eller sambons barn. 22 § Den som har adopterat ett barn ska så snart det lämpligen kan ske upplysa barnet om att han eller hon är adopterad. Om någon har adop- terat sin makes eller sambos barn, gäller skyldigheten även maken eller sambon. 7 §2 Underhållsbidrag betalas i förskott för kalendermånad. Avtal om att underhållsbidrag för framtiden skall betalas med ett engångsbelopp eller för längre perioder än är giltigt endast om avtalet är skriftligt och Avtal om att underhållsbidrag för framtiden ska betalas med ett engångsbelopp eller för längre perioder än är giltigt endast om avtalet är skriftligt och 2 Senaste lydelse (1983:397). bevittnat av två personer. barnet under skall avtalet dessutom vara godkänt av social- dessutom vara godkänt av social- nämnden i kommun där barnet nämnden i kommun där barnet eller dess vårdnadshavare är varak- eller dess vårdnadshavare är varak- tigt bosatt eller, om ingen av dem tigt bosatt eller, om ingen av dem är varaktigt bosatt i riket, av är varaktigt bosatt i riket, av Rätten får bestämma annat betalningssätt än som anges i första stycket, om det finns särskilda skäl. Underhållsbidrag i form av ett Underhållsbidrag i form av ett engångsbelopp skall betalas till socialnämnden om barnet är under socialnämnden om barnet är under I fråga om sådan betal- För det belopp som har ning tillämpas 4 kap. 6 § andra betalats in ska en efter under- stycket tredje meningen. ränta åt barnet köpas in hos en dens försorg, om inte avtalet hind- rar det eller nämnden finner att annat lämpligt sätt för barnets underhåll. Betalning i strid mot denna paragraf medför inte befrielse från skyldigheten att betala underhållsbidrag på föreskrivet sätt. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Om en socialnämnd enligt äldre bestämmelser har fått i uppdrag att lämna ett yttrande i ett ärende om adoption som vid ikraftträdandet är anhängigt vid domstolen, ska nämnden även efter ikraftträdandet vara behörig. I ett sådant fall gäller inte 4 kap. 11 § andra stycket i kapitlets Bestämmelserna om föräldra- penning gäller i tillämpliga delar också vid adoption av barn. Är det frågan om adoption av andra makens eller sambons barn utges föräldrapenning dock inte utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade ägt rum. Som adoption anses även att någon tar emot ett barn i avsikt att adoptera det. Tidpunkten då den försäkrade fått barnet i sin vård jämställs där- för barnets födelse. Föräldrapenning utges dock inte för barn som fyllt . Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän försäkring ska ha följande lydelse. Bestämmelserna om föräldra- penning gäller i tillämpliga delar också vid adoption av barn. Är det frågan om adoption av andra makens barn eller adoptivbarn eller av eget barn utges föräldra- penning dock inte utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade ägt rum. Som adoption anses även att någon tar emot ett barn i avsikt att adoptera det. Tidpunkten då den försäkrade fått barnet i sin vård jämställs därvid med tid- punkten för barnets födelse. För- äldrapenning utges dock inte för barn som fyllt . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1985:87. 4Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1988:1463) om bidrag vid adop- tion av utländska barn ska ha följande lydelse. Bidrag lämnas endast för barn Bidrag lämnas endast för barn som inte fyllt när adoptiv- som inte fyllt när adoptiv- föräldrarna fick det i sin vård. föräldrarna fick det i sin vård. Bidrag lämnas inte om adoptionen Bidrag lämnas inte om adoptionen avser eget eller makes barn eller avser makes eller sambos barn. Bidrag lämnas endast för adoptioner som förmedlats av en samman- slutning som är auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2004:766. 5Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584)