prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — Utöver de tekniska justeringarna har utgifts- takets nivå 2017 även ändrats av finanspolitiskt motiverade skäl med anledning av den föränd- ring av finanspolitikens inriktning som regeringen angav i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1). Finanspolitiskt motiverade ändringar av utgiftstakets nivå medför, till skillnad från tekniska justeringar, en reell för- ändring av utgiftstakets begränsande effekt på de takbegränsade utgifterna. Den finanspolitiskt motiverade höjningen av utgiftstakets nivå före- slogs i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99) och uppgick till . Utgiftstaket är en restriktion för hur mycket de statliga utgifterna som högst får uppgå till. Utgiftstakets nivå bör dock inte betraktas som ett mål för den faktiska utgiftsnivån eftersom denna behöver anpassas till bl.a. den makroekonomiska utvecklingen. I tabell 1.7 redovisas hur förändringen av budgeteringsmarginalen , från det att fastställde nivån på utgiftstaket , fördelar sig på budget- effekter av förslag till ny politik, reviderad pris- och löneomräkning, reviderade makroekono- miska förutsättningar, förändrat antal personer som tar emot ersättning från olika transfere- S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 ringssystem (volymförändringar), övriga fak- torer samt den finanspolitiskt motiverade höjningen av utgiftstakets nivå som föreslogs i propositionen Vårändringsbudget . Uppdelningen av budgeteringsmarginalens samlade förändring enligt de olika kategorierna i tabell 1.7 är en bedömning som baseras på motsvarande redovisning i de ekonomiska vårpropositioner och budget- propositioner som regeringen lämnat till sedan nivån på utgiftstaket fastställdes. Tabell 1.7 Förändring av budgeteringsmarginalen från fastställandet av utgiftstaket till utfallet Budgeteringsmarginal när utgiftstakets nivå fastställdes1 -69,1 Reviderad pris- och löneomräkning -6,5 Finanspolitiskt motiverad höjning av utgiftstaket Total förändring av budgeteringsmarginalen 2014/15:FiU1, rskr. 2Inklusive förändring av anslagsbehållningar. Anm.: Negativt förändringstal innebär ianspråktagande av budgeteringsmargina - len, dvs. När fastställde utgiftstakets nivå uppgick budgeteringsmarginalen till . I utfallet uppgick budgeteringsmarginalen till . Det betyder att budgeteringsmarginalen har blivit större sedan utgiftstaket fastställdes, vilket inklude- rar den finanspolitiskt motiverade höjningen av utgiftstakets nivå. Sammantaget har av budgeteringsmarginalen använts för de reformer som regeringen föreslagit och beslutat om sedan utgiftstaket fastställdes. Beloppet avser reformer på budgetens utgiftssida och är en nettoeffekt, där beslut om finansiering genom minskade utgifter ingår. I propositionen Vårändringsbudget föreslog regeringen åtgärder inom bl.a. arbetsmarknadspolitiken, samt inom utbild- nings- och infrastrukturområdena (prop. 2014/15:99). I budgetpropositionen föreslog regeringen åtgärder inom bl.a. utbildningsområdet, miljöområdet, bostads- området och åtgärder inom området för mottagning och etablering (prop. 2015/16:1). I budgetpropositionen föreslog regeringen åtgärder inom bl.a. rättsväsendet, biståndet, läkemedelsförmåner, utbildning, miljöområdet, kommunikationer och statsbidrag till kommuner (prop. 2016/17:1). Reviderade bedömningar av de makro- ekonomiska förutsättningarna har medfört att budgeteringsmarginalen blivit större. Bland annat har utgifterna i ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten blivit lägre till följd av att inkomst- index och balansindex successivt har reviderats ner sedan bedömningen när utgiftstaket fastställdes. Vidare har utgifter inom arbets- marknadsområdet blivit lägre, bl.a. på grund av att antalet subventionerade anställningar, t.ex. traineejobb och extratjänster, inte ökat i den omfattning som budgeterats. Även utgifter för ekonomisk trygghet för familjer och barn har blivit lägre 2017 av makroekonomiska orsaker, främst till följd av att prisbasbeloppet successivt reviderats ner sedan bedömningen när utgifts- taket fastställdes. Reviderade bedömningar av antalet personer som tar emot ersättning från olika trans- fereringssystem (volymförändringar) har med- fört att budgeteringsmarginalen blivit 6,5 milj- arder kronor mindre. I första hand beror det på det stora antalet asylsökande som på ett betydande sätt förändrade förut- sättningarna för utgiftsberäkningarna för de efterföljande åren, främst avseende utgifts- område 8 Migration. När utgiftstaket fastställdes baserades utgiftsberäkningarna på att ca 78 000 personer i genomsnitt skulle vara inskrivna i mottagnings- system 2017. Det slutliga utfallet blev ca 95 000 personer, vilket motsvarar fler än i den ursprungliga bedömningen. Sammantaget bedöms att utgifterna under utgiftsområde 8 Migration har blivit ca högre 2017 till följd av volymförändringar jämfört med bedömningen när utgiftstaket fastställdes. bedöms utgifterna ha blivit ca lägre till följd av volymförändringar under utgifts- område 15 Studiestöd, bl.a. till följd av att en lägre andel av de studerande mottog studie- medel. Utgiftsförändringar till följd av övriga faktorer kan föranledas av nya prognosmetoder, S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regel- ändringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i . Sammantaget medför förändringar till följd av övriga faktorer att budgeteringsmarginalen blivit större. Utfallet har på flera områden blivit lägre, till följd av övriga faktorer, än ursprungligt anvisade medel . Orsakerna till att medel inte utnyttjats som planerat beskrivs för respektive utgiftsområde i avsnitt 2. De utgiftsområden som uppvisar störst skillnad mellan anvisade medel och faktiskt utnyttjade medel, till följd av övriga faktorer, är utgiftsområdena 13, 16, 18, 20, 22 och 27. Utfallet för statens budget S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 2 Utfallet för statens budget I detta avsnitt redovisas utfallet för statens budget och övriga finansiella befogenheter som regeringen har fått från . Redovisningen av budgeten avser inkomster, utgifter och saldot i statens budget. Redo- visningen av inkomster består både av skatte- inkomster och skatteintäkter. Skillnaden mellan inkomster och intäkter är att inkomsterna avser den skatt som betalats in , intäkterna avser skatterna det år de avser. Redovisningen av utgifter görs dels i sammandrag, men även för varje utgiftsområde. Dessutom ingår redovisning av förändringen av anslagsbehållningar, Riks- gäldskontorets nettoutlåning och kassamässig korrigering. I avsnittet redovisas även saldot i statens budget, vilket är detsamma som statens lånebehov uttryckt med omvänt tecken. Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett negativt saldo innebär att staten behöver låna. Med statens budget menas den ursprungliga budgeten sammanställd av (bet. 2016/17:FiU10). Med totalt anvisade medel menas däremot summan av både statens ursprungliga budget och de beslut om ändringar i budgeten som har fattat . En mer utförlig redovisning finns i bilaga 1 Specifikation av inkomster i statens budget och bilaga 2 Specifikation av utgifter i statens budget. 2.1Saldot i statens budget 2017 Saldot i statens budget blev 2017 (tabell 2.1) och statens lånebehov minskade därmed med motsvarande belopp. I budgeten beräknades saldot till . blev därmed högre än beräknat. Inkomsterna blev högre och utgifterna blev lägre än vad som beräknades i statens budget. Tabell 2.1 Utfallet för statens budget 2017 1I enlighet med propositionen Vårändringsbudget godkände även en ändrad beräkning av inkomster på statens budget med . 2Exklusive förändring av anslagsbehållningar. Statens skatteinkomster blev högre än beräknat Inkomsterna i statens budget beräknades uppgå till . Utfallet blev , vilket är S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 högre än beräknat. Skatteinkomsterna för staten blev högre och beror främst på högre intäkter från skatt på kapital och konsumtion. Övriga inkomster blev lägre än den av beslutade budgeten . I tabell 2.2 redovisas de utgiftsområden m.m. som har mer än i skillnad mellan statens budget och utfallet. Tabell 2.2 Utgifter som skiljer sig mer än mot statens budget 9 Hälsovård, sjukvård Summa utgifter m.m. i Utgifterna blev lägre än budgeterat Utgifterna i statens budget uppgick till . Det är (3,) lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten och (4,) lägre än totalt anvisat. För 13 av de 27 utgiftsområdena blev utgifterna mer än lägre än vad som anvisades i statens budget. För utgiftsområdena 4 Rätts- väsendet, 7 Internationellt bistånd och 8 Migration blev utgifterna mer än högre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet för statens budget 2017 jämfört med I tabell 2.3 redovisas utfallet för statens budget . Utfallet för statens budget visar ett överskott på , vilket är lägre än 2016. Tabell 2.3 Utfallet för statens budget 2017 och 2016 Statens inkomster minskade 2017 med jämfört med . Skatteinkomsterna ökade med (0,) medan övriga inkomster minskade med . De högre skatteinkomsterna beror på att statens skatteintäkter beräknas ha ökat med (4,). Det beror främst på högre intäkter från arbetsgivaravgifter och mervärde- skatt. Periodiseringarna, dvs. den post som gör att skatterna blir inkomstmässiga, har däremot minskat med . Den stora förändringen av periodiseringarna förklaras främst av att hushåll och bolag inte placerat lika mycket kapital på skattekonto . beror även på andra betalnings- och uppbörds- förskjutningar mellan åren. Kapitalplaceringarna har ingen koppling till uppbörden av skatt men påverkar ändå tillfälligt statens inkomster och budgetsaldot. Utgifterna i statens budget ökade med (2,) . De allmänna bidragen till kommunerna ökade med (13,). Det beror på att kommunerna och landstingen har kompenserats för ökade kostnader för bl.a. nyanlända, sjukvård, komvux, avgiftsfri tandvård och öppenvård för unga och gamla och utökad matematikundervisning i . För utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ökade utgifterna med (506,). Det beror på flera faktorer. Bland annat blev överkurserna vid emission lägre än 2016. netto- utlåning minskade med . Bland annat beroende på att betalade tillbaka det lån som togs som ett led i ett ekonomiskt reformprogram. Betalningen uppgick till . Tabell 2.4 visar de utgiftsområden inklusive posterna nettoutlåning och kassamässig korrigering som hade störst förändringar av utfallet . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.4 Utgiftsområden med störst förändring 9 Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens 2.2Inkomster i statens budget 2017 I inkomsterna i statens budget ingår de kassamässiga skatteinkomsterna samt övriga inkomster. Skillnaden mellan skatteinkomster och skatteintäkter är att inkomsterna visar den skatt som betalas in respektive år medan intäkt- erna redovisar skatterna det år de avser dvs. det år den skattepliktiga händelsen äger rum. Statens skatteinkomster är ett slutligt utfall medan skatteintäkterna till stor del är en prognos och blir definitiva först efter budgetårets utgång. Detta gäller främst de årligt fastställda inkomstskatterna för individer och företag. En fullständig redovisning av utfallet på inkomsttitlar i statens budget finns i bilaga 1. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utfallet för inkomsterna baseras för ett flertal skatter på löpande debiteringar av skatter som avser flera inkomstår. I analysen av hur inkomst- erna har utvecklats jämfört med budgeten beaktas utvecklingen av makroekonomin och förändringar i regelverken. Statens budget omfattade skattereformer som sammanlagt bedömdes höja skatteintäkterna med , medan propositionen Vårändringsbudget innehöll reformer som bedömdes höja skatteintäkterna med . Tabell 2.5 Skattereformer 2017 i statens budget och i propositionen Vårändringsbudget Beslut som påverkade de totala skatteintäkterna -0,2 -0,2 Skatt på konsumtion och De ökade skatteintäkter som uppstår genom de regelförändringar som beslutat om påverkar huvudsakligen skatt på kapital. Den största regelförändringen som påverkar inkomster från skatt på kapital 2017 är avdrags- förbud för ränta på vissa efterställda lån. Skatt på konsumtion påverkades av flest antal regel- förändringar, men effekterna tog i stor utsträckning ut varandra. En regeländring för skatt på konsumtion var införandet av kemikalieskatten. ekonomin som 2017 blev högre än prognosen i budgetpropositionen . Konsumentprisindex, KPI, påverkar normalt skatteintäkterna då skiktgränserna för statlig inkomstskatt styrs av KPI. Om lönerna ökar med mer än KPI-utvecklingen plus hamnar en större andel av inkomsterna över skiktgränsen vilket leder till högre skatteintäkter. gjordes en begränsad uppräkning av den nedre skiktgränsen till följd av beslut om att frångå den automtiska uppräkningen . Det medförde sålunda att en större andel av inkomsterna hamnade över den nedre skiktgränsen jämfört med om skiktgränsen hade justerats med den automatiska uppräkningen. KPI används även till att omräkna skattesatserna för skatt på energi. var KPI- utvecklingen starkare än vad som förväntades i statens budget , istället för . BNP mäter den samlade efterfrågetillväxten i ekonomin. Utfallet för den nominella BNP- tillväxten 2017 blev starkare än vad som förväntades i statens budget . En bidragande förklaring är en stark utveckling av bostadsinvesteringarna, som i sin tur påverkar intäkterna från mervärdeskatt. Utvecklingen av skatteintäkterna följer i hög grad den underliggande ekonomiska utvecklingen. I tabell 2.6 redovisas några av de makroekonomiska förutsättningar som påverkar skatteintäkterna. De ekonomiska antaganden som redovisas är desamma som ekonomiska Vårproposition. I tabellen jämförs dessa med de makroantaganden som låg till grund för statens budget . En viktig variabel för prognosen på skatt på arbete är utvecklingen av lönesumman i Tabell 2.6 Antaganden ekonomiska vårproposition jämfört med budgetpropositionen Procentuell utveckling om inget annat anges -0,1 -0,4 -0,5 -0,3 -0,4 -0,2 -0,3 -1,1 -0,7 -0,2 -0,4 1 Löpande priser, procentuell förändring. 2 Kalenderkorrigerat, anställda. 3 Enligt Nationalräkenskapernas (NR) definition. 4Arbetslöshet 15–. 5Procent av arbetskraften. 6Medelvärde , procent. 8Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källor: , och egna beräkningar. För ett antal inkomsttitlar under inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, är de redovisade beloppen bedömningar, eftersom utfallen inte är kända för publiceringen av denna S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Däremot är det totala beloppet för inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, ett fastställt utfall eftersom det avser de belopp som har betalats in till staten. I tabellen nedan redovisas berörda inkomst- titelgrupper och tidpunkt för fastställt utfall. Om inte annat anges, avses alla inkomsttitlar i inkomsttitelgruppen. Tabell 2.7 Tidpunkt för fastställt utfall för de inkomsttitlar som ännu saknar utfall Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Särskild löneskatt, 1274 Nedsättningar, 1283–1284 Skatt på kapital, hushåll Avkastningsskatt, 1341–1342 Skatt på konsumtion och insatsvaror Restförda och övriga skatter Övriga skatter, hushåll Övriga skatter, företag Avgående poster, skatter till andra sektorer Skatter till andra sektorer Anm.: Tabellen innehåller bara titlar som ännu saknar utfall. Övriga titlar har utfall . För huvuddelen av ovanstående inkomsttitlar fastställs utfallet i samband med den slutgiltiga beskattningen , vilken blir känd . För arbetsgivaravgifter (inkomsttitel ) fastställs utfallet när skatte- deklarationerna för juli blir kända. För mer- värdesskatt (inkomsttitel ) fastställs utfallet . För inkomsthuvudgruppen 1600, Restförda och övriga skatter, fastställs utfallet inte förrän , beroende på omprövningar för hushåll S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 (inkomsttitel ) och företag (inkomsttitel ). Detta innebär även att uppbörds- förskjutningarna (inkomsttitel ) fastställs lika sent. Beloppen på inkomsttitlarna 1621, 1631 och 1911 är således fortfarande bedömningar även för publiceringen av denna skrivelse. Skillnad mellan beräknat utfall i årsredovisning för staten och slutligt utfall för skatteintäkterna I tabell 2.8 redovisas skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutgiltigt utfall för åren 2011–2015. Skillnaden mellan budget och utfall har varierat mellan -0,av utfallet för statens skatteintäkter. Likt förklaras skillnaden av avvikelser på skatt på kapital, som är den mest volatila och svårbedömda av alla skatter. Tabell 2.8 Totala skatteintäkter, skillnad mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutligt utfall –2015 Miljarder kronor om annat ej anges -3,6 -5,6 -5,2 -1,7 -3,5 -2,8 Skatt på konsumtion och insatsvaror -1,3 -2,5 -2,4 -0,7 Restförda och övriga skatter -1,2 -1,2 -1,8 -1,0 -9,5 -5,1 -4,1 -9,4 -5,1 -4,1 -3,0 -1,6 -0,6 Avgår: Avgifter till ålderspensionssystemet -0,2 -6,2 -6,6 -2,6 -2,3 Procent av slutgiltigt utfall -0,8 -0,9 -0,3 -0,3 De totala skatteintäkterna 2017 beräknas uppgå till . Detta är högre än i statens budget . Statens skatteintäkter, dvs. de totala skatteintäkterna exklusive EU-skatter, kommunalskatt och avgifter till ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till . Statens förväntade skatteintäkter är därmed högre än i beslutad budget . Förväntade intäkter 2017 för kapital och konsumtion inklusive insatsvaror är högre i förhållande till statens budget. Den beloppsmässigt största positiva avvikelsen, jämfört med beräkningen i statens budget, återfinns inom skatteintäkter på kapital. Intäkter för skatt på arbete 2017 är lägre i förhållande till statens budget. I avsnitten som följer förklaras avvikelserna mer utförligt. I tabell 2.9 redovisas såväl skatteintäkter som inkomster samt avvikelser mot beslutad budget. För de skatteintäkter som ännu inte är slutgiltiga utfall (se föregående avsnitt) redovisas prognoser , dvs. en stor del av skatteintäkterna 2017 är fortfarande prognoser. Skatteintäkter är periodiserade skatter och skatteintäkternas utveckling har en direkt koppling till den ekonomiska utvecklingen och de skatteregler som gäller för det aktuella året. Redovisningen är uppdelad på inkomsthuvud- grupperna skatt på arbete, skatt på kapital, skatt på konsumtion och insatsvaror, samt restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatteintäkterna. Från de totala skatteintäkterna görs avdrag för de skatteintäkter som bidrar till att finansiera avgiften till EU. Det kvarstående beloppet är den offentliga sektorns skatteintäkter, som i sin tur särredovisas på kommunsektorn, ålders- pensionssystemet och staten. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.9 Totala skatteintäkter och inkomster på statens budget, jämfört med statens budget -9,5 -9,1 -5,8 -2,5 -1,8 -109,1 -105,1 -0,5 -1,4 -14,0 -12,7 -0,3 -0,3 -0,3 -0,4 -0,8 -0,7 -1,8 -3,8 -5,7 -0,2 -36,9 -35,6 -0,4 Skatt på kapital, hushåll -0,4 -0,6 Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på tobak och alkohol -0,3 -0,4 -0,1 Övriga skatter på energi och miljö -0,4 -0,3 -0,7 -0,4 -0,3 -0,4 Restförda och övriga skatter -5,8 -4,7 -1,5 -6,3 -6,1 Avgår, kommunala inkomstskatter -716,9 -685,7 -1,1 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -244,9 -233,9 -1,0 -4,0 -9,3 -48,5 -41,3 -4,6 -13,0 Inkomster på statens budget S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna och kan delas in i direkta och indirekta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är underlag för både direkta och indirekta skatter, medan transfereringsinkomst- er, såsom sjuk- och föräldrapenning, arbets- löshetsersättning och pensioner, endast är underlag för direkt beskattning. Direkta skatter på arbete består till största delen av och statlig inkomstskatt. Under de direkta skatterna på arbete redovisas också skatte- reduktionerna. Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de följer utvecklingen av utbetalda löner och transfereringar. Posterna under direkta skatter fastställs 2018 och uppgifterna är därmed bedömt utfall, grundat på en prognos. beräknas skatt på arbete ha uppgått till . Jämfört med statens budget har intäkterna reviderats ner med . Det är främst de direkta skatterna som har reviderats ner, medan de indirekta skatterna ligger i linje med det som fastställdes i budgeten 2017. De direkta skatterna på arbete består av inkomstskatter till staten och kommuner, allmän pensionsavgift samt skattereduktioner. blev utfallet för de direkta skatterna . beräknas de direkta skatterna uppgå till . Jämfört med statens budget har de direkta skatterna 2017 reviderats ner med , vilket främst beror på lägre kommunala skatteintäkter till följd av lägre transfereringsinkomster. beräknas intäkterna från den kommunala inkomstskatten uppgå till . Jämfört med statens budget har intäkterna reviderats ner med . Förklaringen är främst lägre transfereringsinkomster, främst från sjukpenning och pensioner, än vad som antogs i statens budget. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas ha uppgått till 2017. I jämförelse med statens budget har den statliga inkomstskatten reviderats ner , delvis till följd av högre KPI. Skiktgränserna är fastställda och har inte ändrats efter beslutad budget . Den allmänna pensionsavgiften tas ut på förvärvsinkomster. Underlaget för avgiften utgörs av pensionsgrundande ersättningar och intäkterna följer därför utvecklingen av skatte- underlaget för direkta skatter. Utfallet beräknas bli , vilket är i nivå med vad som beräknades i statens budget . Jobbskatteavdraget och allmän pensionsavgift utgör av skattereduktionerna, medan husavdragen står för . beräknas den totala skattereduktionen uppgå till , vilket är på samma nivå som i statens budget. De indirekta skatterna på arbete utgjorde av skatt på arbete och beräknas 2017 ha uppgått till . Till skillnad från de direkta skatterna, där merparten av intäkterna överförs till kommunerna, tillfaller de indirekta skatterna huvudsakligen staten och ålderspensionssystemet. Av de indirekta skatterna utgörs huvuddelen av arbetsgivar- avgifter. Arbetsgivaravgifterna uppgick till . Jämfört med statens budget har intäkterna reviderats ner med . Intäkterna från dessa avgifter påverkas framför allt av utvecklingen på arbets- marknaden. beräknas den särskilda löneskatten bli . budget har intäkterna reviderats upp med . Upprevideringen beror huvud- sakligen på att företagens kostnader för pensionsförmåner till de anställda har ökat. beräknas nedsättningarna uppgå till , vilket är på samma nivå som i statens budget . Beslut om att slopa nedsättningen av socialavgifter för unga i två steg, samt , i enlighet med vad regeringen föreslog i propositionen Vårändringsbudget , innebär att ned- sättningarna beräknas bli lägre 2017 jämfört med . Skatt på kapital omfattar bl.a. skatt på företagsvinster, skatt på hushållens kapital- inkomster samt fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt. beräknas skatt på kapital utgöra av de totala skatteintäkterna. Skatt på företagsvinster utgör knappt hälften av skatt på kapital. Skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster är de skatter som uppvisar störst variationer över åren. Det är också för dessa skatter som prognososäkerheten är störst. De flesta skatter inom skatt på kapital fastställs i den årliga beskattningen i december året efter inkomståret. Undantagen är kupong- skatten och stämpelskatten, som fastställs . Detta innebär att intäkterna från skatt på kapital till stor del är en prognos. Skatt på hushållens kapital Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen av kapitalskatten kommer från realiserade kapitalvinster. Resterande delar kommer från utdelningsinkomster, ränte- inkomster, schablonintäkter samt avdrag för ränteutgifter.