prop · H503252 · 2018-04-19 00:00:00 — Uppehållstillståndet ska vara tidsbegränsat och gälla utöver den tid som återstår av utbildningen enligt utlänningens individuella studieplan, eller, om utlänningen studerar på folkhögskola, enligt motsvarande planeringsdokument, dock längst i taget. Om det finns särskilda skäl får uppehållstillstånd beviljas även om utlänningen studerar på deltid. En utlänning som vid första En utlänning som vid första prövningen av hans eller hennes prövningen av hans eller hennes uppehållstillstånd enligt 16 c § uppehållstillstånd enligt 16 c § andra stycket lagen (2016:752) om andra stycket lagen (2016:752) om möjligheten att få uppehålls- möjligheten att få uppehålls- tillstånd i , och som inte har tillstånd i , eller som har påbörjat studier på ett nationellt program i gymnasieskolan eller i enligt 16 f § den lagen, ska beviljas gymnasiesärskolan eller på heltid ett uppehållstillstånd för fortsatta på en annan motsvarande ut- studier om han eller hon löper ut, ska beviljas ett uppehållstillstånd för fortsatta studier om han eller hon 1.inte har fyllt , och 2.studerar på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan. Första stycket gäller inte om utlänningen, när uppehållstillståndet enligt 16 c § andra stycket eller 16 f § lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i löper ut, har påbörjat studier på gymnasieskolan eller i gymnasie- särskolan eller på heltid på en annan motsvarande utbildning, som syftar till att underlätta etablering på arbetsmarknaden och vuxenutbildningen eller den särskilda utbildningen för vuxna. Uppehållstillståndet ska vara tidsbegränsat och gälla . Uppehållstillstånd enligt denna paragraf kan endast beviljas en gång. En utlänning som har haft ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt 16 a § lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , och som inte kan få ett nytt sådant tillstånd, eller som har haft ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt 16 b § den lagen eller ett uppehållstillstånd som har beviljats enligt någon av 16 d–16 f §§ den lagen eller enligt 1 eller 2 § ska, om utbildningen fullföljts, beviljas ett uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning. Uppehållstillståndet ska vara tidsbegränsat och gälla efter den dag examensbeviset eller motsvarande är utfärdat. En utlänning som har haft ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt 16 a § lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , och som inte kan få ett nytt sådant tillstånd, eller som har haft ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt 16 b § den lagen eller ett uppehållstillstånd som har beviljats enligt någon av 16 d–§§ den lagen eller enligt 1 eller 2 § ska, om utbildningen fullföljts, beviljas ett uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning. Uppehållstillståndet ska vara tidsbegränsat och gälla efter den dag examensbeviset eller motsvarande är utfärdat eller efter den dag en sådan yrkesinriktad utbildning eller en sådan sammanhållen yrkesutbildning som avses i 1 § första stycket 2 b och c har avslutats i enlighet med en individuell studieplan. En arbetsgivare som anställer en utlänning som har beviljats ett uppehållstillstånd som har tids- begränsats enligt 16 a eller 16 b § lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstill-stånd i , eller som har beviljats ett uppehålls- tillstånd enligt någon av 16 c–16 h §§ den lagen eller enligt någon av 1–4 §§, ska senast månaden efter En arbetsgivare som anställer en utlänning som har beviljats ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt 16 a eller 16 b § lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstill-stånd i , eller som har beviljats ett uppehållstillstånd enligt någon av 16 c–16 i §§ den lagen eller enligt någon av 1–4 §§, ska senast månaden efter den kalendermånad då anställningen påbörjades underrätta om anställningen. Detsamma ska gälla för en arbetsgivare som anställer en utlänning som har beviljats ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt 5, 12 eller 15 § lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , om utlänningen under den lagens giltighetstid har studerat på ett introduktionsprogram. En utlänning som har haft ett begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , eller som har haft ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt 5, 12 eller 15 § den lagen och under den lagens giltighetstid har studerat på ett introduktionsprogram, eller en utlänning som har haft ett uppehållstillstånd som har beviljats enligt någon av 16 c–16 h §§ den lagen eller enligt någon av 1–4 §§ ska, såvida inte något annat följer av 6 §, när tiden för det tillståndet har löpt ut, beviljas ett permanent uppehållstillstånd om han eller hon har en anställning som har anmälts enligt första stycket och som gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig och lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Detsamma ska gälla för en utlänning som kan försörja sig genom inkomster från näringsverksamhet. Uppehållstillstånd enligt andra stycket får beviljas en utlänning som inte har fyllt endast om han eller hon har fullföljt gymnasieutbildning eller motsvarande. den kalendermånad då anställningen påbörjades underrätta om anställningen. Detsamma ska gälla för en arbetsgivare som anställer en utlänning som har beviljats ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt 5, 12 eller 15 § lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , om utlänningen under den lagens giltighetstid har studerat på ett introduktionsprogram. En utlänning som har haft ett begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , eller som har haft ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt 5, 12 eller 15 § den lagen och under den lagens giltighetstid har studerat på ett introduktionsprogram, eller en utlänning som har haft ett uppehållstillstånd som har beviljats enligt någon av 16 c–16 i §§ den lagen eller enligt någon av 1–4 §§ ska, såvida inte något annat följer av 6 §, när tiden för det tillståndet har löpt ut, beviljas ett permanent uppehållstillstånd om han eller hon har en anställning som har anmälts enligt första stycket och som gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig och lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Detsamma ska gälla för en utlänning som kan försörja sig genom inkomster från näringsverksamhet. Uppehållstillstånd enligt andra stycket får beviljas en utlänning som inte har fyllt endast om han eller hon har fullföljt en b) yrkesinriktad utbildning som syftar till att underlätta etablering på arbetsmarknaden och som ges inom ramen för ett introduktions- program i gymnasieskolan, eller c) sammanhållen yrkesutbildning inom den kommunala vuxen- utbildningen eller den särskilda utbildningen för vuxna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om försörjningsförmåga och om underrättelse till . Om ett uppehållstillstånd har tidsbegränsats enligt 16 a § lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , får giltighetstiden för tillståndet omprövas om förutsättningarna för ett längre uppehållstillstånd för studier är uppfyllda eller om utlänningen trots påminnelse inte uppfyller sin skyldighet att redovisa studieaktivitet eller inte aktivt deltar i utbildningen. tidsbegränsats enligt 16 b § lagen tidsbegränsats enligt 16 b § lagen möjligheten att få uppehållstill- möjligheten att få uppehållstill- stånd i , eller som har stånd i , eller som har beviljats enligt någon av 16 c– §§ den lagen eller enligt någon 16 e §§ eller –16 h §§ den av 1–3 §§, får återkallas om tillståndet är uppfyllda, inte uppfyller sin skyldighet att utlänningen inte aktivt deltar i skyldighet att redovisa studie- aktivitet eller om utlänningen inte aktivt deltar i utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om vad som avses med att aktivt delta i en utbildning. Trots punkt 2 gäller 5 och 6 §§ fortfarande för en ansökan som har Trots punkt 2 gäller 5 och 6 §§ fortfarande för en ansökan som har registrerats hos före om utlänningen har beviljats ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt 16 a eller 16 b § lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , eller om utlänningen har beviljats ett uppehållstillstånd enligt någon av 16 d–16 f §§ eller 16 h § den lagen, eller enligt 1, 2 eller 4 §, och senast fullföljt sin utbildning. utlänningen har beviljats ett uppehållstillstånd enligt någon av 16 d–§§ eller 16 i § den lagen, eller enligt 1, 2 eller 4 §, och senast fullföljt sin utbildning. 2017/18:252 3 Ärendet och dess beredning Antalet asylsökande som sökte sig till var rekordhögt. Det innebar stora påfrestningar på det svenska asylsystemet och har även medfört att den genomsnittliga handläggningstiden för asylärenden hos har blivit mycket lång. När regeringen föreslog lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i (den tillfälliga lagen) var en av utgångspunkterna att regelverket inte skulle ändras för barn och barnfamiljer som hade kommit till innan aviseringen av lagändringarna . Som en följd av de långa handläggningstiderna hos är det emellertid många av dem som kom till som ensamkommande barn innan aviseringen som har, eller kommer att ha, hunnit bli vuxna innan fattar ett beslut i deras asylärende. Därmed har deras möjligheter att beviljas uppehållstillstånd i försämrats. Det är angeläget att åtgärder vidtas för att förbättra situationen för denna grupp. Inom har ett utkast till lagrådsremiss utarbetats med förslag bl.a. om en ny möjlighet till uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå för denna grupp. Utkastet har remissbehandlats och ett remissmöte hölls . En sammanfattning av utkastets innehåll finns i bilaga 1 och utkastets lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3 och remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Ju2018/00750/L7). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet finner sig inte kunna tillstyrka att det remitterade lagförslaget läggs till grund för lagstiftning och anför bl.a. att de föreslagna reglerna är komplicerade, att det finns en uppenbar risk att de inte kommer att bli effektiva och att beredningskravet inte kan anses väl tillgodosett. Lagrådet har invändningar mot att utkastet till lagrådsremiss har remitterats (). Som anges ovan är det angeläget att åtgärder vidtas för att förbättra situationen för den aktuella gruppen. Bland de utlänningar som kan komma i fråga för ett uppehållstillstånd enligt förslaget om ny möjlighet till uppehållstillstånd finns dessutom de som har fått ett utvisningsbeslut som fått laga kraft. Det är därför av stor vikt att de ändringar som föreslås i den tillfälliga lagen kan träda i kraft . Det är mot denna bakgrund som längden har bestämts . För att underlätta för remissinstanserna har förslagen presenterats på ett remissmöte som hölls tiden för att svara på remissen gick ut. Merparten av remissinstanserna har kommit in med remissyttrande och de mest berörda remissinstanserna har lämnat välmotiverade sådana. Regeringen anser mot den bakgrunden att beredningskravet i regeringsformen är tillgodosett i tillräcklig utsträckning. Lagrådets övriga synpunkter behandlas och bemöts i avsnitt 5.1, 7 och Prop. 2017/18:252 8. I förhållande till lagrådsremissen görs också en språklig ändring i 2 § lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. Skäl för ändringar i statens budget Regeringen lämnar i denna proposition förslag till ändringar i statens budget med anledning av förslaget om ny möjlighet till uppehållstillstånd för vissa ensamkommande unga. Enligt riksdagsordningen får regeringen vid högst två tillfällen lämna en proposition med förslag till ändringar i statens budget för det löpande budgetåret (9 kap. 6 § första stycket). En sådan proposition lämnas i anslutning till budgetpropositionen eller den ekonomiska vårpropositionen (tilläggsbestämmelse 9.6.1). Förslag till ändringar i budgeten får dock lämnas vid andra tillfällen om regeringen anser att det finns särskilda skäl (9 kap. 6 § andra stycket). Regeringen meddelade sin avsikt att lämna förslag om en ny möjlighet till uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå för en viss grupp ensamkommande unga. Därefter har ett arbete med att ta fram ett sådant förslag bedrivits skyndsamt inom . Med hänsyn till de krav som regeringsformen ställer på beredning av lagförslag har det inte varit möjligt för regeringen att lämna förslaget inom ramen för den ordinarie processen för ändringar i statens budget. Det är vidare angeläget att de ändringar som föreslås i den tillfälliga lagen kan träda i kraft , vilket bedöms vara . Regeringen anser därför att det finns särskilda skäl för att lämna ytterligare förslag till ändringar i statens budget . 4.1Lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Den tillfälliga lagen trädde i kraft och gäller . Lagen innebär att det svenska regelverket om möjlighet att beviljas uppehållstillstånd i tillfälligt har anpassats till miniminivån enligt och internationella konventioner. Möjligheterna till uppehållstillstånd för andra än skyddsbehövande har begränsats och huvudregeln är att de som beviljas uppehållstillstånd i beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd. Den som kan försörja sig genom arbete eller näringsverksamhet kan beviljas ett permanent uppehållstillstånd när det tidsbegränsade uppehållstillståndet löper ut (17 §). För den som är gäller detta endast om personen har fullföljt en gymnasieutbildning eller motsvarande. finns även bestämmelser om uppehållstillstånd för studier på gymnasienivå i den tillfälliga lagen. Bestämmelserna syftar till att främja integrationen av unga nyanlända och uppmuntra dem att genomgå utbildning på gymnasial nivå för att därefter kunna försörja sig genom arbete eller näringsverksamhet. Det går att få uppehållstillstånd för 2017/18:252 studier på gymnasieskolans introduktionsprogram. Sådana studier syftar bl.a. till att den studerande ska uppnå behörighet för att kunna studera på något av de nationella programmen. Regelverket om uppehållstillstånd för studier på gymnasienivå möjliggör för en utlänning att studera på gymnasieskolans introduktionsprogram med möjlighet till förlängning (16 c och §§). Regelverket ger också möjlighet till uppehållstillstånd för studier på något av de nationella programmen i gymnasieskolan eller för studier på heltid på en annan motsvarande utbildning. Giltighetstiden för ett sådant uppehållstillstånd ska bestämmas utöver den tid som återstår av utbildningen. Den som studerar på ett nationellt program eller motsvarande och som också har ett skyddsbehov kan få ett längre uppehållstånd än vad man annars hade fått (16 a §). Det går även att få ett uppehållstillstånd för studier på nationellt program eller motsvarande för utlänningar som har haft ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl men som kan få ett sådant tillstånd, eller för utlänningar som har haft uppehållstillstånd för studier på ett introduktionsprogram (16 d §). En utlänning som inte har hunnit avsluta sina studier på ett nationellt program eller motsvarande kan få ett uppehållstillstånd för fortsatta studier förutsatt att utlänningen aktivt har deltagit i utbildningen. Ett sådant uppehållstillstånd beviljas med som längst i taget (16 f §). Den som har fullföljt en utbildning på ett nationellt program eller motsvarande kan beviljas ett uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning. Giltighetstiden på ett sådant uppehållstillstånd ska vara och räknas från den dag examensbeviset eller motsvarande är utfärdat (16 h §). Vissa av bestämmelserna om uppehållstillstånd för studier på gymnasienivå syftar även till att säkerställa att ensamkommande barn som saknar ordnat mottagande i hemlandet och som tidigare normalt fick permanent uppehållstillstånd, inte hamnar i ett sämre läge än de barn och ungdomar som omfattas av detta regelverk (16 a § andra stycket, 16 b §, 16 c § andra stycket och 16 e §). För ensamkommande barn som kom till och som beviljats ett uppehållstillstånd, eller fått ett av- eller utvisningsbeslut med uppskjuten verkställighet, på grund av verkställighetshinder som består i att det saknas ett ordnat mottagande i hemlandet gäller mer generösa regler än för andra. De kan beviljas ett uppehållstillstånd som är giltigt om vissa förutsättningar är uppfyllda. Även den som beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder som består i att det saknas ett ordnat mottagande i hemlandet och som hunnit bli vuxen när det tillståndet löper ut omfattas av reglerna om uppehållstillstånd rörande studier på gymnasienivå (16 e §). Den tillfälliga lagen gäller till och med . Därefter, dvs. , träder lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå i kraft. Lagen är tidsbegränsad och innebär bl.a. att det, efter att den tillfälliga lagen har upphört att gälla, finns möjlighet att beviljas uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå, uppehållstillstånd för fortsatta studier, uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning och permanent uppehållstillstånd vid försörjning (1–5 §§). Gymnasieskolan och den kommunala Bestämmelserna om uppehållstillstånd för studier på gymnasienivå knyter an till den reglering som finns i skollagen (2010:800) för gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, den kommunala vuxenutbildningen (komvux) och den särskilda utbildningen för vuxna (särvux). Gymnasieskolan är öppen endast för ungdomar som avslutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning och som påbörjar sin gymnasieutbildning till och med det första kalenderhalvåret de fyller (15 kap. 5 § skollagen). Det förutsätter att personen är bosatt i med vilket, såvitt nu är aktuellt, avses att personen är folkbokförd här. En utlänning som måste ha uppehållstillstånd för att få vistas i får som regel endast folkbokföras om detta villkor är uppfyllt (jfr 29 kap. 2 § första stycket skollagen och 4 § folkbokföringslagen [1991:481]). Vid tillämpning av skollagen kan även den som inte är folkbokförd under vissa förhållanden anses som bosatt i landet (29 kap. 2 § andra och tredje stycket skollagen). Det gäller exempelvis asylsökande och personer som vistas i utan stöd av myndighetsbeslut eller författning. Under förutsättning att de påbörjar studierna har även dessa personer rätt att studera i gymnasieskolan (29 kap. 3 § skollagen). Ungdomar som gått igenom en utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning eller som avlagt International Baccalaureate (IB) är inte längre behöriga för nationella program eller introduktionsprogram i gymnasieskolan (15 kap. 6 § skollagen). De nationella programmen kan vara antingen högskoleförberedande eller yrkesprogram (15 kap. 7 § skollagen). Introduktionsprogrammen syftar till att förbereda elever för vidare utbildning på något av de nationella programmen eller att underlätta etablering på arbetsmarknaden. Bland introduktionsprogrammen finns t.ex. språkintroduktion som syftar till att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilket möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Det finns också yrkesintroduktion som syftar till att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram (17 kap. 3 § skollagen). Ungdomar som ska erbjudas språkintroduktion är inte behöriga att påbörja yrkesintroduktion. Om det inte bedöms finnas synnerliga skäl kan inte den som är behörig till ett yrkesprogram påbörja yrkesintroduktion (17 kap. 11 § skollagen). vuxenutbildning är bl.a. öppen för vuxna det år han eller hon fyller . Det förutsätter bl.a. att personen saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen (20 kap. 20 § skollagen). vuxenutbildning ges på grundläggande nivå, gymnasial nivå och som svenska för invandrare. Utbildning på grundläggande nivå syftar bl.a. till att möjliggöra fortsatta studier och utbildning på gymnasial nivå till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som gymnasieskolan ska ge. Utbildning i svenska för invandrare syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i 2017/18:252 svenska språket. (20 kap. 3–4 §§ skollagen). Asylsökande har inte rätt till vuxenutbildning (29 kap. 3 § skollagen). Bestämmelserna om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå innefattar även en möjlighet till uppehållstillstånd för ungdomar som studerar på allmän kurs motsvarande gymnasieskolan vid folkhögskola. Gymnasieskolans nationella yrkesprogram ska utgöra grund för yrkesverksamhet och fortsatt yrkesutbildning. Inom komvux och särvux är det möjligt att få en motsvarande utbildning. Både inom gymnasieskolan och kommunernas vuxenutbildning erbjuds även andra former av yrkesinriktade utbildningar som syftar till att underlätta etablering på arbetsmarknaden. Dessa utbildningar kan även utgöra ett första steg mot en yrkesexamen. Inom introduktionsprogrammet yrkesintroduktion erbjuds en yrkesinriktad utbildning som kan utformas för en grupp elever eller för enskilda elever. Genom att utforma yrkesintroduktion för en grupp elever har utbildningsanordnaren en möjlighet att på förhand organisera utbildningen med givna kurspaket och erbjuda tydliga och sökbara studievägar för eleverna. Även introduktionsprogrammet individuellt alternativ kan syfta till etablering på arbetsmarknaden och då innehålla yrkeskurser. Inom kommunernas vuxenutbildning har det erbjudits sammanhållna yrkesutbildningar eller yrkespaket som är sammansatta av ett antal nationella yrkesämnen och kurser. Utbildningarna har ofta tagits fram av huvudmän och externa utbildningsanordnare i samverkan med en lokal, regional eller nationell företrädare för ett yrkesområde. kan kommuner ansöka om statsbidrag bl.a. för yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå enligt förordningen (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux). För att utveckla och skapa förutsättningar för ökad samverkan när det gäller planering och genomförande av gymnasial yrkesutbildning för vuxna har regeringen beslutat om förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning som trädde i kraft . Villkor för sådant statsbidrag är bl.a. att de samverkande kommunerna erbjuder kombinationer av nationella kurser i yrkesämnen som är relevanta för ett yrkesområde (sammanhållna yrkesutbildningar). har haft i uppdrag att stödja huvudmännen för utbildningarna att införa regionalt inriktade yrkesutbildningar inom vuxenutbildningen (regeringsbeslut , dnr U2016/04619/GV) och att i sitt arbete med att utforma förslag till sammanhållna yrkesutbildningar inom regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning se till att förslagen även kan tillämpas inom gymnasieskolans introduktionsprogram där så är lämpligt (regeringsbeslut , dnr U2017/01930/GV). Uppdragen redovisades (dnr U2017/05124/GV). har tagit fram exempel på sammanhållna yrkesutbildningar, s.k. yrkespaket, som är utformade utifrån de kompetenskrav som olika branscher Huvudmän som genomför yrkesutbildning inom komvux kan välja om och hur de ska använda förslagen. Det är fortfarande möjligt att lokalt Prop.