prop · H503201 · 2018-04-09 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2017/18:201 revisionsplikten för små aktiebolag Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och slutsatser som görs i av revisionsplikten för små aktiebolag – en reform som kostar mer än den smakar (2017:35). har granskat konsekvenserna av den inskränkning av revisionsplikten för aktiebolag som trädde i kraft . anför att kostnadsbesparingen för de bolag som väljer att inte ha någon revisor är liten och att dessa bolag har lägre tillväxt än bolag som har revisor. Enligt kan reformen, tillsammans med andra regelförenklingar, ha underlättat ekonomisk brottslighet och skatteundandragande. rekommenderar regeringen att verka för att återinföra revisionsplikten för små aktiebolag. Regeringen anser att iakttagelser av reformens konsekvenser är värdefulla och kommer att beakta iakttagelserna i det fortsatta arbetet med regelförenkling samt förebyggandet av ekonomisk brottslighet och skatteundandragande. Iakttagelserna utgör enligt regeringens mening dock inte tillräckliga skäl för att verka för att återinföra revisionsplikten för små aktiebolag. Regeringen vidtar i stället andra åtgärder för att komma till rätta med de problem som tar upp. I skrivelsen behandlas även tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att överväga om fler företag kan undantas från revisionsplikten. Regeringen avser inte vidta några åtgärder med anledning av tillkännagivandet. I och med denna skrivelse anser regeringen att rapport och tillkännagivande är slutbehandlade. Ärendet och dess beredning .............................................................. slutsatser och rekommendation ................ Regeringens bedömning av iakttagelser ................. Regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivande om att fler företag bör undantas av revisionsplikten för små aktiebolag – en reform som kostar mer än den smakar (2017:35) ................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Ärendet och dess beredning har granskat konsekvenserna av att små privata aktiebolag får välja om bolaget ska ha en revisor eller inte. Syftet är att undersöka om de avsedda effekterna med reformen har infriats för de berörda aktiebolagen, vilka konsekvenser reformen har medfört och hur oönskade konsekvenser har hanterats. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten av revisionsplikten för små aktiebolag – en reform som kostar mer än den smakar (2017:35), se bilagan. överlämnades av till regeringen . Med anledning av rapporten överlämnar regeringen denna skrivelse. har tillkännagett för regeringen att den ställer sig bakom det som civilutskottet anför om att regeringen bör ta initiativ till att överväga om fler företag kan undantas från revisionsplikten (bet. 2016/17:CU6, rskr. 2016/17:133). Tillkännagivandet behandlas i avsnitt 5. 2.1Riksrevisionens slutsatser och rekommendation slutsats av granskningen är att nackdelarna med reformen är större än fördelarna. lyfter fram bl.a. följande iakttagelser. De bolag som har valt bort revisor har lägre tillväxt än de som inte har valt bort revisor. Kostnadsbesparingen för bolag utan revisor är liten. Det finns indikationer på att reformen, tillsammans med andra regelförenklingar, kan ha underlättat ekonomisk brottslighet och skatteundandragande. Avsaknaden av revisor försämrar myndigheternas möjlighet att upptäcka sådan brottslighet. Däremot saknas det fortfarande kunskap om huruvida reformen har lett till ökad ekonomisk brottslighet. Antalet fel i årsredovisningarna har ökat. Myndigheterna har inte kunnat kompensera för reformens oönskade konsekvenser och regeringen har inte, som avsett, utvärderat reformen. rekommenderar regeringen att verka för att revisionsplikten för små aktiebolag återinförs. 2.2 Närmare om rapport konstaterar i rapporten att av de aktie- bolag som omfattades av reformen vid utgången av har valt att inte ha revisor (ca 175 000 bolag). Detta anges vara en högre andel än den dåvarande regeringen förväntade sig. är benägenheten att välja bort revision betydligt högre bland mindre och Majoriteten av de bolag som har valt bort revisor 2017/18:201 är verksamma inom en s.k. kontantbransch. Enligt är dessa bolag förknippade med en hög risk för ekonomisk brottslighet. Vidare menar att bolag som saknar revisor växer betydligt långsammare än bolag som har revisor. är nettoomsättningen och antalet anställda i de bolag som har valt bort revisor lägre, vilket medför att de betalar mindre i bolagsskatt. Enligt är en möjlig förklaring till detta att bolagen som saknar revisor medvetet redovisar en lägre ekonomisk aktivitet för att krympa vinsten och därmed undkomma skatt. I rapporten anges att det inte kan uteslutas att bolagen utan revisor har lägre tillväxtambitioner eller tillväxtmöjligheter, eller att den högre tillväxten hos bolag med revisor beror på att revisorn bidrar med goda råd och synpunkter. anser att den direkta kostnadsbesparingen för de bolag som väljer bort revisor är liten, ca per bolag, och därmed mindre än förväntat, vilket var ca per bolag. Till detta kommer enligt bolagens interna kostnader i samband med revisionen. Hur stora dessa är bedöms vara osäkert. anför att den direkta genomsnittliga besparingen för bolagen motsvarar knappt en procent av nettoomsättningen och att effekten på bolagens lönsamhet kan antas vara liten. Vidare har funnit att antalet formaliafel i bolagens årsredovisningar har ökat, något som främst gäller nystartade bolag utan revisor. I rapporten anges även att av bolagen har valt bort revisor i strid med aktiebolagslagen, men att en klar majoritet av dessa bolag följande år har valt revisor. konstaterar att det inte finns någon myndighet som kontrollerar att revisionspliktiga bolag faktiskt utser en revisor. Reformen har enligt åtföljts av en stagnerad prisutveckling på redovisnings- och revisionstjänster och ett minskat antal auktoriserade revisorer. har granskat om , och har kunnat hantera oönskade effekter av reformen. Vad gäller anförs i rapporten att myndigheten inte har ändrat sitt arbetssätt vid granskning och registrering av årsredovisningar, trots att antalet årsredovisningar med felaktig information av mer allvarlig karaktär har ökat sedan reformen. Konstaterade felsummeringar leder inte till att förelägger bolaget att rätta årsredovisningen, utan årsredovisningen registreras ändå. Detta anges i rapporten hänga samman med att inte anser sig utöva tillsyn. saknar enligt kunskap om reformens påverkan på myndigheten och på skattefelet i bolag som saknar revisor. menar att det faktum att bolag saknar revisor skulle kunna innebära att skatt dras undan, men att inte använder denna indikator i sitt arbete, vare sig i kontroller eller uppföljning. Inte heller använder sig av uppgiften i deklarationen som anger om bolagets årsredovisning har varit föremål för revision, då uppgiften inte Vidare anges i rapporten att den nya kontrollmöjlighet som fick i samband med reformen för att säkerställa en grund- Skr. 2017/18:201 läggande kvalitet i företagens redovisning och hjälpa företagen att göra rätt innan de lämnar in deklarationen inte motsvarar förväntningarna. Enligt har den inte resulterat i att företagen gör färre fel i deklarationerna. Vad gäller konstaterar att antalet s.k. mängdärenden har ökat sedan reformen, vilket belastar myndighetens verksamhet och tar resurser i anspråk. Ärendena handlar främst om uteblivna och försenade årsredovisningar. Vidare anges att arbete försvåras av att bolagen saknar revisor. Enligt har revisorernas anmälningar till myndigheten minskat kraftigt, liksom s.k. orena revisionsberättelser, vilket försvårar upptäckten av ekonomisk brottslighet. Vidare hänvisar till en studie som genomfört om reformens effekter på den ekonomiska brottsligheten, enligt vilken aktiebolag som saknar revisor i högre utsträckning än andra bolag används som brottsverktyg. anmärker också att regeringen inte har följt upp reformen och inte heller har uppdragit åt berörda myndigheter att utvärdera vilka konsekvenser reformen fått för deras del. 3Regeringens bedömning av iakttagelser Enligt är den direkta kostnadsbesparingen för bolag som väljer bort revisor liten (), och lägre än den besparing som den dåvarande regeringen förutsåg. beräkning baseras på uppgifter från branschorganisationen . Den dåvarande regeringens uppskattning, liksom den bakomliggande utredningens, baserades på beräkningar gjorda av bl.a. . Enligt den uppskattningen var den genomsnittliga direkta kostnaden för revisionen av de 160 000 minsta aktiva aktiebolagen per bolag (SOU 2008:32 s. 130 f. och prop. 2009/10 s. 67 och 98). Enligt regeringens mening är både den dåvarande regeringens och beräkningar av kostnadsbesparingen osäkra. När det gäller dagens kostnadsläge ligger det i sakens natur att det är svårt att förutse vad det skulle innebära för revisionsarvodenas storlek om revisionsplikten för små aktiebolag återinförs. Det kan anmärkas att även enligt beräkning av revisionsarvodena så uppgår den sammanlagda direkta besparingen för de små aktiebolag som har valt revisor till . anför vidare att det finns indikationer på att reformen kan ha ökat skatteundandragandet. Enligt kan en avtagande tillväxttakt tyda på att bolag som har valt bort revisor undanhåller staten mer skatt . När reformen genomfördes angav den dåvarande regeringen att reformen skulle kunna medföra förlorade skatteintäkter. 2017/18:201 att skatteintäkterna från aktiebolag och handelsbolag sammantaget skulle minska med (prop. 2009/10:204 s. 89 f. och 103). Enligt regeringens mening är sådana beräkningar förenade med stor osäkerhet. Att det enligt finns indikationer på att skatteundandragandet kan ha ökat med anledning av reformen är ändå på så sätt i linje med vad som förväntades. ger inte besked om huruvida skatteundandragandet faktiskt har ökat och i så fall i vilken mån förekomsten av revision hade kunnat förebygga det ökade undandragandet. iakttagelse om minskad tillväxt för bolag som valt bort revisor är, enligt regeringens mening, en svag indikator för skatteundandragande. Det finns alternativa tänkbara förklaringar till den lägre tillväxten, vilket även nämner i sin rapport. Det är regeringens uppfattning att det skulle behövas en mer utförlig analys, inbegripet en kontroll av fler faktorer, för att verifiera att skatteundandragandet har ökat bland bolag som saknar revisor och i så fall i vilken omfattning. Av framgår att antalet förelägganden från till bolagen angående formaliafel i bolagens årsredovisningar har ökat sedan reformen. Det bör anmärkas att den statistik som hänvisar till även inkluderar förelägganden med anledning av brister i årsredovisningarna för bolag med revisor. Dessutom visar den senaste statistiken att antalet förelägganden som andel av inlämnade årsredovisningar sjönk . I vilken utsträckning de materiella bristerna i bolagens årsredovisningar har ökat framgår inte av rapporten. Vad gäller iakttagelse att inte fullt ut har anpassat sina arbetsrutiner till reformen vill regeringen lyfta fram att flera åtgärder vidtagits för att motverka fel i inlämnade årsredovisningar. Bland annat har på uppdrag av regeringen på sin webbplats lagt ut ett urval av granskade och registrerade årsredovisningar så att företagare på ett enkelt sätt kan hitta goda exempel. Dessutom arbetar kontinuerligt genom bl.a. seminarier och webbpresentationer med att öka företagens kunskaper om hur årsredovisningar ska upprättas. På webbplatsen finns information från flera myndigheter om hur man driver företag. Dessutom har på uppdrag av regeringen alldeles infört en frivillig digital tjänst för inlämning av finansiell information avseende årsredovisningar. Tjänsten förebygger genom automatiserade kontroller flertalet av de formaliafel, liksom felsummeringar, som förekommer. anför vidare att de felsummeringar som uppmärksammar inte föranleder att bolagen föreläggs att rätta årsredovisningen. Detta är enligt regeringens mening en naturlig konsekvens av att inte har möjlighet att ta ställning till om de siffror i årsredovisningarna som ska summeras är korrekta. har inte tillgång till underliggande räkenskapsmaterial. I samband med reformen fick ökade resurser och utökade kontrollmöjligheter, vilket enligt inte har bidragit till att antalet fel i företagens räkenskaper har minskat. även att inte använder avsaknaden av revisor som en indi- Skr. 2017/18:201 kator i sitt arbete. De nya kontrollmöjligheterna innebär att får förelägga den som är eller kan antas vara bokföringsskyldig eller som är en juridisk person att lämna uppgift som verket behöver för att kunna kontrollera dokumentationsskyldigheten. Dokumentationsskyldigheten innebär att den som är deklarationsskyldig i skälig omfattning genom bl.a. räkenskaper ska se till att det finns underlag för att fullgöra och kontrollera en uppgiftsskyldighet. Regeringen anser att , som tillämpande myndighet, behöver beskriva hur kontrollmöjligheterna används för att bidra till en mer fullständig bild. I samband med reformen infördes även en skyldighet för företagen att lämna uppgift om huruvida årsbokslutet eller årsredovisningen som ligger till grund för inkomstdeklarationen har upprättats med hjälp av en uppdragstagare och om den reviderats av en revisor. har i den löpande myndighetsdialogen tydliggjort för regeringen att myndigheten inte bortser från sådana uppgifter, men att de inte har någon större betydelse vid kontrollurvalet. Vad gäller iakttagelse att avsaknaden av revisor i många små aktiebolag försvårar arbete är det enligt regeringens mening naturligt att insynen i och kontrollen av bolag som valt bort revisor blir sämre. nya digitala tjänst ger bättre möjligheter att genomföra brottsutredningar och kan enligt regeringens mening förbättra situationen. 4Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen välkomnar och anser att gör värdefulla iakttagelser av reformens konsekvenser. Regeringen ser allvarligt på slutsatsen att reformen, tillsammans med andra regelförenklingar, kan ha underlättat för ekonomisk brottslighet och skatteundandragande. Ett fungerande skattesystem där var och en gör rätt för sig är en förutsättning för välfärden. Ekonomisk brottslighet och skatteundandragande skadar den fria och rättvisa konkurrensen mellan företagen. Att motverka ekonomisk brottslighet och skatteundandragande har därför hög prioritet för regeringen. iakttagelser utgör dock inte tillräckliga skäl för att regeringen ska verka för att återinföra revisionsplikten för små aktiebolag. Ett skäl mot ett återinförande, som inte berör i rapporten, är att det på grund av den begränsade tillgången på auktoriserade revisorer sannolikt skulle krävas en lång övergångstid (jfr prop. 1981/82:171 s. 8 f.). En återinförd full revisionsplikt skulle också avvika från den väg som har valts inom EU. De flesta medlemsstater har mycket högre gränsvärden för när ett bolag måste ha en revisor. Det förslag till EU-direktiv som kommissionen avser att lägga fram , det s.k. bolags- rättspaketet, kommer sannolikt att underlätta ytterligare för aktiebolag att på olika sätt flytta över gränserna, något som gör det svårare för att ha en revisionsplikt som kraftigt avviker från andra medlemsstater. Det bör framhållas att en ökad digitalisering kan förväntas få stor bety- delse, både för att höja kvaliteten på årsredovisningarna och för att före- bygga oegentligheter i allmänhet, jämför även med Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter – en skrivelse om politikens inriktning (skr. 2017/18:47). Även om bedömer att det saknas kunskap om huruvida inskränkningen av revisionsplikten har lett till ökad ekonomisk brottslig- het, ger anledning att i ett större sammanhang överväga åtgärder för att motverka att aktiebolag används som verktyg för brott och andra oegentligheter. farhågor i detta avse- ende har stöd bl.a. i reformens förarbeten (se prop. 2009/10:204 s. 66 och slutsats i rapporten på den ekono- miska brottsligheten efter avskaffandet av revisionsplikten för mindre aktiebolag () är följdriktigt att avsaknaden av en revisor är en riskfaktor för att bolag används som brottsverktyg. Vidare beskriver i rapporten infilt- ration av företag (Brå 2016:10) hur bolag på olika sätt infiltreras för att utnyttjas för ekonomisk brottslighet. Även har i olika sam- manhang lyft fram bekymmer med bolagskapningar och användning av s.k. målvakter i samband med ekonomisk brottslighet. allvarligt på att seriösa företagare tvingas verka på en marknad där eko- nomisk brottslighet snedvrider konkurrensen. Mot denna bakgrund överväger regeringen att tillsätta en utredning för att ta fram möjliga åtgärder för att försvåra användningen av företag som verktyg för brott. Regeringen och myndigheterna arbetar även på andra sätt för att mot- verka den ekonomiska brottsligheten. ge i uppdrag till att i dialog med och utveckla metoder och arbetssätt vid för att utöka kontrollfunktionen vid registrering av olika företagsuppgifter, t.ex. vid inlämnandet av årsredovisningar. Vidare har alldeles redovisat ett regeringsupp- drag om hur myndigheten arbetar utifrån sin instruktion med att före- bygga ekonomisk brottslighet. föreslår flera åtgärder inom ramen för myndighetens verksamhetsområde för att i ökad utsträckning förebygga sådan brottslighet. Den nya digitala tjänsten för ingivning av årsredovisningar bedöms förbättra möjligheterna att upptäcka ekonomisk brottslighet och förväntas också kraftigt minska antalet kompletterings- Dessutom har alldeles inrättat en enhet på avdelningen för företagsregistrering, som ska ansvara för och samordna myndighetens arbete med ekobrottsfrågor. har därutöver i två skrivelser till lämnat förslag som syftar till att förbättra bolagsregistrets kvalitet. elserna bereds i . Det bör även framhållas att regeringen arbetar aktivt för att motverka Regeringen följer därför kontroll- arbete och skattefelets utveckling noga. I det inkluderas att ta del av erfarenheter av de utökade kontrollmöjligheterna. ingen kan därigenom få ökad kunskap om hur inskränkningen av revi- Skr. 2017/18:201 sionsplikten har påverkat skattefelet, för att på kunna över- väga lämpliga åtgärder. Med anledning av iakttagelse att företag som väljer bort revisor i hög utsträckning finns inom kontantintensiva branscher kan nämnas att det i vissa av dessa verksamheter har införts krav på att föra personalliggare och att ha kassaregister. Regeringen har föreslagit att kravet på personalliggare fr.o.m. även ska gälla i kropps- och skönhetsvårdsverksamhet, fordonsserviceverksamhet samt livsmedels- och tobaksgrossistverksamhet (prop. 2017/18:82). I betänkandet Beräkning av skattetillägg – en översyn av reglerna (SOU 2017:94) föreslås åtgärder mot skatteundandraganden som träffar samtliga deklarationsskyldiga. Syftet är att förstärka skattetilläggets allmänpreventiva effekt och att öka incitamenten för företagen att göra rätt från början. Betänkandet har remitterats. Vidare har regeringen beslutat att ge en utredare i uppdrag att se över F-skattesystemet för att bl.a. bekämpa skatteundandraganden. Som påpekar har varken regeringen eller den tidigare regeringen följt upp genomförandet av revisionspliktsreformen. Enligt regeringens mening finns det , mot bakgrund av iakttagelser och de ovan redovisade pågående åtgärderna, inte skäl för att göra någon övergripande utvärdering av reformen, t.ex. i form av en statlig utredning. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. 5Riksdagens tillkännagivande om att fler företag bör undantas från revisionsplikten har i ett tillkännagivande till regeringen anfört att regeringen bör ta initiativ till att överväga om fler företag kan undantas från revisionsplikten (bet. 2016/17:CU6, rskr. 2016/17:133). Enligt är det angeläget att minska de administrativa bördorna Ett led i det arbetet var revisionspliktsreform. konstaterar att lagstiftningen nu har varit i kraft och att reformen enligt inte inneburit något betydande Mot denna bakgrund anser att det finns anledning att överväga om fler företag kan undantas från revisionsplikten. är det en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ och i lämpligt sammanhang återkomma till och redovisa resultatet Även regeringen anser att det är viktigt att minska de administrativa bördorna för företagen. Regeringen arbetar aktivt med att på olika sätt göra det enklare att starta och driva företag i . mål i detta förenklingsarbete är att minska de administrativa kostnaderna I det arbetet är digitalisering ett viktigt verktyg, som t.ex. 2017/18:201 den digitala tjänsten för ingivning av årsredovisningar som alldeles införts hos . Regeringen överväger kontinuerligt åtgärder för att göra det enklare för företag, bl.a. när det gäller bokföring. Regeringen lämnar också i budgetpropositionen en uppföljning av målen för förenklingsarbetet. När det gäller revisionspliktens omfattning bör det dock givetvis beaktas att i sin granskning av konsekvenserna av reform funnit att nackdelarna med reformen är större än fördelarna. rekommenderar därför regeringen att verka för att återinföra revisionsplikten för små aktiebolag. rekommendation till regeringen står därmed i ett motsatsförhållande till tillkännagivandet. Som framgår ovan pågår det inom och berörda myndigheter arbete som syftar till att motverka de oönskade konsekvenser av reformen som tar upp i sin rapport. Regeringen anser att innan detta arbete har kommit längre, och det är klart vilka förändringar som EU:s bolagsrättspaket medför, är tiden inte mogen för att ta initiativ till att överväga en ytterligare inskränkning av revisionsplikten. Mot denna bakgrund avser regeringen inte att vidta några åtgärder med anledning av tillkännagivandet och anser det därmed vara slutbehandlat. Avskaffandet av revisionsplikten för små aktiebolag – en reform som kostar mer än den smakar är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-465-0 rir 2017:35 omslagets originalfoto: kestere tryck: interntryckeri, 2017 E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N T I L L R I K S D A G E N B E S L U T A D : 2 0 1 7 - 1 2 - 1 2 D N R : 3 . 1 - 2 0 1 6 - 0 8 6 6 R I R 2 0 1 7 : 3 5 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport: Avskaffandet av revisionsplikten för små aktiebolag – en reform som kostar mer än den smakar har granskat reformen om att avskaffa revisionsplikten för små aktiebolag. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Den innehåller slutsatser som avser regeringen, , och samt rekommendationer till regeringen. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisor har varit föredragande. Ställföreträdande enhetschef , ämnessakkunnig och enhetschef har medverkat i den slutliga handläggningen. R I K S R E V I S I O N E N A V S K A F F A N D E T A V R E V I S I O N S P L I K T E N F Ö R S M Å A K T I E B O L A G R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Processanalys av myndigheternas arbetssätt i relation till reformen Många aktiebolag har valt bort revision Kostnadsbesparing för bolag som valde bort revision Lägre tillväxttakt för bolag som valde bort revision Formaliafel i årsredovisningarna har ökat Relativpriset på revisionstjänster och antalet revisorer har minskat En liten andel aktiebolag bryter mot revisionsplikten har noterat fler fel i årsredovisningarna rutiner omfattar inte felsummeringar nya kontrollmöjlighet har inte motsvarat förväntningarna