prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — Regeringen har i skrivelsen om lärdomar av flyktingsituationen (skr. 2016/17:206) redovisat sin bedömning och åtgärder med anledning av iakttagelser och slutsatser. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2017/18SfU8, rskr. 2017/18:15). har granskat Strålsäkerhets- myndighetens tillsyn av kärnkraftsreaktorer i drift. Regeringen har i skrivelsen om kärn- kraftstillsyn (skr. 2017/18:66) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2017:31 Finansieringssystemet för kärnavfallshantering har granskat finansierings- systemet för kärnavfallshantering. Regeringen har i skrivelsen om om finansierings- systemet för kärnavfallshantering (skr. 2017/18:141) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Tabell 2.48 UO 7 Anslag Utgiftsområdet omfattar internationellt utvecklingssamarbete. Utfallet blev , vilket är (4,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2016 blev utfallet (14,) högre. Lägre avräkningsbara kostnader för asylsökanden medförde högre utgifter för biståndsverksamheten Utfallet för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet (5,0 den ursprungliga budgeten och (15,) högre än Enligt biståndskommittén vid och utveckling (/DAC) är vissa kostnader för asyl- mottagandet under utgiftsområde 8 Migration klassificerade som bistånd och finansieras inom biståndsramen. Eftersom antalet asylsökande blev lägre jämfört med beräkningarna i den ursprungliga budgeten minskade de kostnader som klassificeras som bistånd. Prognosen som låg till grund för statens ursprungliga budget var att ca 51 000 personer skulle söka asyl men ansökte i stället 25 666 personer om asyl. För att skulle nå upp till den av fastställda biståndsramen om av bruttonationalinkomsten (BNI) beslutade därför i enlighet med propositionerna Vår- och Höständringsbudget Ramen för utgiftsområdet är baserad på BNI:s utveckling. BNI räknas fram med hjälp av det internationella regelverket i Europeiska national- räkenskapssystemet (ENS). Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats som beslutat om för varje enskilt år. Biståndsramen var av BNI enligt ENS 2010. Vid beräkningen av bistånds- ramen i budgetpropositionen används den senaste tillgängliga BNI-prognosen. Det totala svenska biståndet rapporteras till /DAC, som ansvarar för att sammanställa medlemsländernas bistånds- statistik. Rapporteringen till /DAC görs efter avslutat budgetår. I den ingår samtliga kostnader, inklusive kostnader under andra utgiftsområden än utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, som klassificeras som bistånd enligt /DAC:s biståndsdirektiv. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.49 Utfall för bistånd 2007–2017 1 Den senaste tillgängliga BNI-prognosen vid rapporteringstillfället till DAC används. Internationellt bistånd, som klassificeras som bistånd enligt DAC:s definition Utgifterna inom andra utgiftsområden avser huvudsakligen kostnader för asylsökande från utvecklingsländer (utgiftsområde 8 Migration), administration av bistånd inom Utrikesförvalt- ningen samt den del av bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s preliminära utfallet för biståndet 2017 som rapporterades till /DAC, i enlighet med dess redovisningsprinciper, blev . Det motsvarar av BNI enligt ENS 2010. Det finns två huvudsakliga anledningar att biståndsramen skiljer sig från det preliminära utfallet som rapporterades till /DAC. Dels gör /DAC:s redovisningsprinciper gällande att lagda skuldsedlar ska rapporteras i sin helhet även om inga utbetalningar har skett under innevarande år. Dels var utfallet för asylkostnader som ingår i biståndsramen något högre än i den slutliga budgeten, dvs. Asylkostnaderna som ingår i biståndsramen baseras i Budgetpropositionen på prognos . De budgeterade asylkostnaderna som ingår i biståndsramen uppdaterades sedan i propo- sitionen Vårändringsbudget , och slutligen i propositionen Höständringsbudget . Tabellen nedan visar dessa förändringar . Tabell 2.50 Utveckling av budgeterade asylkostnader som ingår i biståndsramen prognos (datum) Genomsnittlig dygnskostnad, kronor Asylkostnader som ingår i biståndsramen, Den genomsnittliga vistelsetiden i Migrations- verkets mottagningssystem blev i stället för som ursprungligen beräknades i statens budget. Den längre vistelsetiden förklarades av att många av asylansökningarna var komplexa och tog än beräknat att avgöra. Den genomsnittliga dygnskostnaden blev något högre bl.a. till följd av högre ersättningar till kommunerna för ensamkommande barn. De asylkostnader som rapporterades till /DAC () är något högre än de som ingick i slutlig höständrings- budget (). således att regeringen avräknade ett lägre belopp från biståndsramen jämfört med det preliminära utfallet. Av det totala antalet asylsökande kom från låg- och medelinkomstländer. Det är endast kostnader för dessa personer i , som ingår i biståndet. Både det preliminära rapporterade utfallet till /DAC och de budgeterade avräkningarna inkluderade kostnader för mottagande av personer som vidarebosattes i , s.k. kvot- flyktingar, varav de budgeterade kostnader uppgick till medan utfallet till /DAC var . Tabell 2.51 UO 7 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . Det utestående åtagandet uppgick till . Skillnaden mellan bemyndigandet och det utestående åtagandet uppgick till . De största beloppsmässiga skillnaderna är relaterade till områdena , forskningssamarbete, , reformsamarbete i , och samt och . Regeringen har ingått avtal med Internationella utvecklingsfonden () och Afrikanska utvecklingsfonden (AfDf) om deltagande i det multilaterala skuldavskrivnings- initiativet (MDRI). Avtalen är utformade med en bindande (unqualified commitment) och en icke bindande del (qualified commitment). Den bindande delen av avtalen redovisas som ekonomiska åtaganden mot bemyndigandet i tabellen ovan. Den icke bindande delen av avtalen som inte redovisas mot bemyndigandet och som kräver ett godkännande av beräknas uppgå till . Av detta avser () och AfDf (). S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.52 UO 7 Garantier Miljoner kronor eller annan angiven valuta n () 1 banken (AfDB) 2 banken (IDB) 3 banken (AsDB) 4 2015/16:1, bet 2015/16:UU2, rskr. 2015/16:99 . 2012/13:1, bet. 2012/13:UU2, rskr. 2012/13:91. 2010/11:1, bet. 2010/11:UU2, rskr. 2010/11:98 . 2009/10:1, bet. 2009/10:UU2, rskr. 5Prop.2013/14:2, bet. 2013/14:FiU11, rskr. 6Prop 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU2, rskr. 2016/17:123 -124 1987/88:9, bet. 1987/88:UU9. 8Valutakurser från per . EUR= 9,8497 CHF= 8,4281 SDR= 11,7238 S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.53 UO 7 Övriga krediter Kredit för infriande av kapitalgarantier Kredit för infriande av Kredit för infriande av Sidas garantier3 2001/02:1 (vol 1), bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34. 2Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203).3 Prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:UU2, rskr. 3Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). RiR 2017:36 Sida-finansierad myndighets- samverkan – goda förutsättningar för bistånds- effektivitet har granskat om den av Sida finansierade tjänsteexport som svenska myndigheter utför i form av myndighets- samverkan har bidragit till att skapa förutsättningar för biståndseffektivitet vad gäller ägarskap och samordning samt verksamhetens regelefterlevnad i fråga om prissättning och upphandling. Regeringen har i skrivelsen om Sida-finansierad myndighets- samverkan (skr. 2017/18:219) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.54 UO 8 Anslag -19,5 Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade -29,0 Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m fl. -1,8 Utgiftsområdet omfattar frågor som rör utlänningars rätt att resa in i och vistas i samt frågor som rör mottagande av asylsökande. Utfallet uppgick till och är därmed (22,) högre än vad som ursprungligen anvisades i statens budget. Jämfört med 2016 blev utgifterna (3,) lägre. Antalet ärenden på på fortsatt höga nivåer Utgifterna för anslaget 1:1 uppgick till 2017, vilket är (1,) högre än vad som ursprungligen anvisades i budgeten och (0,) högre än 2016. har expanderat kraftigt som en följd av att antalet asylsökande ökade , för att kulminera . Antalet asylsökande har därefter minskat kraftigt. Trots detta är utgifterna på förvaltningsanslag så gott som oförändrade jämfört med . Även om antalet asylsökande har minskat har ärendenivåerna varit fortsatt höga. Bland annat beroende på att antalet ärenden som avser förlängningsansökningar ökat kraftigt, från 47 till 18 154 . Jämfört med ökade personalkostnaderna med (2,) till . Antalet årsarbetskrafter ökade från 7 2016 till 7 153 . Medelantalet anställda ökade med 363 personer till 8 562 (4,) jämfört med . Ersättningar och bostadskostnader blev högre än statens budget 2017 Utgifterna för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader blev . Det är () högre än ursprungligen anvisat i statens budget. För att finansiera de högre utgifterna beslutade i enlighet med propositionen Höständringsbudget om ändringar i statens budget och anvisade sammantaget ytterligare . Ersättningarna till asylsökande, kommuner och landsting uppgick till , vilket är högre än budget. Det är framförallt ersättningarna till kommunerna som blivit högre än beräknat i den ursprungliga budgeten. Orsaken är dels att ansökningarna om ersättning för ensam- kommande barns boende från kommunerna uppgick till ett högre belopp än vad som antogs i budgetpropositionen , dels en efter- släpning av ansökningar om ersättningarna från kommuner 2017 avseende , som delvis betalades ut . Även utgifterna för asylsökandes boende blev högre än beräknat, utgifterna uppgick till . Det är högre än i den ursprungliga budgeten. Orsaken är främst att det genomsnittliga antalet inskrivna i mottagnings- system blev högre än beräknat i statens budget. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Det genomsnittliga antalet inskrivna personer i mottagande uppgick till 95 577 personer (varav 14 990 ensam- kommande barn och unga), vilket är 6 977 fler än vad regeringen ursprungligen beräknade (7,). Utgifterna för ersättningar och bostadskostnader minskade jämfört med Utgifterna för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader minskade med (7,) jämfört med . Ersättningarna till asylsökande, kommuner och landsting ökade med (6,) medan utgifterna för anläggnings- boende minskade med (60,). Orsaken till att ersättningarna till asylsökande, kommuner och landsting ökade är främst att handlagt ett stort antal ansökningar från kommunerna om ersättningar för ensamkommande barn och unga som avser kostnader . Ersättningarna till kommunerna som enbart (31,), 2016 till 2017. Minskningen beror främst på att antalet ensamkommande i mottagningssystem minskat. Det beror även på att ersättningen till kommunerna för ensamkommande barns boende från sker enligt ett nytt ersättningssystem. uppgick det genomsnittliga antalet ensamkommande barn och ungdomar i mottagningssystemet till 14 990, vilket är en minskning med 14 332 (48,) jämfört med . Tabell 2.55 Asylsökande m.m. 2017 -11,3 -9,9 -13,4 -39,2 -40,9 -32,6 -40,8 -59,6 -10,0 -49,0 varav barn födda i -37,5 -68,6 -80,0 boende (ABO) -43,7 eget boende (EBO) -6,3 -67,3 -39,3 - varav ens. -48,9 -37,2 Anm.: Statistiken omfattar uppehållstillstånd beviljade i första instans från såväl som ambassader i utlandet samt beslut i högre instans (migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen). Statistiken omfattar bara beviljade förstagångsbeslut, det vill säga personer som haft ett tidsbegränsat uppehållstillstånd och blir beviljade en förlängning av detta, är exkluderade. Det genomsnittliga antalet inskrivna personer i mottagningssystemet, exklusive ensam- kommande barn och unga, minskade med 47 827 (37,), från 128 414 till Det lägre antalet inskrivna har medfört att utgifter för anläggningsboende minskat med (60,) jämfört med . Det medförde även att utgifterna för dagersättning till asylsökande liksom ersättningarna till landstingen minskade med respektive jämfört med . Utgifterna för offentliga biträden högre än budgeterat Utgifterna för anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden blev (103,) högre än ursprungligen anvisade medel och (39,) högre än 2016. Orsaken är framför allt att andelen beslut för grupper med hög biträdesandel blev högre än beräknat. Det gäller framför allt ensamkommande barn, personer som skrivits upp i ålder eller fyllt samt andra sökanden från , , och statslösa. Anslaget har överskridits med utan regeringens medgivande. Utgifterna för anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade blev lägre än beräknat och lägre än 2016. Antalet utresor med hjälp av har minskat från 16 414 till 9 057 . Utgifterna för anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål blev lägre än beräknat, trots att antalet inkommande migrationsmål har ökat kraftigt. Domstolarna har dock inte kunnat rekrytera personal för att fullt ut klara måltillströmningen. Jämfört med ökade utgifterna emellertid med (35,). Orsaken är den rekrytering som skett för att omhänderta det ökande antalet mål. Antalet inkommande och avgjorda mål ökade respektive . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.56 UO 8 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . Åtagandena gäller det nationella programmet Arbetet med bidrags- ansökningar från EU:s Asyl-, migrations- och integrationsfond (AMIF). iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Myndigheten har per överskridit totalt disponibelt belopp inklusive beviljad anslagskredit för anslaget 1:6 ap. Offentligt biträde i utlänningsärenden under utgiftsområde 8 med . För- hållandet framgår av avsnitt 3.2.5 på s. 19 i myndighetens årsredovisning. RiR 2017:10 Kommunersättningar för migration och integration – ett ogenomtänkt system har granskat systemet för kommunersättningar för migration och integration. Regeringen har i skrivelsen om kommunersättningar för migration och integration (skr. 2017/18:33) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2017/18:SfU14, rskr. 2017/18:159). S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 RiR 2017:25 Konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut har granskat konsekvensanalyser som regeringen låtit kommittéväsendet och ta fram inför migrations- politiska propositioner. Regeringen har i skrivelsen om konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut (skr. 2017/18:125) redovisat vilka åtgärder som har vidtagits eller avses vidtas med anledning av gransknings- rapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Tabell 2.57 UO 9 Anslag Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden -10,8 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet -5,3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning -39,2 Kostnader för statlig assistansersättning -10,1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet -7,0 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 1:9 (2016) Bidrag för samordning och tillgänglighet -1,5 -1,6 Utgiftsområdet omfattar hälso- och sjukvårdspolitik, folkhälsopolitik, funktions- hinderspolitik, politik för sociala tjänster, omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg, stöd till personer med funktionsnedsättning samt barnrättspolitik. Utfallet uppgick till och blev därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2016 blev utgifterna (6,) högre. Utgifterna för läkemedelsförmånerna översteg överenskommet belopp 2016 Utfallet för anslaget 1:5 Bidrag för läkemedels- förmånerna uppgick till , vilket är (6,) högre än vad som anvisades i statens budget. I avtalet mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) om statens bidrag till landstingen för kostnader för läkemedels- förmåner m.m. ingick precis en vinst- och förlustdelningsmodell. Utgifterna innebar att staten enligt modellen skulle ersätta landstingen med ytterligare . Denna utgift belastade anslaget . Den 12 respektive 15 undertecknade staten och SKL en överenskommelse . På grund av de resterande utgifterna och att de prognostiserade utgifterna inte bedömdes rymmas inom anslaget anvisade anslaget ytterligare i enlighet med propositionen Vårändringsbudget . Bidraget betalas normalt ut med två månaders eftersläpning. Om utbetalningarna justeras för den förskotts- betalning om som gjordes blev utbetalningarna . uppgick de utbetalda bidragen till , vilket är en ökning med jämfört med utbetalningarna som avsåg 2016. Det är framförallt kostnaderna för (antikoagulantia som t.ex. används vid strokeförebyggande vid förmaksflimmer), TNF- alfahämmare (immundämpande läkemedel som används bl.a. vid reumatiska sjukdomar), cancerläkemedel och läkemedel vid ADHD och diabetes som ökade. Kostnader för assistansersättning lägre än beräknat Utfallet för anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till 23 310 miljoner S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Det är (10,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror bl.a. på att antalet brukare i ersättningen minskat i en snabbare takt än beräknat. Färre personer beviljades assistans- ersättning och antalet personer som fick sin ersättning indragen ökade. hade 15 970 personer assistansersättning, varav var kvinnor och var män. Antalet personer med assistansersättning har minskat jämfört med föregående år. En annan orsak till att utfallet blev lägre än anvisat är att utbetalningsgraden för ersättningen blev lägre än beräknat, dvs. att antalet utbetalade timmar blev lägre än antalet beviljade timmar enligt beslut om assistans- ersättning. Det genomsnittliga antalet beviljade timmar per person ökade dock från till . Schablonbeloppet som betalar ut för varje utförd assistanstimme ökar , detsamma gäller det högsta möjliga timbeloppet som ligger över schablonbeloppet. var schablon- beloppet och det högsta möjliga timbeloppet . Det genom- snittliga timbeloppet i assistansersättningen 2017 var . Schablonbeloppet var och det högsta möjliga timbeloppet . Det genomsnittliga timbeloppet i assistansersättningen 2016 var . Jämfört med föregående år ökade utgifterna för assistansersättning med . Åren är dock inte helt jämförbara eftersom övergick från förskottsbetalning till efterskottsbetalning vilket ledde till att relativt lite assistansersättning betalades ut . Det medförde lägre utgifter med ca . Regeländring i socialförsäkringsbalken möjliggör beslut om flera schablonbelopp har social- försäkringsbalken, där assistansersättningen regleras, ändrats. Ändringen innebär att det är möjligt för regeringen att besluta om mer än ett schablonbelopp. Tabell 2.58 UO 9 Beställningsbemyndiganden Bidrag till folkhälsa och arbetsliv och välfärd: Inom utgiftsområdet har beslutat om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan be- myndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Huvuddelen av skillnaden avser anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård där ett bemyndigande beslutades i enlighet med Höständringsbudget (prop. 2017/18:2) i samband med att ansökt om att Europeiska läkemedels- myndigheten () skulle omlokaliseras till . I och med EU:s beslut att lokalisera myndigheten till ett annat land utnyttjades inte bemyndigandet. Tabell 2.59 UO 9 Inomstatliga lån S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 RiR 2017:3 Staten och SKL – en slutrapport om statens styrning på vårdområdet har granskat statens styrning på vårdområdet. Regeringen har i skrivelsen om statens styrning på vårdområdet (skr. 2016/17:194) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2017/18:SoU4, rskr. 2017/18:12). RiR 2017:19 Överutnyttjande av tandvårdsstödet till följd av överbehandling har granskat överutnyttjandet till följd av överbehandling inom det statliga tandvårdsstödet. Regeringen har i skrivelsen om överutnyttjande av tandvårdsstödet till följd av överbehandling redovisat vilka åt- gärder som vidtagits och avses vidtas (skr. 2017/18:65). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har tillkännagett som sin mening att regeringen i sin pågående utredning av möjligheterna att avansluta tandvårdsgivare som missköter sig från det statliga tandvårdsstödet, bör ha som utgångspunkt att lika villkor, tillsyn och uppföljning ska gälla för alla som bedriver tandvård, oavsett driftsform. har därmed beslutat lägga regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2017/18:SoU7, punkt 1 och 2, rskr. 2017/18:187). S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Tabell 2.60 UO 10 Anslag Sjukpenning och rehabilitering m.m. -9,7 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. -2,1 -0,2 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet -6,5 Ersättning för höga sjuklönekostnader -2,3 -4,8 Utgiftsområdet omfattar ersättningar vid sjukdom och funktionsnedsättning, bl.a. sjuk- penning, rehabiliteringspenning, aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning och bidrag för sjukskrivningsprocessen. Området omfattar även myndigheterna och Inspektionen för socialförsäkringen. Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och blev därmed (4,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2016 blev utfallet (3,) lägre. Utgifter för sjukpenning lägre än beräknat och föregående år Utfallet för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. blev , vilket är (9,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Skillnaden beror främst på att antalet utbetalda nettodagar för sjukpenning blev lägre än beräknat. betalades sjukpenning ut för 55,8 miljoner nettodagar, vilket är 6,2 miljoner nettodagar färre än beräknat. Även utgifterna för rehabiliteringspenning blev lägre. betalades rehabiliteringspenning ut för 1,9 miljoner nettodagar vilket är 1,4 miljoner nettodagar färre än beräknat. Jämfört med föregående år blev utfallet på anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. (5,) lägre. Det är främst utgifterna för sjukpenning som blev lägre. Tabell 2.61 Statistik över sjukpenning och sjukfall Antal personer som fick -9,7 -10,0 -9,2 varav kvinnor med sjukpenning -14,0 varav män med sjukpenning på -12,5 varav kvinnor med sjukpenning -2,9 varav män med sjukpenning på -2,4 Antal startade sjukfall, per -2,9 -3,2 -2,3 (miljoner dagar) -5,7 Andel pågående sjukfall med psykiatriska diagnoser, procent, ökade antalet sysselsatta vilket medförde att antalet personer som omfattas av förmånen ökade. Trots detta minskade antalet nettodagar för sjukpenning totalt med 3,4 miljoner (5,) jämfört med . Inflödet av nya sjukfall har minskat och i genomsnitt startade 47 200 sjukfall vilket är en minskning jämfört med . Även sjukfallens varaktighet har minskat och då främst under det första sjukskrivningsåret. avslogs av initiala ansökningar om sjukpenning jämfört under föregående år. andelen avslag till 2017 att jämföra föregående år. Andelen avslag under pågående sjukfall ökade också. berodde av de avslutade sjukfallen på ett avslag jämfört föregående år. Andelen avslag för män ökade från . För kvinnor ökade andelen avslag från 2017. Antalet personer som fick sjukpenning minskade från 224 952 till 203 070 personer för samma månad 2017, vilket motsvarar en minskning för män och för kvinnor.