prop · H503118 · 2018-03-14 00:00:00 — Förfarandet inleddes genom att kommissionen publicerade förvarningsrapport med en preliminär ekonomisk analys av medlemsstaterna, inklusive en resultattavla med elva makroekonomiska indikatorer och tre sysselsättningsindikatorer. Utifrån den preliminära analysen föreslogs vilka medlemsstater som skulle djupgranskas för att där påvisa eventuella makroekonomiska obalanser. överskred tre av indikatorerna angivna tröskelvärden (minskande exportmarknadsandelar, snabbt stigande bostadspriser och hög privat skuldsättning) och kommissionen inledde en djupgranskning av likt . I djupgranskningen konstaterades makro- ekonomiska obalanser som inte bedömdes vara allvarliga. Det framhölls att fortsatta åtgärder behövdes särskilt för hushållens skuldsättning och de snabbt ökande bostadspriserna för att minska risken för skadliga effekter på ekonomin. Samtliga djupgranskningar publicerades som del av kommissionens landrapporter . Dessa var sedan en del av underlagen för de landsspecifika rekommendationer som presenterades . Samråd om 2017 års förvarningsrapport, kommissionens landrapporter och de landsspecifika rekommendationerna, ägde rum med , samt , mars, . informerades om landrapporterna inom ramen för det nationella reform- och konvergensprogrammet. publicerade kommissionen förvarningsrapport och samråd om rapporten ägde rum med . Regeringen välkomnar publiceringen av förvarningsrapporten och djupgranskningarna. 21.3Reformering av den ekonomiska och monetära unionen (EMU) har arbetet med att fördjupa EMU fortsatt, både som en del av en bredare diskussion om EU:s framtid och för att bygga vidare på förslag som har lagts fram om reformering av EMU. I rapporten av EU:s ekonomiska och monetära union, den s.k. fem ordförandenas rapport, aviserades en uppföljande vitbok. I ljuset av den brittiska folkomröstningen valde kommissionen i stället att utarbeta underlag för en bredare diskussion om EU:s framtid. lade kommissionen fram en vitbok om EU:s framtid där EMU behandlades på ett övergripande plan. I vitboken aviserades fem diskussionsunderlag, varav ett skulle handla om EMU. lade kommissionen fram diskussionsunderlaget om en fördjupning av EMU (se faktapromemoria 2016/17:FPM102). Det bygger i stora delar på de fem ordförandenas rapport. En färdplan med sikte på att fullborda EMU till 2025 presenteras. Färdplanen innehåller förslag inom tre övergripande block: 1) finansiell union, 2) ekonomisk- och finanspolitisk union, och 3) demokratiskt ansvarsutkrävande och stärkt styrning. Åtgärdsförslagen i underlaget handlar bland annat om att färdigställa bankunionen och kapitalmarknadsunionen, att stärka den ekonomiska konvergensen, att upprätta en makroekonomisk stabiliseringsfunktion och att förstärka det institutionella ramverket för EMU med en europeisk finansminister och en europeisk valutafond. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Information lämnades till , . anordnade regeringen ett EU-sakråd om diskussionsunderlaget med expertis och intressenter från arbets- marknadernas parter, intresseorganisationer och myndigheter. Syftet med sakrådet var att fördjupa och bredda regeringens kunskap och perspektiv i frågan. lade kommissionen fram ett paket med förslag och initiativ i syfte att fullborda EMU. Paketet innehöll 1) ett lagstiftningsförslag om en europeisk valutafond, 2) ett lagstiftningsförslag om att överföra det mellanstatliga fördraget om stabilitet, samordning och styrning, den s.k. , till EU:s rättsliga ram, 3) ett meddelande med tillhörande lagförslag om nya budgetinstrument för ett stabilt euroområde och 4) ett meddelande om en europeisk ekonomi- och finansminister. Kommissionen påminner om färdplanen från diskussionsunderlaget och presenterar en tidsplan för arbetet . En del förslag är kända , en del presenteras i paketet och en del kommer att konkretiseras . Kommissionen anger att en hög prioritet är att fullborda bankunionen och kapitalmarknadsunionen. Kommissionen föreslår att de flesta beslut om förslagen i paketet bör vara fattade till mitten av 2019. Förslaget om att inrätta en europeisk valutafond (EMF) handlar om att införliva den befintliga mellanstatliga Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) i EU:s rättsliga ram. EMF föreslås fortsatt ha den roll som ESM 2017/18:118 har , dvs. att ge finansiellt stöd till euromedlemsstater med betalnings- balansproblem. En förändring är att EMF föreslås tillhandahålla en finansiell säkerhetsmekanism till resolutionsfonden inom bankunionen. Förslaget om att införliva det mellanstatliga fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom EMU, den s.k. , i EU:s rättsliga ram bygger på ett åtagande som finns i det fördraget. Lagstiftningsförslaget handlar om att euroländer åläggs ha ett medelfristigt budgetmål i sina nationella budgetramverk samt en automatisk korrigeringsmekanism. Medlemsstater som inte har euron som valuta kan välja att bindas av direktivet. Kommissionen föreslår nya budgetinstrument inom EU-budgeten, dels på kort sikt för perioden – 2020, dels för perioden inom ramen för nästa fleråriga budgetram. Förslagen handlar om stöd till strukturreformer, en konvergensfacilitet för medlemsstater som är på väg att införa euron samt att inrätta en makroekonomisk stabiliseringsfunktion avsedd för euroländer med möjlighet för andra medlemsstater att delta. En europeisk ekonomi- och finansminister föreslås bli inrättad. Ministern föreslås vara både vice ordförande i kommissionen med ansvar för ekonomiska och finansiella frågor och ordförande för . På ett eurotoppmöte i utvidgat format (EU27) diskuterades EMU:s framtid. Efter mötet uttalade ordföranden att det fortsatta arbetet främst bör inriktas på de områden där bred samsyn finns. Särskilt nämndes arbetet med att färdigställa bankunionen och att utveckla ESM. 21.4Initiativ för att främja investeringar i EU har arbetet fortsatt med att genomföra den investeringsplan som kommissionen presenterade (se faktapromemoria 2014/15:FPM13). Det gäller särskilt den första pelaren av investerings- planen, Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) (se fakta- promemoria 2014/15: FPM18). Vid utgången av året hade Efsi-projekt om ca godkänts, vilket enligt EIB bedöms bidra till att attrahera totalt i totala investeringar. Förslaget från kommissionen om en förlängning presenterades (se faktapromemoria 2016/17:FPM9). Förhandlingarna mellan rådet, kommissionen och har fortlöpt och ett beslut om förlängningen togs i rådet och . Regeringen har välkomnat investeringsplanen, där Efsi ingår som en av tre pelare. Investeringsplanen syftar till att öka investeringarna i EU och därmed bidra till förutsättningar för fler jobb och högre tillväxtpotential. Den kan vara ett viktigt komplement till de åtgärder som genomförs på nationell nivå, inklusive strukturreformer, för att stärka konkurrenskraft och tillväxt samt bidra till en hållbar utveckling. En särskilt viktig del av investeringsplanen är åtgärder inom den tredje pelaren som syftar till att främja ett mer investeringsvänligt klimat i EU. Samråd om Efsi och investeringsplanen ägde rum med i Skr. 2017/18:118 juni och , information med ägde rum Europeiska investeringsbanken är ett fristående organ inom EU. Bankens huvudsyfte är att bidra till tillväxt och sysselsättning inom EU. Detta görs genom långsiktig finansiering av samhällsekonomiskt lönsamma projekt som främjar detta syfte. En del av verksamheten genomförs genom som investerar i riskkapital och garantier till små och medelstora företag. uppgick EIB-gruppens (EIB och EIF) utlåning till i tecknade lån varav ca garanterades av Efsi. Genomförandet av Efsi har påverkat EIB:s verksamhet, inte minst genom att merparten av Efsi-projekten genomförs av EIB. Då Efsi- projekten som regel är mindre och mer riskfyllda än den verksamhet som EIB normalt bedriver har EIB tvingats utveckla sitt sätt att arbeta. Eftersom en del av Efsi genomförs via EIF har Efsi även påverkat verksamheten i EIF . Huvudsakliga frågor som behandlades inom EIB utöver den ordinarie verksamheten var: –Genomförande av Efsi har fortsatt och en förlängning av denna har diskuterats. –EIB:s arbete med anledning av flyktingströmmarna till EU har fortsatt , bland annat genom ett initiativ för ökad tillväxt och sysselsättning på västra och i det södra grannskapet. Initiativet väntas innebära en ökning av bankens verksamhet i de regionerna . Diskussioner kring halvtidsöversynen av EIB:s externa lånemandat, som garanterar merparten av EIB:s utlåning utanför EU, har fortlöpt . Inför varje G20-möte tas EU-gemensamma ståndpunkter fram i form av ett mandat, s.k. Terms of Reference. hölls ett stats- och regeringschefsmöte, fyra vice finansminister- och centralbankschefsmöten samt tre finansminister- och centralbankschefsmöten. Teman för det tyska ordförandeskapet har varit att stärka länders förmåga att stå emot finansiella kriser, göra den globala utvecklingen mer hållbar, samt att öka ansvarstagandet från G20 när det gäller områden som påverkar fred och säkerhet. har förordad kontinuitet i arbetet och klassiska G20-ämnen såsom tillväxt-, IMF-, finansmarknads- och skattefrågor har stått kvar på agendan. Även digitaliseringsfrågor har lyfts fram. har arbetat särskilt för att stödja den ekonomiska utvecklingen i , bl.a. genom lanseringen av överenskommelsen Compact with . Överenskommelsen syftar till att genom teknisk assistens och finansiella 2017/18:118 bidrag främja förutsättningar för privata investeringar och tillväxt i . ändrade position i flera centrala frågor, däribland när det gäller handel och klimat, har inneburit en utmaning för ordförandeskapet och resulterat i flera kompromisser (se nedan). Regeringen har genom EU verkat för att G20 ska stå upp för handel, öppenhet och multilateralt samarbete, samt påtalat vikten av att G20:s klimatarbete ges en framträdande roll. Vid toppmötet i den 7–antog stats- och regeringscheferna en kommuniké där man bl.a. kom överens om att: –Fortsatt använda alla policyverktyg som står till förfogande – penningpolitik, finanspolitik, strukturreformer – för att skapa en stark, hållbar och inkluderande tillväxt. Parallellt ska förmågan att stå emot finansiella kriser stärkas. Vinsterna av handel och globalisering behöver fördelas bättre. –Att hålla de internationella marknaderna öppna. G20 betonar vikten av ett regelbaserat internationellt handelssystem, men erkänner vikten av ”legitima försvarsmekanismers roll” i handelspolitiken. Kommunikén saknar dessutom tydliga skrivningar om att motverka protektionism (tydliga eftergifter åt ). –Notera beslut att dra sig ur . Övriga G20-länder är överens om att är oåterkalleligt och bekräftar sina åtaganden om att motverka klimatförändringarna. –Genomföra överenskomna reformer för den finansiella sektorn. Finansiell inkludering för en ökad tillgång till finansiella tjänster ska ges särskilt fokus och en särskild åtgärdsplan antogs. –Skapa ett rättvist och modernt globalt skattesystem. G20 bekräftar sina åtaganden under projektet för att motverka erosion av skattebasen och vinstförflyttningar (BEPS). –Stärka det globala finansiella skyddsnätet med ett starkt, kvotbaserat IMF med tillräckliga resurser i centrum av skyddsnätet. IMF:s 15:e kvotöversyn, inklusive en ny kvotformel, ska slutföras före IMF:s och årsmöten . –Ytterligare anpassa sina åtgärder i linje med 2030-agendan för hållbar utveckling och Action Agenda. G20 gav sitt stöd till överenskommelsen för att främja förutsättningar för privata investeringar och tillväxt i Compact with . Samråd med ägde rum inför de tillfällen diskuterade EU:s gemensamma ståndpunkter. är nytt ordförandeland i G20. Arbetet inom finansmarknadsområdet syftar till att säkerställa ett stabilt finansiellt system, en välfungerande och hållbar finansmarknad. 22.1.1Revidering av fjärde penningtvättsdirektivet Förslaget om reviderat penningtvättsdirektiv presenterades (se faktapromemoria 2015/16:FPM117). Det fjärde penningtvättsdirektivet, som antogs , skulle vara genomfört i medlemsstaterna . Emellertid ledde händelser som inträffade efter – terrorattacker i samt avslöjandet om planerat skatteundandragande genom de s.k. Panamapappren – till att kommissionen presenterade ett förslag på vissa förändringar av det redan antagna direktivet. Rådet kom överens om ett förhandlingsmandat och , varpå trilogförhandlingar inleddes under det maltesiska ordförandeskapet och avslutades med en politisk överenskommelse under det estniska ordförandeskapet . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med har ägt rum , senast . presenterade kommissionen förslag innehållande revideringar av kapitaltäckningsregelverket i tillsynsförordningen (CRR), kapitaltäckningsdirektivet (CRD IV) och revideringar av regelverket för krishantering i krishanteringsdirektivet (BRRD). Revideringarna inkluderas som en del av de riskreducerande åtgärderna inom bankunionen och kallas tillsammans ”bankpaketet” (se faktapromemoria 2016/17:FPM39). Förhandlingen av dessa förslag, som har pågått , är högt prioriterad av regeringen. Framför allt innehåller förslaget förändringar som påverkar nuvarande möjlighet att sätta kapitalkrav för systemrisker på svenska banker. Om kommissionens förslag i detta avseende är förenligt med subsidiaritetsprincipen har uppmärksammats av . Förhandlingen beräknas fortsätta . har arbetat aktivt för att föra fram att medlemsstaternas behöriga myndigheter både när det gäller kapitaltäckning och krishantering ska ha tillräcklig flexibilitet att kunna ställa de krav som krävs för att säkerställa den finansiella stabiliteten i landet. Inom förslaget finns även två s.k. snabbspår som förhandlats i särskild ordning som egna rättsakter: dels frågan om rangordning av vissa skuldinstrument vid insolvens, dels frågan om övergångsbestämmelser för nya redovisningsregler (IFRS 9) och för stora exponeringar. I båda frågorna nåddes en allmän inriktning i rådet och en överens- kommelse med . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd ägde rum i och . 2017/18:118 22.1.3 Bankunionen Kommissionen presenterade ett förordningsförslag om en europeisk insättningsgarantiförsäkring (se faktapromemoria 2015/16:FPM27). pågår även förhandlingar om en gemensam finansiell säkerhetsmekanism i den gemensamma resolutionsmekanismen (se faktapromemoria 2012/13:FPM148). Kommissionen presenterade ett meddelande om full- bordande av bankunionen (se faktapromemoria 2017/18:FPM19). Kommissionens mål är att förslaget om en gemensam insättningsgarantiförsäkring ska antas och att en överenskommelse nås om en gemensam finansiell säkerhetsmekanism senast i slutet av . Eftersom inte är med i bankunionen berörs inte av den gemensamma insättningsgarantiförsäkringen eller den gemen- samma säkerhetsmekanismen i den gemensamma resolutionsmekanismen. Överläggning med finansutskottet ägde senast rum och samråd med . 22.1.4Översyn av de europeiska tillsynsmyndigheterna Kommissionen presenterade ett förslag om översyn av det europeiska systemet för finansiell tillsyn. Myndigheterna i tillsynsstrukturen är (), som är den europeiska makrotillsynsmyndigheten, och de tre europeiska tillsyns- myndigheterna (Esa-myndigheterna) (se faktapromemoria 2017/18:FPM11). Esa-myndigheterna, som ansvarar för mikrotillsynen, består av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (), Europeiska bankmyndigheten () och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa). Förslaget rör i huvudsak ändringar när det gäller Esa-myndigheternas uppdrag och befogenheter, deras direkta tillsyn, hur de styrs och finansieringen av deras verksamhet. Därtill föreslås ändringar i den förordning som styr ESRB i syfte att anpassa nämndens sammansättning, organisation och samverkan till de ändringar som gjorts i , bl.a. genom etableringen av EU:s bankunion. Förhandling i rådsarbetsgrupp pågår . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd ägde rum i . Återhämtning och resolution för centrala Förslaget om återhämtning och resolution för centrala motparter presenterades (se faktapromemoria 2016/17:FPM38). Det har hållits ett flertal möten . betonat vikten av att säkerställa att finansiella institut i första hand, och staten i andra hand, har möjlighet att agera snabbt och kraftfullt för att Skr. 2017/18:118 återställa förtroendet för det finansiella systemet. verkat för att förordningen ska säkerställa att en balans uppnås när det gäller inflytande i återhämtnings- och resolutionsplaneringen mellan hemländer för centrala motparter och hemländer för clearingmedlemmar och kunder. Förhandlingar har inte lett fram till en allmän inriktning. har utsett en rapportör. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Därefter har finansutskottet även informerats . 22.2.2Tillsynen över centrala motparter i EU och i tredjeland Förslaget om ändrade regler för tillsyn över centrala motparter i EU och i tredjeland presenterades (se faktapromemoria 2016/17:FPM115). Syftet med ändringarna är att göra tillsynsarrangemangen för centrala motparter belägna både inom EU och i tredjeland mer ändamålsenliga i ljuset av centrala motparters ökande betydelse för det finansiella systemet. Under förhandlingarna har betonat vikten av att säkerställa att arrangemangen för tillsyn över centrala motparter inom EU och tredjeland är effektiva och att balans uppnås i ansvarsfördelningen mellan inblandade myndigheter. fördes förhandlingarna i rådet. har utsett en rapportör. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Därefter har finansutskottet även informerats . 22.2.3Rekommendation om artikel om clearingsystem i stadgan för () antog en rekommendation riktad till och rådet om ändring av artikel 22 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och (ECBS-stadgan) (se faktapromemoria 2016/17:FPM121). Ändringen syftar till att ge ECB rättslig behörighet att reglera clearingsystem, särskilt centrala motparter. Ändringen motiveras med att ECB ska kunna fullgöra de nya uppgifter som den åläggs i kommissionens förslag från om ändrade regler för tillsyn över centrala motparter i EU och i tredjeland. fördes förhandlingarna i rådet. Överläggning med finansutskottet ägde rum . 22.2.4Förordningen om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister Förslaget om ändringar i förordningen om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister presenterades (se faktapromemoria 2016/17:FPM93). Förslaget är resultatet av en planenlig översyn av förordningen som trädde i kraft , i syfte att göra förordningen mer effektiv och proportionerlig. 2017/18:118 avser bl.a. kravet på clearing genom en central motpart, krav på rappor- tering, riskbegränsningstekniker för som inte clearas via en central motpart samt krav på transaktionsregister. Syftet med ändringarna är att minska den administrativa bördan för mindre företag och förbättra derivatmarknadens funktion, utan att åsidosätta målet om finansiell stabilitet. Det finns ett brett stöd för syftet och den huvudsakliga inriktningen i förslaget. Förhandlingarna inleddes och en allmän inriktning har nåtts i rådet. Förhandlingar med förväntas starta . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om ett ramverk för värdepapperisering (se faktapromemoria 2015/16:FPM11) och ett förslag till ändring av kapitaltäcknings- förordningen, med justering av kapitalkrav för värdepapperiserade produkter (se faktapromemoria 2015/16:FPM12). Rådet nådde en överenskommelse och Europaparla- mentet beslutade om förslaget . Överläggning med finansutskottet ägde rum och samråd med . Kommissionen presenterade en handlingsplan om skapandet av en kapitalmarknadsunion (se faktapromemoria 2015/16:FPM10). Kommissionen genomförde ett offentligt samråd inför en halvtidsöversyn av skapandet av kapitalmarknadsunionen . Halvtidsöversynen innehåller en utvärdering och en uppdatering av den handlingsplan som lades fram samt förslag på nya initiativ. Överläggning med finansutskottet om kapitalmarknadsunionen ägde rum , senast . Samråd med ägde rum , senast . Kommissionen presenterade ett förslag till revidering av prospektdirektivet i form av en ny förordning (se faktapromemoria 2015/16:FPM:25). Revideringen ingår som ett av flera initiativ inom kapitalmarknadsunionen. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Därefter har finansutskottet informerats och . Den nya förordningen offentliggjordes i EUT . Kommissionen publicerade ett förslag till förordning om penningmarknadsfonder (se faktapromemoria 2013/14: Förordningen trädde i kraft och ska börja Överläggning med finansutskottet ägde rum , senast Europeiska riskkapitalfonder respektive fonder Kommissionen presenterade sitt förslag om ändringar av förordningarna för europeiska riskkapitalfonder och fonder för socialt företagande (se faktapromemoria 2015/16:FPM121). Förhandlingar i rådet påbörjades och avslutades . beslutade om förslaget och förhandlingar mellan och rådet inleddes och avslutades med en politisk överenskommelse. Ändringarna publicerades i EUT . Överläggning med finansutskottet ägde rum och samråd med . Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om en europeisk privat pensionsprodukt (PEPP). Förslaget till PEPP-förordning avser att göra det möjligt för pensionssparinstitut och distributörer att tillhandahålla en inom EU standardiserad privat pensionsprodukt (se faktapromemoria 2016/17:FPM118). Vidare avser PEPP-förordningen att skapa förutsättningar för ett ökat frivilligt privat pensionssparande, att ge sparare fler valmöjligheter samt att ge mer flexibla och konkurrenskraftiga privata pensionsprodukter på den inre marknaden. Enligt förslaget ska beteckningen PEPP vara en kvalitetsstämpel för privata pensions- produkter. PEPP-förordningen avser att skapa ett regelverk för en ny produktkategori som utgör ett komplement till dagens statliga pensioner, arbetsgivares tjänstepensioner och nationella system för privat pensions- sparande, men inte ersätta eller harmonisera sådana system. Förhandling i rådsarbetsgrupp pågår . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Skattesystemet är ett viktigt nationellt instrument för att främja en god ekonomisk utveckling, en varaktig hög sysselsättning och en uthållig finansiering av offentliga utgifter. Samarbetet inom EU på skatte- området syftar bl. a. till att säkerställa den inre marknadens upprättande och funktion och att undvika snedvridning av konkurrensen. presenterade kommissionen ett antal förslag om ändrade regler för mervärdesskatt vid e-handel (se faktapromemorior 2016/17:FPM 40 och 41). Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för skatter . Från svensk sida har bl.a. framförts att det är positivt med ett regelverk som tar hänsyn till nya affärsmodeller och hur marknaderna ser ut och som därmed också ger bättre förutsättningar för det framtida uttaget av mervärdesskatt. Vid antogs direktivet. kunde ställa sig bakom att direktivet antogs. Överläggning med skatteutskottet ägde rum och samråd med ägde rum . 23.1.2Mervärdesskatt på elektroniska publikationer presenterade kommissionen ett förslag till reducerade skattesatser för elektroniska böcker, tidningar och tidskrifter (se faktapromemoria 2016/17:FPM41). Syftet med förslaget är att göra det möjligt för medlemsstaterna att tillämpa samma skattesats på elektroniska publikationer som de tillämpar på tryckta publikationer, vilket skulle göra det möjligt att införa reducerade skattesatser för elektroniska publika- tioner. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för skatter . För svensk ståndpunkt se skatteutskottets protokoll från . Förslaget togs upp på men enighet kunde inte nås om förslaget. Överläggning med skatteutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . 23.1.3Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt presenterade kommissionen ett förslag om tillfällig tillämpning av generell omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt (se faktapromemoria 2016/17:FPM57). Förslaget innebär att en medlemsstat, efter beslut av kommissionen, får tillämpa omvänd skattskyldighet, dvs.