prop · H503155 · 2018-03-20 00:00:00 — att registrera uppgifter i folkbokföringen om en persons familj, bl.a. vem som är förälder till ett barn (1 § folkbokföringslagen [1991:481], 1 kap. 4 § och 2 kap. 3 § 10 lagen [2001:182] om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet och 2 § förordningen [2001:589] om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet). Det är därför som får bedöma om en ändrad könstillhörighet i varje enskilt fall bör föranleda en ändring av uppgiften om föräldraskap. Behovet av andra lagändringar När det gäller tillämpningen av annan lagstiftning har det genom utredningens kartläggning framkommit att det förekommit vissa problem inom hälso- och sjukvården som berott på att rutiner och datasystem för t.ex. journalföring inte alltid varit anpassade för situationen att en man är gravid och föder barn samt på bristande kunskap hos personalen. Det är naturligtvis angeläget att det inom hälso- och sjukvården finns tillräcklig kunskap och utarbetade rutiner för att kunna ta om hand situationer där blivande föräldrar eller föräldrar har ändrat könstillhörighet. Det är även viktigt att dessa personer ges ett kunnigt och respektfullt bemötande vid sina kontakter med andra myndigheter och samhällsaktörer. Problemen är dock inte sådana att de kräver lagändringar. I stället bör, vid behov, andra åtgärder vidtas. Det har redan gjorts vissa insatser. Regeringen har bl.a. vidtagit åtgärder för att förbättra vården och behandlingen för personer med könsdysfori genom framtagande av nationellt kunskapsstöd till såväl patienter som vårdpersonal. Vidare gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att utifrån befintlig kunskap göra en bred kartläggning av transpersoners villkor och situation i samhället och föreslå konkreta insatser som bidrar till förbättrade levnadsvillkor och ett tryggare livsutrymme för transpersoner (dir. 2016:102). I betänkandet Transpersoner i – Förslag för stärkt ställning och bättre levnadsvillkor (SOU 2017:92) lämnas ett antal förslag som syftar till att förbättra transpersoners situation, däribland förslag kopplade till administrativa hinder och journalsystem. Utredningen föreslår vidare bl.a. att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att genomföra en översyn av i syfte att göra den könsneutral. Regeringen kommer att återkomma med anledning av betänkandet. Därtill kan det nämnas att regeringen beslutade om ett uppdrag till att genomföra en fördjupningsstudie samt att fördela medel rörande psykisk hälsa och suicidprevention riktad till transpersoner. Regeringen har också beslutat att fortsatt avsätta medel så att kommuner och landsting kan ansöka om statsbidrag via för att öka kunskapen om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation . Frågan om huruvida det, som bl.a. RSFL och förordar, bör införas en könsneutral utformning av reglerna om föräldraskap kan inte hanteras inom ramen för detta lagstiftningsärende. 2017/18:155 8 Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Spermier och ägg som har donerats före ikraftträdandet ska inte utan samtycke från donatorn få användas vid befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller. Inte heller befruktade ägg som har skapats före ikraftträdandet ska få användas vid andra personers behandlingar utan skriftligt samtycke från äggdonatorn eller spermiedonatorn. Hittillsvarande bestämmelser om fastställande av faderskap ska tillämpas om den assisterade befruktningen har ägt rum före ikraftträdandet. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Lagändringarna föreslås dock träda i kraft . Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som yttrar sig i denna del tillstyrker förslagen eller har inga invändningar mot dem. Skälen för regeringens förslag: De nya bestämmelserna bör träda i kraft . Ett tidigare ikraftträdande än bedöms inte möjligt. Lagändringarna innebär att en ny form av behandling – befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller – blir tillåten. De personer som har donerat ägg eller spermier före de nya bestämmelsernas ikraftträdande har lämnat samtycke till att deras könsceller används för assisterad befruktning när det endast var tillåtet att använda en donerad könscell. Principen om informerat samtycke är central inom hälso- och sjukvården och bör beaktas. Regeringen anser därför att ägg och spermier som har donerats före ikraftträdandet inte bör kunna användas vid befruktning utanför kroppen med både ett donerat ägg och donerade spermier, eller vid behandling med ett donerat befruktat ägg. Undantag bör dock gälla om en donator skriftligen samtycker till att hans eller hennes tidigare donerade könsceller får användas även i sådana fall. Detta bör komma till uttryck i övergångsbestämmelser. Lagändringarna innebär vidare att en mans samtycke till sin makes eller sambos assisterade befruktning inte längre ska kunna utgöra grund för faderskap vid heminseminationer med donerade spermier. Samtycke ska inte heller kunna utgöra grund för faderskap vid sådana behandlingar i utlandet som inte har skett vid en behörig inrättning eller där barnet inte har rätt till information om spermiedonatorn. Ändringarna i denna del innebär alltså en viss begränsning för olikkönade par. Nuvarande bestämmelser om fastställande av faderskap bör därför gälla även fortsättningsvis om inseminationen eller befruktningen utanför kroppen har ägt rum före ikraftträdandet. Även detta bör komma till uttryck i övergångsbestämmelser. I övrigt medför de föreslagna lagändringarna inget behov av övergångsbestämmelser. Regeringens bedömning: Förslagen bedöms leda till en ökad efter- frågan på befruktning utanför kroppen med donerade könsceller inom svensk hälso- och sjukvård. De bedöms också leda till en efterfrågan på behandlingar med donerade befruktade ägg. bestämma om möjligheten att få assisterad befruktning kan tillgodoses inom den befintliga verksamheten eller om den ska avgiftsbeläggas för Förslagen kan medföra försumbara kostnadsökningar för social- nämnderna i kommunerna. Förslaget om att tillåta befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller kan medföra marginella kostnadsökningar för I övrigt bedöms förslagen inte få några nämn- värda ekonomiska konsekvenser för staten. bör kunna finansieras inom ramen för befintliga anslag. Förslagen kan medföra positiva konsekvenser för barn. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser delar eller invänder inte mot utredningens bedömning. Flera remissinstanser, bl.a. landsting, och , framhåller dock att förslagen innebär ett utökat åtagande för kommuner och landsting och att en kostnadsökning, i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen, ska kompenseras av staten. och Landsting (SKL) anser att finansieringsprincipen bör vara tillämplig när lag eller förordning gör det möjligt för landstingen att frivilligt införa en reform, men där patientlagen (2014:821) indirekt sätter frivilligheten och inte minst självstyret ur spel. Inspektionen för vård och omsorg () framhåller att förslaget om att tillåta assisterad befruktning med enbart donerade könsceller inom svensk hälso- och sjukvård kommer att innebära ett utökat tillsynsansvar för myndigheten. och Rädda barnen, pekar på vikten av fortsatt uppföljning inom området assisterad befruktning med donerade könsceller. familjerätt och föräldraskapsstöd framhåller att förslagen innebär utökat arbete för myndigheten med bl.a. information och utbildning och anser därför att myndighetens anslag bör höjas. Rapportens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser delar eller invänder inte mot rapportens bedömning. SKL framhåller att fler behandlande vård- inrättningar innebär ökade kostnader och poängterar vikten av att den kommunala finansieringsprincipen tillämpas. medför ökad tillståndsgivning och utökad omfattning av tillsynen för på vikten av fortsatt uppföljning och utvärdering. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen föreslår bl.a. att det ska bli möjligt att genomgå befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller inom svensk hälso- och sjukvård. slår även att befruktning utanför kroppen med donerade könsceller ska få 2017/18:155 utföras vid andra vårdinrättningar än de s.k. universitetssjukhusen. Förslagen förväntas innebära en ökad efterfrågan på befruktning utanför kroppen med donerade könsceller och en efterfrågan på behandlingar med donerade befruktade ägg. Det är sjukvårdshuvudmännen som självständigt finansierar och beslu- tar hur de organiserar och bedriver vården inom sitt område, bl.a. hur mycket resurser som ska avsättas för behandling av ofrivillig barnlöshet och under vilka förutsättningar sådan vård ska ges. Det är därför svårt att uttala sig om hur hälso- och sjukvården och enskilda vårdinrättningar kommer att påverkas av förslagen. På samma sätt som vid tidigare för- ändringar på området blir det upp till varje landsting att bedöma hur tillgängliga resurser ska fördelas. Det blir också upp till varje landsting att bestämma om möjligheten att få assisterad befruktning kan ske inom den befintliga verksamheten eller om den ska avgiftsbeläggas för patien- terna (jämför prop. 2001/02:89 s. 56, prop. 2004/05:137 s. 54 och 55 och 2014/15:127 s. 23). Dessa förslag bedöms därför inte påverka den kommunala självstyrelsen eller aktualisera en tillämpning av finansie- Kostnaden för läkemedelsförmåner finansieras genom ett särskilt stats- bidrag till landstingen. Den kostnadsökning som kan uppkomma om den ökade efterfrågan på befruktning utanför kroppen tillgodoses fullt ut bedöms vara marginell. Eventuella merkostnader bör kunna finansieras inom ramen för befintligt anslag. I övrigt bedömer regeringen att förslagen inte kommer att få några nämnvärda konsekvenser för staten. Förslaget om att tillåta befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller inom svensk hälso- och sjukvård kommer att innebära ett utökat tillsynsansvar för . samma gäller förslaget om att möjliggöra för fler vårdinrättningar att utföra befruktning utanför kroppen med donerade könsceller. bedömer dock att en eventuell kostnadsökning kan finansieras inom ramen för befintliga anslag. Myndigheten för familjerätt och föräldra- skapsstöd anser att förslagen kommer att innebära ett utökat arbete för myndigheten med bl.a. information och utbildning och att myndighetens anslag därför bör höjas motsvarande en årsarbetskraft. bedömer dock att en eventuell kostnadsökning med anledning av försla- gen kan finansieras inom ramen för befintliga anslag. När det gäller förslagens inverkan på socialnämndernas verksamhet konstaterar regeringen att socialnämnden handlägger eller på andra sätt kommer i kontakt med frågor om faderskap och föräldraskap enligt 1 kap. 9 § vid en befruktning utanför kroppen med donerade könsceller, assisterad befruktning i utlandet, surrogatarrange- mang i utlandet och ändrad könstillhörighet. Förslaget om att social- nämnder ska få ökade möjligheter att fastställa faderskap för den gene- tiska fadern i vissa fall när barnet har sin hemvist utomlands syftar till att förenkla möjligheterna att få en svensk fastställelse av faderskap. get får anses innebära ett visst utökat åtagande för kommunerna. ringen bedömer att förslaget är proportionerligt och att syftet med försla- get inte kan uppnås på ett för den kommunala självstyrelsen mindre Även vissa av regeringens övriga förslag kan komma att innebära att socialnämnderna får handlägga fler utredningar om fader- skap och föräldraskap. Exempelvis kan förslaget om att tillåta befrukt- ning utanför kroppen med enbart donerade könsceller komma att inne- Prop. 2017/18:155 bära en viss ökning av antalet barn i och därmed också en ökning av antalet utredningar. I andra delar innebär förslagen dock att socialnämndernas arbetsuppgifter kan komma att bli mindre betungande. När det gäller barn som har tillkommit genom assisterad befruktning i utlandet kommer nämligen i många fall en utredning inför en styvbarnsadoption att kunna ersättas av en enkel bekräftelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . Förslag som innebär ett utökat åtagande för kommunerna aktualiserar finansieringsprincipen. Sammantaget bedöms dock de ökade kostnaderna för kommunerna bli försumbara och regeringen föreslår därför ingen ekonomisk reglering. Att det föds fler barn i med anledning av en ökad tillgång till assisterad befruktning bedöms sammantaget innebära fördelar för samhället. Regeringen bedömer vidare att förslagen kan komma att medföra positiva konsekvenser för de barn som tillkommer genom assisterad befruktning med donerade könsceller. Förslagen innebär bl.a. att fler barn får en lagstadgad rätt att hämta in information om sitt genetiska ursprung och att möjligheten att hämta in sådan information förbättras. Förslagen bedöms inte få någon påverkan på jämställdheten mellan män och kvinnor. Rädda barnen framhåller är det viktigt med fortsatt uppföljning inom området assisterad befruktning med donerade könsceller. Regeringen avser därför att följa upp hur lagändringarna genomförs och utvärdera om de har fungerat på avsett sätt. Regeringen anser att det är angeläget med mer kunskap på området, särskilt när det gäller konsekvenser för barn. Det är därför viktigt att hälso- och sjukvården i anslutning till denna verksamhet skapar goda förutsättningar för forskning. 10.1Förslaget till lag om ändring i 1 kap. Om faderskapet och moderskapet till barn 3 § Om det inte är fråga om fall som avses i 1 § eller om rätten har meddelat förklaring enligt 2 § första stycket, fastställs faderskapet genom bekräftelse eller dom. I fall som avses i 9 § fastställs i stället föräldraskapet för en kvinna. Faderskap eller föräldraskap fastställs dock inte om 1.modern har genomgått en insemination eller befruktning utanför kroppen enligt 6 eller 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. eller om modern har genomgått en insemination eller befruktning utanför kroppen vid en behörig inrättning i utlandet och barnet har rätt att ta del av uppgifter om spermiedonatorn, 2.modern vid behandlingen var en ensamstående kvinna enligt 1 kap. 5 § lagen om genetisk integritet m.m., och 3.det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har tillkommit genom behandlingen. Andra stycket hindrar inte att spermiedonatorn bekräftar faderskapet. I paragrafen anges när faderskapet eller föräldraskapet för ett barn ska fastställas. Övervägandena finns i avsnitt 4.3 och 6. I andra stycket görs ett tillägg i första punkten. Tillägget innebär att faderskap eller föräldraskap inte ska fastställas i vissa fall när en assisterad befruktning har genomförts utomlands. Det krävs då för det första att modern har genomgått behandlingen vid en behörig inrättning i utlandet. Behörigheten ska följa av föreskrifter i det aktuella landet eller där tydligt framgå på annat sätt, t.ex. genom att inrättningen har tillstånd att utföra assisterade befruktningar. Behörigheten måste också omfatta den typ av behandling som har utförts i det enskilda fallet, t.ex. en insemination med donerade spermier. För det andra krävs att barnet har rätt att ta del av uppgifter om spermiedonatorn. Barnet ska således genom inrättningen eller på annat sätt kunna hämta in grundläggande information om donatorns identitet, t.ex. donatorns namn. Kravet på att barnet ska ha rätt till information om sitt genetiska ursprung är uppfyllt även om informationen blir tillgänglig för barnet först när han eller hon har uppnått viss ålder eller mognad (jämför 6 kap. 5 § och 7 kap. 7 § lagen om genetisk integritet m.m.). Vidare krävs att modern vid behandlingen var en ensamstående kvinna enligt 1 kap. 5 § lagen om genetisk integritet m.m., dvs. en kvinna som inte är gift, registrerad partner eller sambo. Slutligen krävs det att det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har tillkommit genom den aktuella behandlingen. Om sambandet mellan inseminationen eller befruktningen utanför kroppen och graviditeten inte är sannolikt, ska i stället faderskapet fastställas enligt 4 eller 5 §. , som ska utreda om förutsättningarna är uppfyllda, kan hämta in behövliga uppgifter från modern och, med hennes samtycke, från den utländska inrättningen, men också från andra personer som kan lämna uppgifter av betydelse för utredningen (2 kap. 4 §). I enstaka fall kan det även bli aktuellt att hämta in uppgifter från andra aktörer, t.ex. en svensk utlandsmyndighet i det land där behandlingen har utförts. Vid bedömningen av om det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har tillkommit genom behandlingen, kan socialnämnden jämföra inhämtade uppgifter med bl.a. den beräknade konceptionstiden. Om socialnämnden kommer fram till att förutsättningarna ovan är uppfyllda, ska det inte fastställas något faderskap eller föräldraskap. Nämnden ska då lägga ner en påbörjad faderskaps- eller föräldraskapsutredning (2 kap. 7 § andra stycket). I tredje stycket görs en ändring till följd av att termen givare ersätts av termen donator. 5 § När faderskap ska fastställas genom dom, ska rätten förklara en man vara far om 1.det genom en genetisk undersökning är utrett att han är barnets far, 2.det är utrett att han har haft samlag med barnets mor då barnet kan ha tillkommit och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har tillkommit genom samlaget, eller 3. det är utrett att en insemination eller befruktning utanför kroppen har utförts med hans spermier då barnet kan ha tillkommit och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har tillkommit genom behandlingen. Faderskapet kan inte fastställas genom dom för en man som är spermiedonator enligt 6 eller 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. I paragrafen anges förutsättningarna för fastställande av faderskap genom dom. Övervägandena finns i avsnitt 4.1, 4.3 och 4.7. I första stycket görs en ändring för att tydliggöra att bestämmelsen innefattar situationen att en behandling utförs med ett donerat befruktat ägg (se tredje punkten). Det görs även vissa redaktionella ändringar. I andra stycket görs en ändring till följd av att termen givare ersätts av termen donator. Genom ändringen i 7 kap. 3 § lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. blir det möjligt att genomgå en behandling med ett donerat befruktat ägg. Även den man som har bidragit med spermier till befruktningen av ett ägg som sedan överlåts för någon annans behandling är spermiedonator. Om behandlingen har utförts inom svensk hälso- och sjukvård kan alltså faderskapet för en sådan man inte fastställas genom dom. Det är däremot inget som hindrar att mannen bekräftar faderskapet enligt 4 §. Faderskap vid insemination eller befruktning utanför kroppen 8 § Om modern har genomgått en insemination eller befruktning utanför kroppen med samtycke av en man som var hennes make eller sambo och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har tillkommit genom behandlingen, ska vid tillämpningen av 2–5 §§ den som har lämnat samtycket anses som barnets far. Vid en behandling som har utförts med spermier från en annan man än moderns make eller sambo gäller första stycket endast om behandlingen har utförts enligt 6 eller 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. eller om behandlingen har utförts vid en behörig inrättning i utlandet och barnet har rätt att ta del av uppgifter om spermiedonatorn. I paragrafen anges när en man ska anses som far till ett barn som har tillkommit genom assisterad befruktning. Reglerna om faderskap för barn som har tillkommit genom insemination flyttas till paragrafen från hittillsvarande 6 §, som upphävs. Övervägandena finns i avsnitt 4.1, 4.7 och 6. I första stycket görs ändringar med anledning av att det blir möjligt att genomgå behandling med ett donerat befruktat ägg (se 7 kap. 3 a § lagen om genetisk integritet m.m.). Ändringarna innebär att det avgörande förhållandet är att mannen har samtyckt till behandlingen i stället för befruktningen och att bestämmelsen därmed blir tillämplig även vid en behandling med ett donerat befruktat ägg. Av bestämmelsen framgår att en man ska anses som barnets far vid tillämpningen av 2–5 §§ om barnets mor var gift eller sambo med mannen när behandlingen utfördes och han har samtyckt till den behandling som lett till att barnet tillkommit. Om barnet har tillkommit genom en insemination ska samtycket avse inseminationen (jämför 6 kap. 1 b § lagen om genetisk integritet m.m.). Med befruktning utanför kroppen avses enligt 7 kap. 1 § lagen om genetisk integritet m.m. befruktning av ett ägg utanför en kvinnas kropp 2017/18:155 och införande av ägget i en kvinnas kropp. Om barnet har tillkommit genom en befruktning utanför kroppen ska samtycket avse behandlingen, dvs. även införandet av det befruktade ägget i moderns kropp (jämför 7 kap. 3 § lagen om genetisk integritet m.m.). Enligt andra stycket, som är nytt, ska, om inseminationen eller befruktningen utanför kroppen har utförts med donerade spermier, samtycke till behandlingen kunna utgöra grund för faderskap endast om behandlingen har utförts inom svensk hälso- och sjukvård eller vid en behörig inrättning i utlandet där den som tillkommit genom behandlingen har rätt att ta del av uppgifter om spermiedonatorn (se vidare kommentaren till 3 § andra stycket). Detta innebär att samtycke vid s.k. heminseminationer kan utgöra grund för faderskap när den man som samtyckt till inseminationen inte är barnets genetiska far. Det innebär vidare att samtycke kan utgöra grund för faderskap för moderns make eller sambo när barnet har tillkommit genom en assisterad befruktning i utlandet och behandlingen inte har utförts vid en behörig inrättning eller det inte finns någon rätt för barnet att ta del av uppgifter om spermiedonatorn. Föräldraskap vid insemination eller befruktning utanför kroppen 9 § Om modern har genomgått en insemination eller befruktning utanför kroppen enligt 6 eller 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. med samtycke av en kvinna som var moderns make, registrerade partner eller sambo och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har tillkommit genom behandlingen, ska den som har lämnat samtycket anses som barnets förälder. Första stycket gäller även om inseminationen eller befruktningen utanför kroppen har utförts vid en behörig inrättning i utlandet och barnet har rätt att ta del av uppgifter om spermiedonatorn. Ett föräldraskap enligt denna paragraf fastställs genom bekräftelse eller dom. Det som sägs i 4 § om bekräftelse av faderskap tillämpas också i fråga om bekräftelse av ett sådant föräldraskap. I paragrafen anges när en kvinna ska anses som förälder till ett barn som har tillkommit genom assisterad befruktning. Övervägandena finns i avsnitt 4.1, 4.7 och 6. I första stycket görs ändringar med anledning av att det blir möjligt att genomgå befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller. Ändringarna innebär att föräldraskap kan fastställas även vid en sådan behandling. Av bestämmelsen framgår att en kvinna ska anses som barnets förälder om behandlingen har utförts inom svensk hälso- och sjukvård, barnets mor var gift eller sambo med kvinnan när behandlingen utfördes och kvinnan samtyckt till den behandling som lett till att barnet tillkommit. Om barnet har tillkommit genom en insemination ska samtycket avse inseminationen (jämför 6 kap. 1 b § lagen om genetisk integritet m.m.). Med befruktning utanför kroppen avses enligt 7 kap. 1 § lagen om genetisk integritet m.m. befruktning av ett ägg utanför en kvinnas kropp och införande av ägget i en kvinnas kropp. Om barnet har tillkommit genom en befruktning utanför kroppen ska samtycket avse behandlingen, dvs. även införandet av det befruktade ägget i moderns kropp (jämför 7 kap. 3 § lagen om genetisk integritet m.m.).