prop · H503219 · 2018-04-06 00:00:00 — För två sakmyndigheter (Lantmäteriet och SCB) är över- och underskotten relativt små () i förhållande till respektive sakmyndighets intäkter för tjänsteexport. I tre fall (, och ) har sakmyndigheterna redovisat större över- och underskott, men dessa kompenseras av balanserade över- eller underskott från tidigare räkenskapsår (se tabell 3). bedömer därför att de redovisade under- och överskotten faller inom ramen för vad som kan anses rimligt, givet omsättningen och att myndigheterna förväntas nå full kostnadstäckning över en längre tidsperiod. 143 Svar på frågeformulär från sakmyndigheterna. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 3 Full kostnadstäckning, avvikelser angivna i +/- 0 Inkluderar +/- 0 Inkluderar 2015, 13). 2016, 90). 2014, 11–12) +/- 0 (. +/- 0 (. Ej aktuellt (Konkurrens- 2014, 76) 2015, 98) 2016, 94) - 0,8 (Kronofogde- - 0,2 (Kronofogde- + 0,7 (Kronofogde- 2014, 60) 2015, 62) 2016, 76)145 + 1,8 (. + 1,1 (. - 0,5 (. 2016, 176)146 2015, 148) 2016, 176)147 - 1,1 (Lantmäteriet. + 0,1 (Lantmäteriet. + 0,8 (Lantmäteriet. +/- 0 (Polisen. 2014, 53) +/- 0 (Polisen. 2015, 54) +/- 0 (Polisen. 2016, 50) Ej angivet148 (se Natur- +/- 0 (. +/- 0 (. 2014, 63) 2015, 130) 2016, 136) - 1,6 (SCB. 2016, 13) - 0,5 (SCB. 2016, 13) - 1,3 (SCB. 2016, 13) - 5,7 (. - 0,4 (, 2015, + 3,4 (, 2016, Källa: Myndigheternas årsredovisningar. 1442013 och resultat motsvarar underskott på -och -5,respektive. Även var underskottet -, vilket delvis kompenseras av ett överskott på 2011 (. Årsredovisning , 2014, 66). 145Motsvarar ett överskott på . Enligt kompenseras överskottet ”till viss mån […] av tidigare års balanserade resultat om -0,” (. Årsredovisning , 2016, 9). resultat på +1 814 tkr är ett ackumulerat överskott. tjänsteexport drevs i projektform . Redovisningssättet ändrades därmed , när tjänsteexport blev ett resultatområde. 147Detta motsvarar ett underskott på -6,, som dock täcks av balanserade överskott . 148Naturvårdsverkets årsredovisning innehåller enbart uppgifter om prestationer för det bilaterala samarbetet och säger därmed inget om kostnadstäckning, se . Årsredovisning , 2014, 60. 149Motsvarar ett underskott på -47,. Detta underskott beror på att kostnader för tjänsteexport 2013 innehåller en rättelse med 5 359 tkr . Rättelsen avser kostnader som tidigare belastat förvaltningsanslaget, se . Årsredovisning , 2014, 127. R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N 5.2.3 Avstämningar med ESV och Sida har skett i de flesta fall Enligt det underlag som har tagit del av har erforderliga avstämningar med såväl ESV som Sida ägt rum för de flesta av de granskade samarbetena.150 Flera av de granskade sakmyndigheterna har dock uppgett att de, trots avstämningarna med ESV, tycker att det är svårt att räkna fram ett korrekt timpris. Särskilt de sakmyndigheter som inte har så lång erfarenhet av biståndsverksamhet, eller som endast har genomfört ett fåtal insatser, har uppgett att det har varit svårt att sätta ett pris som motsvarar full kostnadstäckning. är ett exempel på en sakmyndighet som har fått höja arvodet efterhand, då timpriserna för myndighetens insatser inledningsvis varit för lågt satta för att täcka myndighetens kostnader.151 Representanter för Sida och flera sakmyndigheter har uppgett till att effektiviteten i såväl prisberäkning som annan administration skulle kunna öka om dessa uppgifter samlades hos en instans, istället för att varje sakmyndighet ska ’uppfinna hjulet’ och sköta administrationen var för sig.152 Jämförelsevis uppger SCB och , som båda har omfattande biståndsverksamhet och mångårig erfarenhet av tjänsteexport, att de inte upplever det som svårt att räkna fram ett korrekt arvode för att nå det ekonomiska målet. SCB har även uppgett att myndigheten ständigt arbetar för att effektivisera sin verksamhet och sänka kostnaderna, och därmed timpriset, gentemot Sida.153 5.2.4 Det kan finnas risker när det gäller god hushållning Granskningen visar att det kan finnas risk för att budgetlagens krav på god hushållning inte följs i sakmyndigheternas prissättning av de granskade insatserna. Även om sakmyndigheterna har nått målet om full kostnadstäckning, kvarstår det faktum att det finns stora variationer i timpriserna sakmyndigheterna emellan som inte fullt ut kan förklaras av skillnader i lönekostnader. Skillnaderna kan emellertid vara välmotiverade och exempelvis bero på skillnader i overheadkostnader, men varken ESV eller Sida har i sina avstämningar med sakmyndigheterna granskat detta. När det gäller ESV ingår det inte i dess roll att granska sakmyndigheternas timpriser utifrån perspektivet om god hushållning. ESV ska endast säkerställa att 150Svar på frågeformulär från sakmyndigheterna. uppger att man endast har stämt av sina timpriser med Sida, medan uppger att man endast stämde av sina timpriser med ESV . 151Uppgift lämnad under diskussion vid workshop med företrädare från Sida och sex sakmyndigheter, 2016–11–22. 152Kommentar från Sida och flera sakmyndigheter under diskussion vid workshop med företrädare från Sida och sex sakmyndigheter, 2016–11–22. 153Information från sakmyndigheter i intervjuer, samt under diskussioner vid workshop med företrädare från Sida och sex sakmyndigheter, 2016–11–22. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N timpriserna är satta på ett sådant sätt att det ekonomiska målet om full kostnadstäckning kan nås. ESV har uppgett till att de i teorin skulle kunna påpeka om en sakmyndighets arvode ligger exceptionellt högt. I praktiken är dock det omvända mer vanligt förekommande, det vill säga att ESV ifrågasätter arvoden som ser ut att vara för lågt satta och därmed riskerar att leda till underfinansiering.154 Sida uppger att de inte har analyserat skillnaderna mellan sakmyndigheternas respektive timprisnivåer. Under samråden med sakmyndigheterna gör Sida inte heller någon egen bedömning av de timpriser som sakmyndigheterna presenterar, utan nöjer sig med att konstatera att timpriserna är avstämda med ESV.155 I detta avseende säkerställer Sida således inte att kraven på god hushållning uppfylls. konstaterar att samtliga nio granskade sakmyndigheter har nått det ekonomiska målet om full kostnadstäckning . Det finns dock väsentliga variationer i de timpriser som sakmyndigheterna tar ut för sina insatser inom den Sida-finansierade myndighetssamverkan. Dessa variationer kan inte fullt ut förklaras av löneskillnader mellan sakmyndigheterna, men kan likväl vara motiverade och exempelvis bero på skillnader i overheadkostnader. observerar dock att det i praktiken är varje sakmyndighet som bär ansvaret för att tillse deras timpriser är motiverade. Det kan därför finnas en risk för att budgetlagens krav på god hushållning inte följs i sakmyndigheternas prissättning av de granskade insatserna. menar därför att det finns förbättringspotential när det gäller tillse att prissättningen präglas av god hushållning. Specifika riktlinjer, exempelvis för beräkning av overheadkostnader för Sida-finansierad tjänsteexport, skulle också kunna förenkla sakmyndigheternas prissättning och göra den mer transparent. konstaterar också att omfattningen på en sakmyndighets internationella verksamhet, liksom dess erfarenhet av att arbeta med internationellt utvecklingssamarbete, förefaller ha betydelse för hur väl sakmyndighetens arbete med att prissätta sina insatser fungerar. För att komma tillrätta med denna problematik skulle någon form av administrativt stöd för myndigheter med nystartad eller begränsad biståndsverksamhet kunna övervägas. har dock inga synpunkter på vilken aktör som skulle kunna komma ifråga för ett sådant stöduppdrag. 154Telefonintervju med företrädare för , 2017–10–09. Uttalanden om arvoden gäller avgifter generellt och avser inte specifikt tjänsteexport. 155Svar på frågeformulär från Sida. R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N 6 Val av sakmyndigheter som utförare Detta kapitel behandlar revisionsfråga 4: Gjorde Sida valet av sakmyndigheter som utförare av insatser i enlighet med gällande regelverk? Granskningar och utvärderingar –2011 av svensk myndighetssamverkan visade att Sida i vissa fall inte valt sakmyndigheter som genomförare av bistånd i enlighet med då gällande regelverk.156 Bland annat kritiserades Sida för att det inte gick att säkerställa att kraven om unik kompetens efterlevts i Sidas upphandlingar av sakmyndigheter som genomförare av biståndsinsatser.157 har regeringen förklarat att utgångspunkten vid tjänsteexport är att statliga myndigheter inte bör agera i konkurrens med inhemska privata aktörer.158 Kraven på konkurrensneutralitet förtydligas i regeringens Vägledning för styrning av statlig tjänsteexport.159 Tjänsteexport bör bedrivas inom ramen för myndighetens kärnverksamhet på områden där myndigheten besitter en unik kompetens som marknaden inte kan tillhandahålla i önskvärd grad, och som inte innebär att privata aktörers exportmöjligheter påverkas negativt.160 I samma vägledning anger regeringen att ett absolut krav på konkurrensneutralitet i förhållande till privata aktörer ska gälla vid statlig tjänsteexport, och att tjänsteexport därför ska upphandlas i konkurrens med privata aktörer i enlighet med lagen om offentlig upphandling ().161 Av vägledningen framgår emellertid även att inte behöver tillämpas om det handlar om tjänster som är direkt kopplade till en myndighets unikhet.162 Sidas stöd till utveckling av kapacitet i mottagarländernas statsförvaltning, 2009, se också SADEV. Svenska myndigheter som genomförare av Sidafinansierade insatser - en utvärdering av organisering, styrning och stöd, 2010. Statliga myndigheters tjänsteexport, 2011, 10. Kraven om unik kompetens ställs i prop. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 158Den tidigare tjänsteexportförordningen (1992:192) upphävdes 2010. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. Vägledning för regeringens styrning av tjänsteexport, 2011. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 161Under den period som granskas gällde lagen (2007:1091) om offentlig upphandling (). gäller istället lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. Vägledning för regeringens styrning av tjänsteexport, 2011, 7–11. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N En sakmyndighets unika kompetens kan ligga i dess kärnkompetens, som kan definieras i myndighetens instruktion eller regleringsbrev. Den så kallade unikheten behöver dock inte ligga i kärnkompetensen. En myndighet kan anses ha unik kompetens i kraft av sin funktion som statlig myndighet, till exempel när ett partnerland eller en partnermyndighet uttryckligen efterfrågat en relation med en svensk statlig aktör. I de fallen är endast sakmyndigheter aktuella som utförare av biståndsinsatsen. Givet att det inte alltid är tydligt vad som utgör en sakmyndighets unika kompetens ska Sida inför varje beslut om finansiellt stöd till insatser inom ramen för myndighetssamverkan göra och dokumentera en bedömning av sakmyndighetens unika kompetens för de specifikt efterfrågade tjänsterna.163 Utifrån dessa utgångspunkter har följande delfrågor formulerats, som ligger till grund för att behandla revisionsfråga 4: •Efterfrågade partnermyndigheten eller regeringen i partnerlandet specifikt ett samarbete med en svensk statlig aktör? •Har Sida gjort och dokumenterat en bedömning av sakmyndighetens unika kompetens? 6.2.1 Specifik förfrågan om svensk statlig kompetens I kapitel 3 (om ägarskap) gjordes en kartläggning av vilken aktör som hade tagit initiativ till respektive insats. I föreliggande kapitel tas analysen ett steg längre, och inkluderar huruvida partnermyndigheten eller regeringen i partnerlandet specifikt efterfrågat ett samarbete med en svensk statlig aktör. har också granskat om Sida har gjort och dokumenterat en bedömning av den svenska sakmyndighetens unika kompetens. Kartläggningen i kapitel 3 visar att alla granskade samarbeten utom ett (samarbete med ) tillkommit efter en förfrågan från partnermyndighet eller regering i partnerlandet.164 Det material som tagit del av visar också att 11 av 13 samarbeten tillkommit efter en specifik förfrågan från partnermyndigheten eller regeringen i partnerlandet om att samarbeta med en svensk statlig aktör.165 I enlighet med uttalanden av regeringen Vägledning för regeringens styrning av tjänsteexport, 2011, 7–11. 164Se kapitel 3 i föreliggande granskning. 165Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna, samt insatsdokumentation. Dessa elva samarbeten är: , , SCB:s och Lantmäteriets samarbeten i ; SCB:s, och samarbeten i ; samt Kemikalieinspektionens, , och samarbeten i . R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N är då förutsättningarna för att undanta insatsen från upphandling enligt uppfyllda, men Sida ska fortfarande göra och dokumentera en bedömning av sakmyndighetens unika kompetens för insatsen ifråga.166 I två av de granskade samarbetena är det oklart om partnermyndigheten eller regeringen i partnerlandet specifikt efterfrågat ett samarbete med en svensk statlig aktör (och samarbeten i ). Sju av de granskade insatserna är fortsättningar på tidigare insatser, där partnermyndigheten efterfrågat en fortsättning på det tidigare samarbetet.167 I de här fallen är det dock oklart vilken aktör det var som tog det ursprungliga initiativet till samarbetet, och om det då specifikt var ett samarbete med en statlig aktör som efterfrågades. 6.2.2Dokumenterad bedömning av sakmyndighetens unika kompetens I det granskade materialet för 8 av 13 samarbeten gör Sida inte någon dokumenterad bedömning av sakmyndighetens unika kompetens.168 I ett av dessa åtta fall refererar dock Sida till sin ramöverenskommelse med sakmyndigheten (Lantmäteriets samarbete i ) och i två andra fall hänvisas till sakmyndighetens egen bedömning av sin unika kompetens (samarbete i samt samarbete i ). Trots dessa referenser gör Sida ingen bedömning av myndighetens eventuellt unika kompetens i förhållande till den specifika insatsen. I flera ramöverenskommelser mellan Sida och sakmyndigheterna står det också uttryckligen att Sida ska göra en bedömning av den unika kompetensen inför beslut om varje insats.169 En aspekt av bedömningen av den unika kompetensen är att det kan finnas tjänster som ingår som en del av myndighetssamverkan, men som även kan tillhandahållas av andra aktörer än statliga myndigheter. Om så är fallet är det Sidas ansvar att kontrollera att dessa tjänster upphandlas i enlighet med LOU.170 Vägledning för regeringens styrning av tjänsteexport, 2011, 11. 167Insatsdokumentation: Lantmäteriet (insatsnummer: 76003992, 55030214 och 55030068), Kemikalieinspektionen (insatsnummer: 71001882), (insatsnummer: 55000022), (insatsnummer: 5500011), SCB (insatsnummer: 55020061), (insatsnummer: 31100066) och (insatsnummer: 31100064 och 51110077). 168Dessa åtta insatser är: Kemikalieinspektionens och samarbeten i ; , Kronofogdens, Lantmäteriets, och samarbeten i ; samt samarbete i . 169Se till exempel Sida och . Ramöverenskommelse mellan , 2011; Sida och Lantmäteriet. Ramöverenskommelse mellan , 2011. Vägledning för regeringens styrning av tjänsteexport, 2011, 10. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har därför låtit en konsultfirma göra en översyn av marknaden för att utröna om de tjänster som sakmyndigheterna utför i internationella insatser finns att tillgå hos andra utförare. Konsultrapporten visar att de flesta av de tjänster som sakmyndigheterna erbjuder finns att tillgå på marknaden. Det gäller tjänster som rör sakmyndigheternas kärnkompetens och stödfunktioner som exempelvis projektledning och IT, även i kombination med erfarenhet från aktuellt land och kontext.171 I det material från Sida och sakmyndigheterna som har tagit del av framkommer det dock inte om Sida haft någon annan aktör i åtanke som utförare av någon av insatserna.172 Granskningen visar att partnerlandets regering eller partnermyndigheten i de flesta fall specifikt har efterfrågat ett samarbete med en svensk statlig aktör. gör därför den samlade bedömningen att sakmyndigheterna uppfyller kravet om unik kompetens.173 Dock ska Sida även i de fall då samarbetspartnern specifikt har efterfrågat ett samarbete med en svensk statlig aktör göra en dokumenterad bedömning av sakmyndighetens unika kompetens i förhållande till den specifika insatsen.174 Detta har inte gjorts i flera av de granskade samarbetena. Sida bör därför säkerställa att sådana bedömningar görs, och även ta i beaktande att tjänster inom sakmyndigheternas kärnkompetens och stödfunktioner kan finnas att tillgå på den öppna marknaden. Avslutningsvis konstaterar att mycket av den kritik som Sida har fått i tidigare granskningar och utvärderingar för sitt val av svenska sakmyndigheter som genomförare av biståndsinsatser är aktuell. Detta eftersom regeringen i samband med förslaget till nytt förvaltningspolitiskt mål i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt framförde att tjänsteexport endast ska bedrivas inom ramen för myndighetens kärnverksamhet inom områden där myndigheten besitter en unik kompetens. godkände det nya målet för förvaltningspolitiken . presenterade regeringen dokumentet Vägledning för regeringens styrning av tjänsteexport där kravet på unik kompetens förtydligades.175 Regeringens styrning av hur sakmyndigheternas unika kompetens ska bedömas har således förändrats sedan denna kritik framfördes. Bilateralt Förvaltningsbistånd: Kartläggning av marknaden för konsulttjänster inom bistånd - utförd av EY på uppdrag av , 2016. 172Information från sakmyndigheter i intervjuer samt diskussion vid workshop med företrädare från Sida och sex sakmyndigheter, 2016–11–22. Vägledning för regeringens styrning av tjänsteexport, 2011, 7–11. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N 1995/96:220 Lag om statsbudgeten, bet. 1996/97:KU3, prot. 1996/97:25. 2002/03:122. Gemensamt ansvar: politik för global utveckling, bet. 2003/04:UU3 Ny svensk politik för global utveckling (UU3), rskr. 2003/04:112. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2015/16:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, sid. 9, bet. 2015/16:UU2, rksr. 2015/16:99, rskr. 2015/16:100. 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, bet. 2016/17:UU2, rskr. 2015/16:95, rskr. 2015/16:96. Bilaga till Regeringsbeslut –07–11 (UF2013/41712/UD/USTYR): Promemoria: Riktlinjer för resultatstrategier för internationella bistånd. Biståndspolitisk plattform, Skr. 2013/14:131. Regeringsbeslut –04–07 (Fi2016/01355/SFÖ), Bilaga 3: Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling. för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. Modell för förstärkt resultatstyrning i det internationella utvecklingssamarbetet: Dnr. Regeringsbeslut UF/2009/18792/EC Samarbetsstrategi för utvecklingssamarbetet med 2009–2012. Regeringsbeslut UF2009/2693/AF Strategi för utvecklingssamarbetet med 2009 – 2013 och bemyndigande att ingå samarbetsavtal. Riktlinjer för samarbetsstrategier, artikelnummer: UD10.075. Regeringsbeslut UF2010/2122/EC Samarbetsstrategi för utvecklingssamarbetet med – . Regeringsbeslut UF2013/31802/UD/EC Resultatstrategi för reformsamarbete med , och för perioden –2020. Regeringsbeslut UF2016/01030/AF Strategi för utvecklingssamarbete med 2016–2020. Export av statligt förvaltningskunnande, SOU 2000:27. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4th on Aid Effectiveness. , : 4th on Aid Effectiveness, – , 2011. Booth, D. Aid effectiveness: bringing country ownership (and politics) back in. ODI Working Paper 336, : ODI, 2011. Degnbol-Martinusen, J. och , P. Aid: Understanding International Development Cooperation. och : , 2003. Cirkulär 2011:3, Ändring i föreskrifter och allmänna råd till avgiftsförordningen (1992:191), : ESV, beslutad –04–30. Styrning av statliga myndigheters tjänsteexport, ESV 2007:34. : ESV, 2007. Sätt rätt pris!, ESV 2014:52. : ESV, 2014. After the on the issue of power. , 26(3), 259–274, 2008. : , 2016. : Kemikalieinspektionen, 2014. : Kemikalieinspektionen, 2015. : Kemikalieinspektionen, 2016. : , 2014. : , 2015. : , 2016. : Kronofogden, 2013. : Kronofogden, 2014. : Kronofogden, 2015. : Kronofogden, 2016. : Lantmäteriet, 2016. : , 2014. : , 2015. : , 2016. International Cooperation at the . : , 2017. : , 2005. R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N of Capacity Development: Working Towards Good Practice, : , 2006. The and the Agenda for Action, : , 2008. : Polisen, 2014. : Polisen, 2015. : Polisen, 2016. : , 2016. Sidas stöd till utveckling av kapacitet i mottagarländernas statsförvaltning, RiR 2009:15. : , 2009. Statliga myndigheters tjänsteexport. : , 2011. Svenska myndigheter som genomförare av Sidafinansierade insatser – en utvärdering av organisering, styrning och stöd, SADEV 2010:3. : SADEV, 2010. Ekonomisk månadsöversikt – . : SCB, 2017. : SCB, 2016. Sidas budgetunderlag 2018–2020. : Sida, 2017. Sidas riktlinjer för stöd inom EU-Twinning., : Sida, 2015. Sida’s Support to Capacity Development 2003–2015: Perspectives, Evidence and Lessons Learned. : Sida, 2016. Sidas årsredovisning 2014. : Sida, 2015. Sidas årsredovisning 2015. : Sida, 2016. Utvärdering av ändamålsenligheten i Sidas arbete med insatshantering – Slutrapport. Sida Evaluation 2016:2. : Sida, 2016. Sidas allmänna villkor för myndighetssamverkan. 13/000051. : Sida, 2013–02–15. Sidas allmänna villkor för myndighetssamverkan dnr. 15/000021. : Sida, senast ändrad 2016–05–02. Sida och Lantmäteriet. och , 2011–03–25. , 2011–03–10. : , 2014. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N : , 2015. : , 2016. Vägledning för regeringens styrning av tjänsteexport. Styrning av svensk biståndspolitik. En utvärdering”, Statskontoret 2011:25. : statskontoret, 2011. (red.) The politics of aid: African strategies for dealing with donors. : , 2015. Wohlgemuth, L. av svenskt utvecklingssamarbete”. : , studier, 2012. ”Avgiftsbelagd verksamhet”. 2017. ekonomi//om-hermes/avgiftsbelagd-verksamhet/ (hämtad 2017–11–01). Global Partnership for Effective Development Cooperation:s hemsida. “About the global partnership”. 2017. (hämtad 2017–11–29). Europeiska Kommissionens hemsida. ”2016 report”. (pretku/godisnji_izvestaj_16_eng.pdf (hämtad 2017–09–29). /DAC:s hemsida. ”Compare your country”. 2017. (hämtad 2017–09–27). OEC/DAC:s hemsida. “The High Level Fora on Aid Effectiveness: A history”. .htm (hämtad 2017–10–03). ”Ny data visar hela svenska biståndet 2015”. 2017. 2015/?php (hämtad 2017–09–27). ”Om Openaid”. 2017. (hämtad 2017–22–23). ”Organisation”. 2017. polisen/Organisation/ (hämtad 2017–11–15). ”Globala mål för hållbar utveckling”. 2017. globala-mal-for-hallbar-utveckling/ (hämtad 2017–09–28). R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N ”Så styrs – Så arbetar regeringen och : Regeringsärende”. 2017. /sa-arbetar-regeringen-och-regeringskansliet/ (hämtad 2017–10–27). “Statistics 's cooperation projects around the world”. 2017. the-world/ (hämtad 2017–09–27). ”Myndigheter i utvecklingssamarbetet”. 2017. sektor/myndigheter-i-utvecklingssamarbetet/ (hämtad 2017–10–10).