prop · H503188 · 2018-03-20 00:00:00 — Bland resultat som uppnåtts 2016 noteras totalt 44 nya ratificeringar/anslutningar till traktat. OHCHR har också verkat för att motverka rasism samt för att minska diskriminering, bl.a. på grund av kön och av hbtq-personer. Kontoret har också arbetat för att öka medvetenheten om dödsstraff och dess dimensioner. Härutöver har personal inom rättsväsende och säkerhetsstyrkor utbildats i syfte att öka förståelsen av de mänskliga rättigheterna. För att kunna mäta framsteg och tillbakagångar av de mänskliga rättigheterna har indikatorer, som även beaktar jämställdhetsperspektiv, införts. Internationella arbetsorganisationen () är för sysselsättnings- och arbetslivsfrågor. Uppdraget är att främja social rättvisa genom att förbättra förhållandena för människor i arbetslivet utifrån insikten om att social rättvisa är avgörande för universell och varaktig fred. Den trepartiska strukturen är . Organisationen har en komparativ fördel som den enda där regeringar, arbetsgivare och arbetstagare samarbetar på lika villkor. spelar en central roll för främjandet av mänskliga, sociala och ekonomiska rättigheter i arbetslivet genom sin normbildning på området och sin trepartsstruktur. Föreningsfrihet och rätten till kollektiva förhandlingar är centrala för en demokratisk utveckling och för ett hållbart arbetsliv. Av 187 medlemsstater har 142 medlemsländer ratificerat de åtta så kallade kärnkonventionerna. registrerades 55 ratifikationer av konventioner. Utöver medlemsavgiften utgår multibi-stöd från Sida som finansierar till exempel insatser mot ungdomsarbetslöshet, oacceptabla former av arbete och insatser i konflikt- eller katastrofsituationer. Det handlar till exempel om att främja samarbete mellan fackliga organisationer i och ursprungsbefolkningen, kampanjer för att bekämpa diskriminering och främja inhemska arbetstagares rättigheter i . Den organisationsbedömning som gjordes 2017 av visar att viktiga steg har tagits under de senaste årens reformprocess för att stärka den interna effektiviteten. har verkat för förbättrad resultatstyrning och rapportering, lärande och utvärdering och för att integrera jämställdhet och miljömässig hållbarhet i verksamhet. ett för FN-systemet unikt mandat inom de områden som omfattas av 2030-agendans mål 16 med stöd till demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. Ungefär hälften av UNDP:s program och projektverksamhet klassas som stöd till demokratisk samhällsstyrning. expertis och kapacitetsuppbyggnadsstöd till nationella institutioner och rättsväsenden för att kvalitetssäkra policyskapandet och stärka effektivitet, transparens och ansvarsutkrävande. också länder med att genomföra val och främjar inklusivitet i politiska Som värd för FN:s landssamordnarsystem har UNDP:s landchefer också en systemstödjande roll och i att föra en dialog med värdlandets regering om situationen vad gäller de mänskliga UNDP har etablerat sig som en central aktör för stöd till internationellt parlamentariskt samarbete och har varit framgångsrikt i arbetet med att stärka nationella parlaments ansvarsutkrävande roll kopplat till milleniemålen och målen för globalt hållbar utveckling. politiska deltagande har stärkts genom stödet till parlament. verkar för att ett jämställdhetsperspektiv mer systematiskt ska integreras i all UNDP:s verksamhet. Demokratisk samhällsstyrning har varit ett prioriterat område för samarbete med UNDP och att stärka UNDP:s arbete med mänskliga rättigheter och jämställdhet var specifika mål i den svenska organisationsstrategin. bidrog genom ett aktivt påverkarsarbete och alliansbyggande till att ge dessa frågor ett tydligare genomslag i UNDP:s strategiska plan för perioden –2017. har både på global och landnivå verkat för att mänskliga rättigheter och jämställdhet tydligare ska återspeglas i UNDP:s arbete. UNDP har genomgått en intern omorganisation som bl.a. har medfört att policystödet har koncentrerats till en enhet för demokrati och fredsbyggande samt att personal har flyttats från huvudkontoret till regionala hubbar eller landkontor. tillsammans med likasinnade pådrivande för omorganisationen, som har bidragit till kostnadsminskningar och till ett mer holistiskt angreppssätt i arbetet med samhällsstyrningsfrågor. konfliktförebyggande har dock påverkats negativt, och för en aktiv dialog med UNDP om hur den kan stärkas. jämställdhetsarbete har också varit en prioriterad fråga i styrelsearbetet. har genom dialog och stöd bidragit till att utveckla UNDP:s globala stöd till bl.a. säkerhetssektorreform, konfliktförebyggande och har UNDP stött val i 398 länder, varav ett flertal i konfliktsituationer. Stödet har bidragit till mer professionella valprocesser och övervakningsinstitutioner. I ett flertal länder har UNDP:s stöd varit avgörande för att minska spänningar och möjliggöra fria och demokratiska val. UNDP bedriver ett omfattande arbete för rättssektorreform, mänsklig säkerhet och mänskliga rättigheter och har bl.a. gett stöd till rättssystem i Programmen har bidragit till ökad tillgång till rättssektorn, bl.a. för personer i eftersatta och rurala områden, och ökad rättssäkerhet. UNDP:s resultat är goda vad gäller demokratisk samhällsstyrning, men har också efterfrågat en ökad tydlighet och ett starkare ledarskap från UNDP i politiskt känsliga frågor som har bäring på utvecklingsfrågor, inte minst värnandet av mänskliga rättigheter. har ett globalt mandat att bidra till förverkligandet av FN:s konvention om barnets rättigheter och uppfyllandet av de globala hållbarhetsmålen. Verksamheten utgår ifrån ett fattigdomsperspektiv, men också ett genomgående rättighets- och jämställdhetsperspektiv. Målgruppen är framför allt utsatta och marginaliserade kvinnor och barn. Genom en stark koppling mellan de olika verksamhetsgrenarna långsiktigt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, bidrar till att öka samhällens och individers motståndskraft vid konflikter, naturkatastrofer och andra kriser. arbetar även med återhämtning och återuppbyggnad efter en konflikt, naturkatastrof eller annan kris. I mandat ingår även att främja att barn och ungdomars åsikter hörs i frågor som berör dem, och har vidtagit innovativa åtgärder som syftar till att stärka barns deltagande i och inflytande över politiska beslut. engagemang i motiveras av organisationens viktiga normativa roll för förverkligandet av barnens rättigheter och av kapacitet att bidra till goda utvecklingsresultat på landnivå samt att leda och genomföra effektiva humanitära insatser. I organisationsstrategin för –2017 har valt att särskilt bevaka, driva på genomförandet av och följa upp arbete inom områdena utbildning, hälsa och skydd av barn. arbete för värnande av mänsklig säkerhet och frihet från våld är i detta sammanhang särskilt relevant. arbetar även för att öka den nationella kapaciteten att ge tillgång till system för skydd av barn för att förhindra och agera mot våld, utnyttjande, exploatering och försummelse eller vanvård. har varit andra största kärnstödsgivare och fjärde eller femte största givare av offentliga medel totalt sett. prioriteringar har drivits genom ett aktivt styrelsearbete, löpande dialog med såväl i som i fält samt genom återkommande samtal på politisk nivå. har vid upprepade tillfällen påtalat vikten av att levererar på sitt normativa mandat med en tydlig utgångspunkt från ett rättighetsperspektiv. Andra återkommande dialogfrågor har varit roll i humanitära kontexter samt organisationens samarbete med övriga relevanta aktörer, såväl inom som utom FN-systemet. har genomgående uppvisat goda resultat som skrivelsen avser. noteras till exempel att organisationen bidragit till att drygt 4,5 miljoner kvinnor och barn nåtts av stödinsatser för att motverka könsrelaterat våld samt att ca 7,5 miljoner barn som omfattas av barnarbete nåtts av en eller flera stödinsatser från . Noteras kan även att påverkansarbete lett till att 22 länder i vilka förekomsten av barnäktenskap är eller mer utvecklat nationella planer eller strategier för att motverka denna företeelse. De multilaterala utvecklingsbankerna har inget uttalat mandat för att jobba med rättighetsfrågor, men i praktiken främjar de fattigas människors rättigheter genom olika insatser och bidrar till att utveckla välfungerande och transparenta institutioner i låntagarländerna. 2017/18:188 samhällsstyrning är ett särskilt prioriterat område för , fond för låginkomstländer. ska genom särskilt jobba med att förbättra medborgares och särskilt kvinnors delaktighet och förmå låntagarländerna att reformera sina förvaltningar för att göra dem mer inklusiva och transparenta. har aktivt arbetat för att Världsbanksgruppen ska integrera samhällsstyrningsfrågor i sin verksamhet, bl.a. genom att ge ett särskilt stöd till framtagandet av 17 med temat god samhällsstyrning. De multilaterala utvecklingsbankerna främjar vidare fattiga människors rättigheter via de så kallade sociala och miljömässiga standarderna, eller ”safeguards”. Dessa standarder försäkrar att bankernas projekt genomförs på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt, till exempel genom att beakta arbetstagares och lokalbefolkningars rättigheter. var mycket aktivt i framtagandet av Världsbanksgruppens uppdaterade ramverk för miljömässiga och sociala standarder, som antogs 2017 och inkluderar skrivningar om mänskliga rättigheter. Utvecklingsbankerna arbetar även med att integrera hållbarhetsaspekter i låntagarländernas egna myndigheter och offentliga förvaltningar. Världsbanksgruppen har systematiserat sitt arbete i kriser och sviktande stater och upprättat en ny finansiell mekanism, Global Concessional Financing Facility, som erbjuder subventionerat stöd till medelinkomstländer vid stora flyktingkriser och som bidragit till. har drivit på för att Världsbanksgruppen ska främja flyktingarnas rättigheter och möjlighet att delta i värdländernas arbetsmarknader. Tack vare bl.a. svenskt påverkansarbete har fördubblat sitt planerade stöd till konfliktdrabbade länder, och analyser av grundorsakerna till konflikt ska vägleda bankens insatser i dessa länder. () har spelat en allt tydligare roll i FN och har utvecklat sitt bidrag till FN:s fredsbyggande verksamhet på landnivå. I situationer där exempelvis en fredsbevarande insats fasats ut har fonden kunnat genomföra snabba insatser för att visa befolkningen fredsvinster på kort sikt. Flexibel och förutsägbar finansiering av fredsbyggande och konfliktförebyggande har varit och är fortfarande en svaghet i FN-systemet och Fredsbyggandefonden har därför utvecklat ett viktigt sätt att skapa flexibilitet i kombination med långsiktighet i FN:s fredsbyggande verksamhet. 8.3Konkreta exempel på svenskt påverkansarbete Exempel 17: Dialog med UNDP I tillägg till påverkansarbetet som görs inom ramen för styrelsearbetet har haft årliga bilaterala konsultationer med UNDP. den bilaterala dialogen har kunnat följa upp den svenska organisationsstrategin och genomförandet av UNDP:s strategiska plan och säkerställa att svenska prioriteringar fått gehör i UNDP:s arbete. Dialogen har även omfattat organisatoriska frågor. Inför de olika dialogtillfällena har synpunkter från ambassader, biståndskontor och andra myndigheter med samarbete med UNDP inhämtats. Dagordningen har varierat, men UNDP:s arbete med att förebygga konflikter, stödja en demokratisk samhällsutveckling och värna mänskliga rättigheter har varit återkommande samtalsämnen liksom jämställdhetsfrågor. Förberedelsearbetet inför de bilaterala dialogerna har bidragit till att skapa en samsyn mellan UD, Sida och andra berörda myndigheter, vilket i sin tur har gett ett större genomslag gentemot UNDP. inleddes arbetet med att ta fram en ny strategisk plan för UNDP för perioden –2021. identifierade tidigt svagheter kopplade till skrivningar om mål 16 och har varit mycket aktivt under förberedelseprocessen och bidragit med ett antal skriftliga och muntliga inspel. Frågan om UNDP:s roll i FN:s konfliktförebyggande arbete var föremål för omfattande förhandlingar i styrelsen inför antagandet av planen . Genom ett aktivt alliansbyggande och tydliga budskap bidrog till att stärka både skrivningarna i planen och det indikatorramverk som styr uppföljningen av genomförandet av planen. Exempel 18: Stöd till för mänskliga rättigheter () är ett initiativ för lärande och ökad kunskap om mänskliga rättigheter inom (banken), som startades av , , , och . NTF finansieras av dessa regeringar och av som senare gick med i fonden. En pågående utvärdering av NTF visar att fonden, trots sin ringa storlek, bedrivit viktig och värdefull verksamhet inom banken. Fondens betydelse inom banken har varit avhängig rådande konsensus med mänskliga rättigheter. Det är både positivt, eftersom det finns en växande acceptans för delar av de mänskliga rättigheterna, och negativt, eftersom NTF:s resultat har begränsats av olika uppfattningar om lämpligheten i att arbeta med mänskliga rättigheter och av att banken frånhåller sig formella uttalanden om mänskliga rättigheter. NTF har lyckats mildra de spänningar vad gäller mänskliga rättigheter som rådde 2008, då man förhandlade om etableringen av fonden. förs diskussioner om mänskliga rättigheter inom banken och det verkar finnas en öppenhet för att inte bara utveckla kunskap 2017/18:188 om och kapacitet till mänskliga rättigheter utan också applicera relevanta människorättsperspektiv i bankens verksamhet. NTF har genom sina aktiviteter visat att det är möjligt för banken att arbeta med mänskliga rättigheter i de bidragsbaserade programmen, vilka i sin tur till stor del anpassats till bankens projekt och mål. De bidragsbaserade programmen har bidragit till att avmystifiera mänskliga rättigheter för bankens personal och har tillhandahållit analyser som kunnat användas i dialogen men klienter och som påverkat viss verksamhet. Dessutom har de möjliggjort specifika institutionella förändringar av en del rättighetsfrågor och har bidragit till utvecklingen av vägledning för genomförande av vissa policyer. Som exempel kan nämnas bankens arbete med frågor om hbtq-personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, där medel från NTF haft särskilt stor betydelse. Förutom att banken har en särskild hbtq-rådgivare anställd, har fondens medel använts till att ta fram kvalitativa och kvantitativa data om diskriminering av hbtq-personer inom bl.a. utbildning och arbetsmarknaden i flera länder däribland . Vidare har fonden bidragit till bl.a. granskning av diskrimineringslagstiftningen i flera länder och framtagande av en kortfilm om homofobi och transfobi i tre regioner. Exempel 19: FN:s utvecklingsgrupps arbetsgrupp för mänskliga rättigheter och mekanismen för integrering av mänskliga rättigheter –2016 har genom Sida bidragit med finansiellt stöd till FN:s utvecklingsgrupps arbetsgrupp för mänskliga rättigheter () och dess arbete med integrering av mänskliga rättigheter inom FN-systemet genom mekanismen för integrering av mänskliga rättigheter (Human Rights Mainstreaming Mechanism). Stödet har innefattat samarbetsprojekt mellan olika FN-organ samt finansiering av människorättsrådgivare kopplade till landchefen vid . Högkommissarien för mänskliga rättigheter (OHCHR) är ordförande i styrgruppen för arbetet, och den som fattar beslut om det årliga arbetsprogrammet och budgeten. En stor del av Sidas medel har gått till människorättsrådgivare och till att utveckla riktlinjer om mänskliga rättigheter för landteamen. Rapporteringen till Sida visar att människorättsrådgivare genom detta upplägg har blivit involverade i FN:s landteams arbete och därmed haft möjlighet att på ett positivt sätt påverka integreringen av mänskliga rättigheter i de olika FN-organens arbete på plats. I vissa fall har detta lett till förbättrade relationer mellan FN:s landchef och landteam och regeringen, men även mellan andra nationella aktörer, vilket även stärkt landchefens och landteamets sammankallande roll. FN:s landchefer och landteam har betonat att arbetet med integrering av mänskliga rättigheter på ett konkret sätt har visat på värdet av samarbete mellan FN-organen och vikten av att engagera sig i mänskliga rättigheter. varit begränsad finansiering med som en av få finansiärer till Exempel 20: Internationella dialogen för freds- och statsbyggnad har, genom , minister för internationellt internationella dialogen för freds och statsbyggnad (Dialogen) sedan Denna dialog består av givare, civilsamhälle och sviktande och konfliktdrabbade stater samt multilaterala organisationer – Världsbanksgruppen och UNDP. Dialogen har bidragit till att ta fram ramverk för freds- och statsbyggnad i sviktande och konfliktdrabbade situationer, New , samt bidragit till policyutveckling inom freds- Slutsatser och rekommendationer från detta arbete bidrog till framtagandet av och innehållet i SDG 16 om fredliga och inkluderande samhällen. Dessa perspektiv och erfarenheter bidrog också i förhandlingarna om sustaining peace resolutionerna och diskussionerna om den utökade allokeringen till sviktande och konfliktdrabbade länder inom 18. Vid den Internationella dialogens globala möte på ministernivå antogs Stockholmsdeklarationen som fastställer bl.a. betydelsen av lokalt ägarskap, inkluderande processer och harmoniserat internationellt stöd till freds- och statsbyggnad. påbörjade Världsbanksgruppen och FN en studie om förebyggande av väpnad konflikt – gav stöd till framtagande och lansering. 9 Tema humanitärt bistånd De humanitära behoven i världen är större . Svaga stater, terroristattacker och gränsöverskridande konflikter bidrar till återkommande långdragna kriser och katastrofer och människor på flykt under långa perioder. Behoven har fördubblats . av de humanitära finansiella medel FN efterfrågar rör insatser i konfliktsituationer. En av de största humanitära utmaningarna är människor som befinner sig på flykt. Deras antal har ökat kontinuerligt och uppgår till 66 miljoner människor i världen. Drygt 22 miljoner av dessa har korsat en internationell gräns och betraktas därmed som flyktingar medan ungefär 40 miljoner är internflyktingar och 3 miljoner är asylsökande. Över hälften av alla tvångsfördrivna i världen är barn och ungefär hälften är kvinnor eller flickor. Tio länder i världen står värdar för av världens flyktingar. Trenden går mot en ökning av antalet tvångsfördrivna, inklusive internflyktingar, främst i samband med Syrienkrisen men också på grund av konflikter och kriser i Sydsudan, , , och . Detta som äldre konflikter i exempelvis , och förblir olösta. Det största antalet människor på flykt lämnar aldrig sitt ursprungsland, utan blir internflyktingar, vilka utgör omkring 2/3 av alla tvångsfördrivna i världen. Den största andelen flyktingar söker sig till närområdet och av alla världens flyktingar finns i utvecklingsländer. En oroväckande utveckling globalt är minskad respekt för humanitära principer om neutralitet, oberoende och politisk opartiskhet. Inom detta ryms en oroväckande minskning av respekt för den internationella humanitära rätten, däribland principen om humanitärt tillträde som ska skydda tillgången till humanitärt stöd för personer som är i behov av detta. har våld som riktar sig mot eller på annat sätt drabbar sjukvårdspersonal eller sjukhus, skolor och civila ökat. Till de stora utmaningarna för det humanitära arbetet hör också naturkatastrofer och svältrisk på flera håll i världen. 9.2Multilaterala organisationers verksamhet och svenska prioriteringar Inom det humanitära området har de tongivande multilaterala organisationerna varit UNHCR, WFP, OCHA och UNRWA. De svenska kärnstöden har –2016 kraftigt ökat till dessa organisationer, som även multibi-stödet till humanitärt arbete ökat. Kärnstöd gör att organisationerna kan använda medlen flexibelt utifrån humanitära behov. Det ökar förmågan att snabbt svara mot uppkomna kriser samt att finansiering styrs dit den behövs mest. Världstoppmötet för humanitära frågor (World Humanitarian , WHS) i , , var ett viktigt tillfälle att samla hela det humanitära systemet – såväl givare som FN-organisationer, den internationella rödakorsrörelsen, Världsbanksgruppen och organisationer i det civila samhället. Centrala frågor var vikten av ett mer effektivt responssystem i ljuset av ökande humanitära behov globalt liksom vikten av förebyggande insatser. Under världstoppmötet för humanitära frågor lanserade FN:s generalsekreterare avtalet Grand Bargain. Avtalet togs fram efter förhandlingar mellan världens 15 största humanitära givare och de 15 största genomförandeaktörerna. , som en tongivande humanitär givare, spelade en nyckelroll i förhandlingen med särskilt fokus på vikten av flexibel finansiering. Resultatet blev en överenskommelse med ett 50-tal specifika åtaganden som syftar till att göra det humanitära responssystemet mer effektivt, transparent och inkluderande. En positiv trend är etablerande av givargemensamma fonder för humanitära insatser både globalt () och på landnivå (). Dessa möjliggör en behovsbaserad ansats liksom ett mer effektivt och kostnadseffektivt humanitärt bistånd. huvudprioriteringar inom det humanitära området är: 1) ökad respekt för de humanitära principerna och internationell humanitär rätt (IHL), 2) ett starkare, mer effektivt och samordnat humanitärt system, både lokalt och globalt, i enlighet med gemensamma humanitära standarder och normer, för att bättre kunna svara mot ökade humanitära behov i världen, 3) ökad samverkan med civilsamhället, inklusive drabbade och utsatta befolkningar, 4) ökad samverkan och ökade synergier mellan humanitära insatser och långsiktigt utvecklingssamarbete, för att minska risken för återkommande humanitära kriser 5) nya och innovativa finansieringsformer. FN:s kontor för humanitärt bistånd (OCHA) inrättades 1991, genom beslut i generalförsamlingen initierat av bland andra , med uppdrag att främja samordning mellan humanitära aktörer och att bedriva påverkansarbete om världens humanitära kriser. OCHA:s kärnmandat är att leda och samordna internationella humanitära insatser vid katastrofer, bl.a. genom att stödja de humanitära samordnarna. OCHA tillhandahåller även humanitära tjänster och påverkansarbete på global nivå. OCHA är huvudsakliga motpart när det gäller hanteringen av FN:s humanitära fonder, den humanitära reformagendan och uppföljningen av världstoppmötet för humanitära frågor 2016 (WHS). OCHA:s uppdrag är att: •Mobilisera och samordna effektiv och principstyrd humanitär verksamhet, i partnerskap med nationella och internationella aktörer, för att lindra mänskligt lidande i katastrofer och nödsituationer. •Idka påverkansarbete till förmån för nödställda människors rättigheter. Främja katastrofberedskap och förebyggande arbete. • Facilitera hållbara lösningar på humanitära kriser. Verksamheten innebär dels att samordna och effektivisera humanitär verksamhet i fält genom att tillhandahålla konkreta verktyg och tjänster, dels att bedriva påverkansarbete och förbättring av det humanitära systemet på global nivå. Konkret är OCHA ansvarigt för bl.a. tjänstgöringslistan (roster) och utbildning för FN:s humanitära samordnare, den humanitära programcykeln och de humanitära behovsbedömningarna och responsplanerna (dvs samordning och presentation av samtliga prioriterade humanitära behov i en kontext), humanitära informationsprodukter, samordning mellan humanitära kluster, FN:s globala katastroffond (CERF) och de humanitära landfonderna samt genomförandet av den humanitära reformagendan. Som en av initiativtagarna till OCHA och en av organisationens största givare har en nära relation till OCHA. stöd till OCHA:s mandat och uppgift, som konstruktiv kritik ofta framförs för att förbättra organisationens effektivitet. har varit viktig i den omfattande reformprocess som OCHA genomgått har deltagit aktivt för att driva reformprocessen i OCHA:s rådgivande styrgrupp ODSG (OCHA Donor var ordförande i och satt i ODSG:s ordförandetrojka till . Som ordförande tog bl.a. initiativ till en organisationsöversyn () som slutfördes .