prop · H50379 · 2018-02-15 00:00:00 — Beskrivande statistik för olika individuella egenskaper för de två grupperna samt skillnaden mellan grupperna redovisas i tabell 6. R I K S R E V I S I O N E N A R B E T S F Ö R M E D L I N G E N S A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G Tabell 6 Skillnader mellan analyserade deltagare i AUB och samtliga deltagare som påbörjat AUB för samtliga marknadsområden Ungdom (<25 år) -0,09 Barn ålder 0–7 år -0,03 Född i EU 15+ Född utanför /EU 15+ -0,05 Totalt antal inskrivningsdagar i -0,02 -0,01 -0,03 -0,01 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Överlag finns bara små skillnader mellan de individer som ingått i effektanalysen och samtliga individer som tagit del av AUB . För vissa egenskaper finns dock något större skillnader. Exempelvis är andelen ungdomar (20–) något högre för den analyserade gruppen. Andelen med funktionsnedsättning och andelen som tillhör en a-kassa är något lägre i den analyserade gruppen. Skillnaden mellan grupperna är för dessa egenskaper. Totalt sett är dock de båda grupperna relativt lika, vilket gör att resultaten troligtvis kan generaliseras till samtliga deltagare i AUB. 6.2 Skattningar av effekter Resultaten av effektskattningarna redovisas grafiskt i figur 4. Figur 4 Effektskattning av AUB uppdelat på marknadsområde och period Källa: Egna beräkningar. I figur 4 redovisas de skattade effekterna per marknadsområde på den vertikala axeln. Ett värde på 0,08 ska tolkas som att en individ som deltagit i AUB har åtta procentenheters större chans jämfört med jämförelsegruppen att efter deltagande ha en registrerad inkomst som överstiger ett prisbasbelopp. staplarna visar dels resultatet för perioden före Arbetsförmedlingen började med central upphandling av AUB (blå stapel) samt perioden efter införandet av central upphandling (stapel). De svarta staplarna redovisar snittet över hela den studerade tidsperioden och längst till vänster redovisas effekten för hela . Resultaten och marknadsområde presenteras i bilaga 3. R I K S R E V I S I O N E N A R B E T S F Ö R M E D L I N G E N S A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G För den studerade perioden är skillnaden i genomsnitt mellan den maximala effekten och den minimala . Bortses från de två marknadsområden som har den högsta respektive lägsta uppmätta effekten varierar effekten i genomsnitt mellan . gör därför bedömningen att det inte går att tolka resultaten som att det överlag finns en stor variation mellan de olika marknadsområdena. Exempelvis är den variation i effekt som finns mellan marknadsområden är ungefär lika stor som den variation som finns mellan de tidsperioder som studeras. Det marknadsområde som har den högsta skattade effekten är , där effekten är . Detta innebär att det är fler deltagare i AUB, i förhållande till jämförelsegruppen, som har en inkomst över ett prisbasbelopp efter påbörjad insats. Marknadsområde sticker ut med den lägsta skattade effekten. I är det i genomsnitt fler AUB-deltagare som har en inkomst över ett prisbasbelopp jämfört med jämförelsegruppen. I har effekten, till skillnad mot genomsnittet, stigit . Det finns inget som tyder på att spridningen i effekt av AUB mellan marknadsområden har förändrats påtagligt . Spridningen är ungefär den samma för åren , som efter. skapades myndigheten genom en sammanslagning av (), 20 länsarbetsnämnder () och (). I samband med detta centraliserades även upphandlingen av AUB. skedde denna upphandling lokalt på länsarbetsnämnderna. Resultaten indikerar dock att detta inte i någon större utsträckning tycks ha påverkat likvärdigheten när det gäller storleken på effekter. Trots stor regional variation, i bland annat deltagarsammansättning, konjunktur och branschsammansättning, indikerar resultaten att insatsen ger likvärdiga effekter i de olika marknadsområdena. Detta indikerar att Arbetsförmedlingen lyckats anpassa verksamheten efter de lokala förutsättningarna så att skillnaderna mellan de olika marknadsområdena inte har förändrats. Av metodologiska skäl går det inte att uttala sig om något marknadsområde är signifikant bättre eller sämre, det vill säga vilken region som producerar de bästa effekterna givet regionens förutsättningar. Denna typ av analys ligger utanför ramen för denna granskning. Överlag visar resultaten att den genomsnittliga effekten av att delta i AUB är positiv för alla de observerade åren, men att den har minskat . Resultaten är också relativt stabila när olika känslighetsanalyser har genomförts. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N studier visar att vilket utfall som mäts spelar roll för resultatet.45 Effekten på chansen att lämna Arbetsförmedlingen till ett osubventionerat arbete har minskat kraftigt och har legat nära noll sedan år 2010.46 Andra studier visar genomgående att chansen att vara sysselsatt efter AUB är positiv och har legat på ungefär tio procentenheter.47 En person bedöms som sysselsatt bland annat utifrån dennes förvärvsinkomster, där inkomster från lönesubventionerade anställningar ingår. resultat stämmer därmed väl överens med tidigare studier som analyserat effekten av AUB på chansen att vara sysselsatt, båda vad gäller nivå och att effekterna avtagit . Förklaringarna till de minskande effekterna kan vara många. Exempelvis skulle det kunna vara så att hur upphandlingen är organiserad påverkar resultaten, men även andra faktorer såsom vilka utbildningsinriktningar som ges kan ha påverkat resultaten. Denna granskning ger inget svar på denna fråga, men detta är något som Arbetsförmedlingen skulle kunna studera vidare. 45Gartell m.fl. (2013), Arbetsförmedlingen (2016) och även Liljeberg (2017) visar på liknande resultat. 46Arbetsförmedlingen (2016). 47Se exempelvis Gartell m.fl. (2013) och och van den (2017). R I K S R E V I S I O N E N A R B E T S F Ö R M E D L I N G E N S A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G Alegre, M, , D, Sanz, J & F Todeschini (2015). The impact of trainingintensive labour market policies on labour and educational of NEETs: evidence from Catalonia (), , 57(2), s. 151–167. D (2006), Assessing the employment effects of vocational training using a one-factor model, Applied Economics, 38(21), s. 2469–2486. B (2004). Income Effects from Labour Market Training Programs in during the 1980s and 1990s, 25(8), s. 688–713. Arbetsförmedlingen (2009), Arbetsmarknadsrapport 2009:2, . Arbetsförmedlingen (2014), Arbetsmarknadsrapport , . Arbetsförmedlingen (2016a), Arbetsmarknadsrapport , . Arbetsförmedlingen (2016b), Arbetsmarknadspolitiska program Årsrapport , . Ashenfelter O (1978), Estimating the effect of training programs on earnings, Review of Economics and Statistics, 60(1), s. 47–57. Baser O (2006), Too much ado about propensity score models? Comparing methods of propensity score matching, Value Health, 9(6), s. 377–385. Biewen M, Fizenberg B, Osikominu A & M (2014), The effectiveness of public-sponsored training revisited: The importance of data and methodological choices, , 32(4), s. 837–897. Caliendo M & S Kopeinig (2008), Some practical guidance for the implementation of propensity score matching, , 22(1), s. 31–72. Caliendo M, S Künn & M (2016), Personality traits and the evaluation of startup subsidies, , 86, s. 87–108. Calmfors L, och M Hemström (2004), The effects of labormarket policies in : What is the evidence? i Agell J, A Weichenrieder (red. ), Labor market institutions and public regulation, s. 1–62, , . Card D, Kluve J & A (2009), labour market policy evaluations: A meta-analysis, , 120(548), s. F452–F477. Card D, Ibarrarán P, Regalia F, Rosas-Shady D & Y (2011), The labor market impacts of youth training in the Dominican Republic, , 29(2), s. 267–300. Couch K (1992), New evidence on the long-term effects of employment training programs, , 10(4), s. 380–388. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N de , L Liljeberg (2008), Effekter av yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning för deltagare –04, Rapport 2008:1, IFAU, . Fitzenberger B & S Speckesser (2007), Employment effects of the provision of specific professional skills and techniques in , Empirical Economics, 32(2), s. 529–573. , J (2011), What labor market policy works in a recession?, Working Paper 2011:2, IFAU, . O (2006), (Hur) hjälps ungdomar av arbetsmarknadspolitiska program för unga?, Rapport 2006:5, IFAU, . , (2013), Arbetspraktik – en utvärdering och en jämförelse med arbetsmarknadsutbildning, Rapport 2013:4, IFAU, . (2008), Dynamic treatment assignment - The consequences for evaluations using observational data, , 26(4), s. 435–445. Gartell M, P (2013), Programeffekter 1996–2010, Working Paper 2013:1, Arbetsförmedlingen, . (2015), Effektskattningar av arbetsmarknadspolitiska program med fokus på personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, internt PM, Arbetsförmedlingen, . (2008), Activating unemployed workers works; experimental evidence from , Economics Letters, 100(2), s. 308–310. , Michalopoulos C & P Robins (2003), A meta-analysis of government-sponsored training programs, Industrial and , 5(1), s. 31–53. Heinesen E, Husted L & M Rosholm (2013), The effects of labour market policies for immigrants receiving social assistance in , , 2(15), s. 1–22. , Mueser P, Troske K, Jeon K-S & Kahvecioglu D (2013), Do public employment and training programs work?, , 2(6), s. 1–23. Hirshleifer S, , C Ridao-Cano (2014), The impact of vocational training for the unemployed: Experimental evidence from , , 126(597), s. 2115–2146. , Imbens G & J Klerman (2006), Evaluating the differential effects of alternative welfare-to-work training components: A reanalysis of the GAIN program, , 24(3), s. 521–566. Iacus S, King G & G (2012), Causal inference without balance checking: Coarsened exact matching, Political Analysis, 20(1), s. 1–24. R I K S R E V I S I O N E N A R B E T S F Ö R M E D L I N G E N S A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G , Strannefors T & H (2003), Geografisk rörlighet på arbetsmarknaden, Ura 2003:1, , . H Solga (2015), ’s vocational education and training system in transformation: Changes in the participation of lowand high-achieving youth over time, , 31(2), s. 161–171. (2015), Arbetsmarknadsutbildning – vid vägs ände eller vägen framåt?, LO, . Lechner M & C Wunsch (2009), Are training programs more effective when unemployment is high?, , 27(4), s. 653–692. Liljeberg L (2016) Effekter för olika deltagargrupper inom arbetsmarknadsutbildningen, Rapport 2016:20, IFAU, . J (2017), When outcome definition determines the result in impact evaluations: An illustration using the Swedish work-practice programme, Evidence & Policy: A , Debate and Practice, 13(1), s. 39–58. Maddala G (1994), Limited-dependent and qualitative variables in Econometrics, Monographs, , . (2008), Programeffekter 1992 till 2006, Working Paper 2008:1, Arbetsförmedlingen, . Okeke S (2005), Arbetsmarknadsutbildningens effekter för individen, Ura 2005:6, , . Raaum O, Torp H & T (2002), Business cycles and the impact of labour market programmes, Working Paper No. 14/2002, , . (2014), Effekter av yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning för deltagare med funktionsnedsättning, 1999–2006, Rapport 2014:13, IFAU, . (2015), Regional anpassning av arbetsmarknadsutbildning – vilka hänsyn tas till arbetsmarknadens behov?, 2015:22, . (2016), Förberedande och orienterande utbildning – Arbetsförmedlingens styrning, användning och uppföljning, 2016:21, . D (1983), The central role of the propensity score in observational studies for causal effects, Biometrika, 70(1), s. 41–50. (2002), Observational studies, , . Rosholm M & M Svarer (2008), The threat effect of labour market programmes, , 110(2), s. 385–401. Sianesi B (2004), An evaluation of the Swedish system of labor market programs in the 1990s, , 86(1), s. 133–155. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Statskontoret (2012), Kostnaderna för arbetsmarknadsutbildning och yrkesvux – en jämförelse, Statskontoret 2012:28, . (2003), An evaluation of the adult education initiative relative labour market training, Economic Studies No 609, , . (2005), Comprehensive education of vocational training for the unemployed?, Economic Studies No 663, , . O (2008), Does comprehensive education work for the long-term unemployed?, Labour Economics, 15(1), s. 54–67. M (2008), labour market policy and unemployment scarring: A ten-year panel study, , 37(3), s. 357–382. (2017), Långsiktiga effekter av arbetsmarknadsutbildning, Rapport 2017:27, IFAU, . , Rosholm M & M Svarer (2013), The relative efficiency of labor market policies: Evidence from a social experiment using non-parametric bounds, Labour Economics, 24, s. 58–67. (2015), Effekter av sekvenser av arbetsmarknadspolitiska program, Rapport 2015:25, IFAU, . Budgetlagen (2011:203). Lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. Förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Proposition 2014/15:1, utgiftsområde 14. Proposition 2011/12:1. Betänkande 2011/12:AU2. Rskr 2011/12:121. R I K S R E V I S I O N E N A R B E T S F Ö R M E D L I N G E N S A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G svenska utvärderingar av arbetsmarknadsutbildning Arbete/inkomst. Avseende utfall arbete var Matching (PSM) i programeffekterna som störst 2005– 2006 och sedan har effekterna effekterna blivit obefintliga eller till och med negativa. subventionerat arbete inkluderas blir effekterna något högre. inkomst är mönstren liknande. Fokus på arbetssökande med med exakt matchning. och nystartsjobb, alla är effekterna positiva och har störst positiv effekt 2004–2006. med 2007 avtar effekterna och (inklusive nystartsjobb). resultaten försämras successivt. Tid från programstart till Positiva effekter på både kort och lång sikt, mest gynnsamma resultat för deltagare som påbörjade AUB 2003–2006 (resultat i linje med Gartell m.fl. 2013). Tid från programstart till Jämförelsen mellan arbetspraktik och AUB visar att de som gick in i arbetspraktik skulle ha haft större utbyte av AUB medan deltagarna i AUB skulle ha haft lika stor nytta av av deltagare mellan programmen skulle därför ha varit mer effektiv i Andel som lämnat AF för Resultaten påvisar generellt positiva med exakt matchning. effekter av deltagande i AUB. av utbildning var som högst 2005– 2006 och därefter har den varit PSM - estimerar en Studerar AUB i olika konjunkturlägen, resultaten visar att programmet är mer effektivt när arbetslösheten är Goda effekter identifieras för med exakt matchning. individer som påbörjade AUB under sinkomster, löner och perioden vilket är i kontrast till resultat presenterade i andra studier. De positiva resultaten tros förklaras av att skattningarna avser yrkesinriktad AUB och inte samtliga R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Positiva effekter identifieras för hela Effekterna är dock bättre de De presenterade resultaten visar att behandlingseffekten för deltagare. (2000) jmf med Menar i studien att snarare än PSM i utvärderingen. studien för mer omfattande Studerar flera olika utfall, Skattar relativa effekter av program registrering hos AF, för ungdomar och hittar bättre effekter för individer som deltagit i för att skatta effekten AUB på lång sikt. av AUB). resultaten sämre för AUB än effekter av AUB. Okeke (2005) Positiva effekter på deltagares övergång till sysselsättning. Studie som går igenom 12 utvärderingar av AUB (se tabell 1.3 s. 18 för samtliga studier som ingår), effekterna skiljer sig åt mellan de två årtiondena, där positiva effekter urskiljs inledningsvis för att övergå i positiva effekter för både inrikes och utrikes födda individer som deltar i Studerar även andra sub- grupper, se paper för mer info. Arbete (olika definitioner PSM med hänsyn till Undersöker om deltagande i tilldelning av insatser. och ökar rörligheten på lång sikt. Hittar negativa effekter på sannolikheten att arbeta vilket kan sammankopplas med inlåsningar då effekterna är som mest påtagliga de två första åren efter programstart. har relativt stora och positiva effekter på arbetskraftsdeltagandet både lång- R I K S R E V I S I O N E N A R B E T S F Ö R M E D L I N G E N S A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G Beskrivande statistik för deltagare per marknadsområde 2011 Tabell B2.1 Beskrivande statistik för deltagarna i respektive marknadsområde R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Anm. MO1=Stockholm/, MO2=Norra , MO3=Södra /Östra MO4=Göteborg/, MO5=Nordvästra , MO6=Västra , MO7=Skåne, MO8=Småland/, MO9=Södra , MO10=Norra . Tabell B2.2 Beskrivande statistik för icke deltagarna i respektive marknadsområde 2011 R I K S R E V I S I O N E N A R B E T S F Ö R M E D L I N G E N S A R B E T S M A R K N A D S U T B I L D N I N G Anm. MO1=Stockholm/, MO2=Norra , MO3=Södra /Östra MO4=Göteborg/, MO5=Nordvästra , MO6=Västra , MO7=Skåne, MO8=Småland/, MO9=Södra , MO10=Norra . 44 R I K S R E V I S I O N E N Arbetsförmedlingens Arbetsmarknadsutbildning (AUB) syftar till att ge arbetssökande bättre möjligheter att få ett arbete och ge arbetsgivare bättre förutsättningar att få arbetssökande med lämplig kompetens. har granskat hur väl Arbetsförmedlingen lyckats med att skapa likvärdiga e•ekter i olika regioner för den arbetsmarknadspolitiska insatsen AUB. Granskningen visar att skillnaderna i e•ektstorlek mellan olika marknadsområden är relativt liten. Variationen i e•ekten av AUB tycks inte heller ha ökat nämnvärt efter att upphandlingen av AUB centraliserades då Arbetsförmedlingen bildades . För hela landet visar resultaten att det är ﬂer individer som efter avslutad AUB har en inkomst som överstiger ett prisbasbelopp, , än för jämförbara arbetslösa som inte tagit del av AUB. För hela den studerade tidsperioden var andelen med en inkomst över ett prisbasbelopp högre för deltagarna i AUB än för personerna i jämförelsegruppen. För att uppnå likvärdiga e•ekter i olika regioner rekommenderar att vid e•ektutvärderingar av arbetsmarknadspolitiska program inkludera ett regionalt perspektiv. 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , Baylan, Bucht, , , Hellmark , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om regionala skillnader i effekter av Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildning Tryck: , 2018