prop · H503297 · 2018-09-05 00:00:00 — Avsnittet redogör för de främsta likheterna och skillnaderna mellan de tre verksamhetsformerna: affärsverk, förvaltningsmyndighet och statligt ägt aktiebolag. En utförligare sammanställning finns i bilaga 1. Affärsverksformen är inte reglerad i någon egen lag eller förordning, vilket är fallet i som har en egen affärsverkslag.27 Affärsverksformen styrs istället genom ett antal undantag från och tillägg till det regelverk som gäller andra förvaltningsmyndigheter.28 Undantagen och tilläggen syftar till att ge affärsverken större frihetsgrader än övriga förvaltningsmyndigheter, bland annat när det gäller ekonomi och då särskilt när det gäller finansiering av investeringar, fleråriga investeringsplaner, möjligheterna att forma en koncernstruktur med dotterbolag och lokalförsörjningen. Affärsverken är statliga förvaltningsmyndigheter och är därmed inga självständiga juridiska enheter.29 Regeringen har direktivrätt, vilket innebär att affärsverken som förvaltningsmyndigheter har lydnadsplikt i förhållande till regeringen.30 När det kommer till ren förvaltning ska affärsverken således agera på samma sätt som 27För en utförlig redogörelse se (2017). 28Exempel på lagar och förordningar som innehåller undantag eller tillägg som specifikt rör affärsverken listas i bilaga 2. 29Enligt Nationalräkenskaperna ingår affärsverken, i likhet med de flesta statligt ägda bolag, i näringslivet som så kallade kvasibolag. SCB, Begreppsförklaringar inom nationalräkenskaperna, hämtad , amne/nationalrakenskaper/nationalrakenskaper/nationalrakenskaper-kvartals-och- arsberakningar/produktrelaterat/Fordjupad-information/begreppsforklaringar-inom- nationalrakenskaperna/. 30Regeringen får emellertid inte bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller mot en kommun, eller som rör tillämpningen av lag (se 12 kap. 2 § RF). 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det innebär, vidare, att affärsverken inte äger sina tillgångar och sitt kapital utan de förvaltar dessa åt staten. ägs av staten, men verken förvaltar aktierna i dessa och utser dotterbolagens styrelser. Samtliga affärsverk drivs som styrelsemyndigheter där ansvaret för verksamheten ligger hos en av regeringen utsedd styrelse i vilken verkschefen ingår som ledamot. De statliga myndigheterna, inklusive affärsverken har vissa särskilda skyldigheter gentemot regeringen till exempel att ställa personal till regeringens förfogande i det internationella arbetet. Verken har även en viss informationsskyldighet avseende internationell verksamhet.31 Vidare gäller bestämmelserna om serviceskyldighet32 och krav på offentlighet och insyn.33 Bestämmelser om sekretess för att skydda uppgifter om affärsverkens affärs- och driftsförhållanden finns i offentlighets- och sekretesslagen. 3.1.1 jämfört med övriga förvaltningsmyndigheter Syftet med affärsverksformen är att affärsverken ska drivas på affärsmässiga grunder. Det innebär att affärsverken med egna intäkter (avgifter) ska täcka sina kostnader, inklusive avskrivningar, och därutöver lämna avkastning på det statskapital som de disponerar. I affärsverkens regleringsbrev uttrycks detta i termer av avkastningskrav. Överskottet och skattemotsvarighet (motsvarar bolagsskatt) ska levereras in till statens budget. För andra myndigheter gäller att de ska beräkna avgiftsnivån så att den långsiktiga självkostnaden täcks. Till skillnad från myndigheter omfattas affärsverken inte av hela avgiftsförordningen.34Affärsverken behöver inte heller samråda med ESV när det gäller avgifternas storlek. Affärsverken får disponera det överskott som återstår efter inleveransen till statens budget, utan någon övre begränsning. Affärsverken har, till skillnad från andra förvaltningsmyndigheter, större flexibilitet när det gäller finansieringen av sina investeringar. För förvaltningsmyndigheter gäller att upplåning för investeringar i anläggningstillgångar ska ske i genom de låneramar som beslutar om.35 För affärsverken däremot står tre finansieringskällor till buds: egna genererade medel, lån på öppna marknaden och lån i 317 § myndighetsförordning (2007:515). 324 och 5 §§ förvaltningslagen (1986:223). 33Tryckfrihetsförordningen (1949:105) och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 34Avgiftsförordning (1992:191). För affärsverken gäller endast 3 § och 5 § första stycket samt se 15–25 §§ avgiftsförordningen. 35Inom låneramar som har beslutat för budgetåret får regeringen besluta att anläggningstillgångar som används i statens verksamhet ska finansieras med lån i . Regeringen får besluta om villkoren för sådana lån. 7 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G A V A F F Ä R S V E R K E N Vissa affärsverk hade lån upptagna på marknaden men den formen av upplåning tycks ha skett genom särskilda regeringsbeslut vid sidan om det regelverk som gällde för övriga förvaltningsmyndigheter. I budgetpropositionen föreslog regeringen därför att affärsverkens möjligheter att låna på marknaden skulle regleras i lag. De tre affärsverken har dessutom särskilda låneramar i . Därmed innefattas inte affärsverkens lån i den låne- och kreditram som regeringen inhämtar från . En annan skillnad mellan affärsverk och övriga förvaltningsmyndigheter är hur verksamhetens resultat ska beskrivas. För ett affärsverk gäller inte 3 kapitlet om resultatredovisning i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag (FÅB).36 Enkelt uttryck ska ett affärsverks årsredovisning innehålla en förvaltningsberättelse. Utformningen av denna grundas i förvaltningsberättelsen för ett aktiebolag. Den har därmed fokus på upplysningar om den finansiella utvecklingen. Vidare ska de finansiella nyckeltalen redovisas på rörelsegrensnivå. Det förutsätter att samtliga kostnader och intäkter fördelas på verksamhetsgrenar. Även i redovisningen i statens budget skiljer sig affärsverken från övriga förvaltningsmyndigheter. Det är endast nettoresultatet av den löpande verksamheten som redovisas i statsbudgeten och inte investeringar och andra kapitalökande åtgärder.37 Enligt affärsbokföringsprincipen redovisas inte den ekonomiska omslutningen för affärsverken, till skillnad från andra förvaltningsmyndigheter, i statens budget. Staten kan skjuta till bland annat särskilda investeringsmedel och eventuellt täcka underskott.38 konstaterar, i likhet med ESV39, att stora delar av regelverket är gemensamt. Det regelverk som generellt gäller för förvaltningsmyndigheter har utvecklats i en riktning som, enligt , karaktäriserar styrningen av affärsverken. Det gör det möjligt för regeringen att låta en myndighet fungera som ett affärsverk numera gör. Förvaltningsmyndigheter kan bedriva affärsverksamhet. Det gör exempelvis Lantmäteriet, och . Regeringen kan även ge undantag eller göra tillägg i regleringsbrev som innebär att en myndighet ska ha ett avkastningskrav och finansiera investeringar genom lån hos såsom för och Fortifikationsverket.40 Det 36Förordning 2000:605 om årsredovisning och budgetunderlag. 39Affärsverksform eller inte för LFV:s flygtrafiktjänst. Svar till kommittén för organisering av kvarvarande delar av efter bolagisering av flygplatsverksamheten. ESV-dnr 49–1 19512009. 40Statens fastighetsverk ska i sin verksamhet uppnå ett resultat efter finansiella poster motsvarande en avkastning om på av myndighetens genomsnittliga lån för investeringar i 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N finns också möjligheter för förvaltningsmyndigheter att balansera större överskott i (den avgiftsbelagda) verksamheten . 3.1.2 Affärsverken jämfört med statligt ägda bolag och statligt ägda bolag har ett antal gemensamma drag. Båda verksamhetsformerna styrs av ekonomiska mål. Styrning genom lönsamhetsmål och vissa undantag från det ekonomiadministrativa regelverket syftar till att ge affärsverken en större grad av ekonomiskt handlingsutrymme och därmed leda till ökad effektivitet i verksamheten. Skillnaderna gentemot ett statligt ägt bolag är emellertid stora, i synnerhet avseende och regeringens möjligheter till styrning. Regeringen har direktivrätt gentemot verken och verken har lydnadsplikt gentemot regeringen.41 Affärsverken får inte agera utanför de ramar av befogenhet som fastställts i lag och förordning eller i särskilda uppdrag. Det föreligger inte heller något formellt ansvar för ”företagets bästa”.42 Som tidigare beskrivits är en central skillnad mellan affärsverk och statligt ägda bolag att, affärsverken utöver affärsverksamheten ägnar sig åt myndighetsutövning om än i varierande grad. Det finns emellertid exempel på statligt ägda bolag som också ägnar sig åt myndighetsutövning.43 Ett statligt ägt bolag däremot är en självständig, juridisk person och regeringens styrning ska utövas på bolagsstämman genom bland annat beslut om bolagets bolagsordning och eventuella stämmoanvisningar. 3.2 Affärsverken har undantag av historiska skäl utgångspunkt är att regleringen bör vara tydligt motiverad och relevant. Regelverket bör regelbundet ses över dels i ljuset av relevansen för verkens behov, dels i förhållande till den regelutveckling som sker för övriga förvaltningsmyndigheter. Affärsverksformen är som redogjort för, reglerad genom ett antal undantag från och tillägg till de lagar, förordningar och föreskrifter som gäller för övriga förvaltningsmyndigheter.44 ESV skriver i sitt remissvar45 om fastigheter och anläggningar i . Regleringsbrev för avseende . Fi2017/02221/SFÖ, Fi2017/02734/SFÖ, Fi2017/04425/RS. ska uppnå ett resultat efter finansiella poster motsvarande en avkastning om på av myndighetens genomsnittliga lån för investeringar i fastigheter och markanläggningar i . Regleringsbrev för avseende . Fi2018/00358/. 41Regeringen får emellertid inte bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller mot en kommun eller som rör tillämpningen av lag (se 12 kap. 2 § RF). 43Lag (1989:41) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. 44Se bilaga 2. 30–36712008, . R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G A V A F F Ä R S V E R K E N utredningen46 av att ESV: s erfarenhet är att det ofta är problematiskt att tolka och administrativt hantera undantag från det generella regelverket. ESV anser därför att statsmakterna i varje enskilt fall noga bör överväga behovet av särskilda bestämmelser och bedöma vilka konsekvenser dessa får över tiden. ESV är berett att bistå i arbetet med att tillämpa de ekonomiadministrativa reglerna för förvaltningsmyndigheter på . konstaterar att det är svårt att få en överblick över det regelverk som styr affärsverken och att i propositioner eller skrivelser finna tydliga motiv till varför skillnaderna är motiverade i alla avseenden. har också i granskningen kunnat konstatera att vissa undantag inte används. 3.2.1 Affärsverkens lån på öppna marknaden Ett exempel på att ett undantag inte utnyttjas är att affärsverken i princip inte tar upp lån på den privata marknaden. De friare upplåningsmöjligheterna som affärsverken har tillkom under särskilda förhållanden. Myndigheter har möjlighet att låna i till så kallad avistaränta (i princip reporäntan) och på längre löptider.47 Med tanke på att lånevillkor numera är (mycket) förmånligare än villkoren för lån tagna på den öppna marknaden, sker så gott som all upplåning där. Affärsverken lånar endast till den rörliga (avista-) räntan.48 I diagram 1 redovisas räntor för företagslån i bank till rörlig ränta (lån upp till 3 månader) och lån på längre räntebindningstid () jämfört med en femårig statsobligation och räntan på rörliga lån i , så kallad ränta på avistakonton. De två förstnämnda räntorna är en indikator för upplåningskostnaderna för lån på öppna marknaden.49 Räntan på avistakonton är myndigheternas upplåningskostnader för rörliga lån i Riksgäldskontoret.50 Räntan på en femårig statsobligation är en indikator för bundna lån i Riksgäldskontoret.51 Som framgår av diagrammet har skillnaden mellan räntorna på lån på öppna 47Riksgälden, Allmänna villkor för lån och placeringar , hämtad , placeringar-april-2016.pdf. 48E-post från , . 49Det är troligt att myndigheter skulle få bättre räntevillkor än företag, eftersom myndigheterna inte kan gå i konkurs och deras betalningsförmåga garanteras av staten. har möjlighet att ge ut egna företagsobligationer för att finansiera sig. Räntorna på dessa obligationer ingår inte. av bankernas utlåning till företag (icke-finansiella företag) är på löptider på högst 3 månader (se SCB, Finansmarknadsstatistik , avsnitt 7.4.2, Tabell 1). 50Andelen företagslån med (ursprunglig) räntebindningstid var . SCB, Finansmarknadsstatistik, . 51Riksgäldens ränta på bundna lån motsvaras av upplåningskostnaden (dvs. ränta på de statsobligationer (med en viss löptid) som emitteras och administrationskostnader. E-post från , . 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N marknaden och de räntor som myndigheterna betalar för lån i ökat markant . Det är därför inte förvånande att affärsverken valt att inte låna utanför . Diagram 1 Räntor på företagslån och statsobligation samt avistaränta för lån i , – , procent Företag, högst 3 månader Företag, mer än 5 år Räntor på företagslån avser räntor för icke-finansiella företags lån i bank, med ursprunglig räntebindningstid (rörlig ränta) respektive återstående räntebindningstid . Avistaräntan redovisas på kvartalsbasis men har interpolerats för kvartalets månader. Källa: SCB Finansmarknadsstatistik (ränta på företagslån), (avistaränta) och (statsobligationsränta). var konstruktionen för pensionsavsättningar lika för alla myndigheter inklusive affärsverken.52 När systemet förändrades började myndigheterna i stället betala till () för sina anställdas pensioner53 men man lät affärsverken fortsätta i det gamla systemet. Det innebär att affärsverken i stället sätter av pensionsersättningar i balansräkningen som en framtida skuld. har verken en blandad lösning där pensionerna antingen skuldförs i balansräkningen eller betalas från verken som en premie till SPV.54 uppgick pensionsskulden 52Så kallad lönekostnadspålägg (LKP) för pensionerna. 53Förordning (2002:869) om utbetalning av statliga tjänstepensions- och grupplivförmåner. 54Sjöfartsverket, PM . R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G A V A F F Ä R S V E R K E N hos till , hos till och hos till 873 miljoner kronor.55 Det faktum att affärsverken tryggar sina förmånsbestämda pensionsutfästelser genom skuldföring gör deras resultat känsliga för ändringar i de beräkningsgrunder som används för att värdera pensionsskulderna. Det påverkar deras planeringsförutsättningar negativt. har den låga räntan medfört att pensionsskulderna har vuxit (med negativ resultatpåverkan). Det gör att affärsverken måste förvalta en större mängd likvida medel vilket innebär en finansiell risk.56 Det finns en samsyn57 mellan affärsverken, , SPV och ESV om att låta affärsverken lösa in sina pensionsskulder och fullt ut övergå till premiebetalning genom att ta upp motsvarande lån och betala en engångspremie till SPV. Det kan emellertid vara dyrt givet dagens låga räntor, och därmed stora pensionsskulder. Det ska naturligtvis vägas mot de fördelar som eventuellt finns. Det råder olika uppfattningar om när i tiden en inlösen är lämplig att genomföra, vilket har sin grund i olika finansiella förutsättningar mellan affärsverken. Orsaken till att regeringen valt att behålla denna lösning för affärsverken att skuldföra pensionsavsättningarna finns inte särskilt angivet i berörda förordningar58. konstaterar att detta är ytterligare ett exempel på undantag som inte längre tycks vara motiverat och som kan få stora konsekvenser för affärsverkens årliga resultat. 3.3 De ekonomiska målen för affärsverken utgångspunkt är att de ekonomiska målen bör vara tydliga, verksamhetsanpassade och omprövas regelbundet. 56I tider av stigande räntor skulle skulderna på motsvarande sätt minska vilket medför en positiv resultatpåverkan. 57Sjöfartsverket, PM . 58För statliga myndigheter gäller enligt förordningen (1997:908) om för statens avtalsförsäkringar att en myndighet ska betala för sina anställdas förmåner enligt den statliga tjänstepensioneringen, grupplivförsäkringen och personskadeförsäkringen samt, när det gäller pensionsersättning och särskild pensionsersättning, enligt det statliga avtalet om omställning och enligt det statliga trygghetsavtalet. Av 9 § i samma förordning framgår att om en myndighet enligt särskilda föreskrifter skall svara för kostnaderna för en utbetald förmån, skall enligt 2– 5 §§ inte betalas för förmånen. Sådana föreskrifter finns bland annat i förordningen (2002:869) om utbetalning av statliga tjänstepensions- och grupplivförmåner, i förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning och i förordningen (SAVFS 1990:3 A1) om utbetalningen av personskadeersättning. I förordningen (2002:869) om utbetalning av statliga tjänstepensions- och grupplivförmåner framgår att affärsverken inte ska betala . Det finns också reglerat i kollektivavtalet PA 03. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tydligt motiverade, relevanta och aktuella ekonomiska mål är av stor vikt för att styra rätt och för att, ytterst, kunna utkräva ansvar om målen inte nås. Regeringen sätter ekonomiska mål för affärsverken avseende lönsamhet, finansiell risktolerans och utdelning till staten. De ekonomiska målen ska fungera som det övergripande styrmedlet för att säkra att affärsverken förvaltar statens tillgångar på ett effektivt sätt och i övrigt uppnå ”inre” kostnadseffektivitet i verken. De ekonomiska målen sätts på koncernnivå. Regeringen föreslår i budgetpropositionen de ekonomiska målen som bör fastställas för respektive affärsverk och de finansiella befogenheter som bör beviljas regeringen, som i sin tur för dessa vidare till affärsverket i regleringsbrevet. 3.3.1 Översyn av de ekonomiska målen för affärsverken När det gäller de statligt ägda bolagen ser regeringen med jämna mellanrum över de ekonomiska målen. Anledningar till att revidera målen kan bland annat vara väsentliga förändringar i bolagets strategi eller marknadsförutsättningar, liksom större förvärv eller avyttringar. Större och varaktiga makroekonomiska förändringar kan också vara en anledning att se över målen. En revidering av målen är en strukturerad process som involverar både ägare och bolag.59 När det gäller affärsverkens ekonomiska mål framgår det, enligt , inte lika tydligt (jämfört med regeringens årliga skrivelse till om företag med statligt ägande) hur de ekonomiska målen motiveras och vad de syftar till. har i princip haft samma ekonomiska mål sedan 2003.60 Det gäller i alla fall målen för lönsamhet och utdelning. Till skillnad från dessa har kapitalstrukturmålet (ett tak för skuldsättningsgraden) justerats ofta och . Avseende har i en tidigare granskning61 konstaterat att regeringen inte har anpassat den finansiella styrningen utifrån förändringar i Svenska kraftnäts omvärld. En översyn av de ekonomiska målen har dock påbörjats. Det är oklart när resultatet av översynen kommer att presenteras.62 59Skr 2016/17:140. 60Grunden för de ekonomiska målen härstammar från affärsverkets bildade från (prop. 1991/92:133 och prop. 1987/88:87). I ett regeringsbeslut av (dnr N98/850) framgår skälen för den dåvarande regeringens bedömning. Nivåerna på det ekonomiska målet ändrades vilket beskrevs i prop. 2003/04:1. I det nu pågående arbetet med de nya ekonomiska målen anser departementet att det är av stor vikt att skälen för bedömningen tydligt framgår för att underlätta framtida följande av utvecklingen och behov av förändringar. Mail från Miljö- och , . 61Förutsättningar för en säker kraftöverföring – Styrningen av i genomförandet av energiomställningen. 62Ibid, s. 26. I Budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, Utgiftsområde 21) aviserar regeringen att resultatet av översynen ska vara färdigt till Budgetpropositionen (s. 78). R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G A V A F F Ä R S V E R K E N I likhet med de ekonomiska målen för har inte mål för lönsamhet och utdelning justerats sedan 2003.63 Däremot justerades målet för kapitalstruktur från 2008.64 ekonomiska mål justerades 201065 i samband med att Swedavia, som var en del av , skildes från verket. Utöver detta har målet för utdelning justerats . justerades målet från en tredjedel av vinsten till noll, vilket gällde fram . är målet att ska dela ut av vinsten beräknat som resultatet efter skattemotsvarighet.66 konstaterar att affärsverkens ekonomiska mål inte har justerats eller anpassats till verkens utveckling . Det makroekonomiska läget är ett annat än när målen fastställdes med bland annat en väsentligt lägre realräntenivå. Affärsverkens förutsättningar har också förändrats och de står inför stora investeringsbehov. Det ökar vikten av relevanta ekonomiska mål för verksamheterna. konstaterar också att någon beskrivning av syftet med de ekonomiska målen för affärsverken har inte påträffats. noterar också att affärsverken har egna låneramar, som ger dem rätt att ta upp lån i och utanför . beslutar om nivån på ramarna i och med att den fattar beslut om budgetpropositionen. I likhet med målet för skuldsättningsgraden, justeras Svenska kraftnäts låneramar . låneram har justerats två gånger –2016 även om nyttjandet inte har motsvarat förändringen av låneram. fick en justering av låneramen . konstaterar att verken därmed har dubbla mål för finansiell risktolerans, det vill säga både mål för kapitalstruktur och låneram. Motivet till att det behövs dubbla mål liksom huruvida de båda restriktionerna på upplåningen är konsistenta med varandra är oklart. Budgetpropositionen (Prop. 2017/18:1, Utgiftsområde 21) skriver regeringen att Svenska kraftnäts ekonomiska mål bereds i (s. 75). 63Regleringsbrev för avseende . N2002/12039/TP, N2002/12259/BS(delvis). 64Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. N2008/8455/IR, N2008/8750/(delvis). 65Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. N 2009/9283/IR, N 2009/9577/KLS (delvis). 66Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. N2014/5326/TE, N2014/5334/KLS(delvis), N2014/2644/TE. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 1 Affärsverkens låneramar, utfall och nyttjandegrad, Nyttjandegrad (%) Nyttjandegrad (%) Nyttjandegrad (%) Källa: Regleringsbrev (låneramar) och årsredovisningar (lån/utfall). 3.3.2 Utfall i förhållande till de ekonomiska målen har gått igenom graden av måluppfyllelse när det gäller de ekonomiska målen för de tre affärsverken –2016.67 har i genomsnitt haft en avkastning på (justerat) eget kapital som med god marginal överstiger målnivån. har affärsverkets skuldsättningsgrad fördubblats från cirka 30 till . har regeringens tak för skuldsättningsgrad nästan fördubblats från . konstaterar att inte har varit i närheten av taknivån. har delat ut av årets resultat. har inte haft en positiv avkastning på (justerat) eget kapital . har avkastningen varit noll. har verket därmed inte varit i närheten av lönsamhetsmålet. Konsekvensen är att affärsverket dessutom haft ett negativt eget kapital och i princip befunnit sig på obestånd. Inte har haft en soliditet som överstiger golvnivån. Den bristande lönsamheten tillsammans med den svaga finansiella ställningen har även 67Mål och utfall för åren 2010–2016 redovisas i bilaga 3. R I K S R E V I S I O N E N R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G A V A F F Ä R S V E R K E N resulterat i att inte har delat ut något till staten .