prop · H503140 · 2018-06-18 00:00:00 — I de fall ett bolag inte når målen kan ägaren begära en plan från bolaget på åtgärder att vidta. Ekonomiska mål och upp- dragsmål beslutas vid bolagsstämman. De ekonomiska målen ger möjlighet att mäta och följa upp bolagens lön- samhet, effektivitet och risknivå. Upp- dragsmål beslutas för de bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag, framför allt för att möjliggöra utvär- dering av hur väl det särskilt beslutade samhällsuppdraget utförs. För att på ett tydligt sätt integrera hållbart företagande i bolagets affärs- strategi och affärsutveckling har äga- ren uppdragit åt bolagsstyrelserna att fastställa strategiska mål för ett håll- bart företagande. Samtliga mål följs upp inom ramen för ägardialogen. har förvaltningsansvar för majo- riteten av de statligt ägda bolagen. Andra departement som också har förvaltningsansvar är Finansdeparte- mentet, , Soci- aldepartementet och Utrikesdepar- tementet, se tabell på sidan 14. De olika departementens statsråd och politiska ledning träffar regelbundet styrelseordföranden och ledningen hos de statligt ägda bolagen vid så kallad ägardialog. Vid ägardialo- gen sker uppföljning av uppdragsmål och ekonomiska mål. Utfallet gente- mot målen diskuteras, liksom even- tuella åtgärder som planeras för att Ett aktivt ägande inom ramen för statens ägarpolicy. Även de av styrelsen fast- ställda strategiska målen för hållbart företagande följs upp inom ramen för ägardialogen. Vid ägardialogen dis- kuteras även för bolagets verksamhet aktuella frågor av väsentlig karaktär. Bolag med statligt ägande är ålagda samma externa finan- siella rapporteringskrav som bolag med aktier upptagna till handel på en reglerad marknad i . Vid upp- rättandet av hållbarhetsredovisning ska bolagen följa de regler om håll- barhetsrapport i årsredovisningslagen som gäller för större företag. Kravet på öppen och professionell informa- tionsgivning i bolagen med statligt ägande syftar till att bibehålla förtro- endet för bolagen hos allmänheten och i näringslivet. En aktiv förvaltning av de olika bolagsinnehaven syftar till att långsiktigt ha en god insikt i bolagens verksamheter och löpande hantera olika ägarfrågor. Kostnaden för förvaltningsorgani- sationen inom Näringsdepartemen- tet uppgick till 33,2 (38,9) vilket motsvarar av förvaltat kapital. Arvode för externt köpta tjänster såsom finan- siell, ekonomisk och juridisk rådgiv- ning samt framställandet av verksam- hetsberättelsen och delårsrapporter för bolag med statligt ägande uppgick till 25,2 (14,5) miljoner V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 S T R AT E G I O C H M Å L A K T I V T Ä G A N D E Bolagsstyrningen – mål och uppföljning Med utgångspunkt i beslut bestämmer ägaren genom regeringen bolagens verksamhetsmål i bolagsordningen som beslutas på bolagsstämma. beslutar om bolagens övergripande uppdrag. Ägaren + Bolagsstyrelse och ledning Strategiska mål för ett hållbart Ekonomiska mål, uppdragsmål och strategiska mål för ett håll- bart företagande syftar till att tydliggöra bolagets uppdrag, att verksamheten bedrivs effektivt och hållbart, samt underlätta uppföljning. Vid fastställandet av de olika typerna av mål beaktas att dessa kompletterar och harmoniserar med varandra. I ägardialogen följer staten som ägare upp att bolagen följer uppdraget och de beslutande målen. Regeringen återrapporterar genom en årlig skrivelse till där verksamhetsberättelsen för bolag med statligt ägande utgör en bilaga. Kostnaderna för förvaltnings- organisationen utgörs huvudsakligen av lönekostnader men också av andra löpande kostnader såsom resor och kontorsmaterial. Kostnader för bolags- förvaltningen inom andra departement inräknas inte, då de främst består av lönekostnader som även hänförs till övriga arbetsuppgifter inom respektive departement. beslutade regeringen att sälja Apoteksgruppen i Hol- ding till Euroapotheca UAB. Transak- tionen slutfördes efter att gett sitt godkän- nande. SAS genomförde en nyemission av stamaktier med avvi- kelse från aktieägarnas företrädesrätt. Svenska staten tecknade inte aktier i denna nyemission varför statens ägarandel sjönk från till . ingår helägda Saminvest i den statliga bolagsportföl- jen. Saminvest är moderbolag till de tidigare statligt helägda bolagen . Bemyndiganden att förändra det statliga ägandet I propositionen Statligt ägda bolag i omvandling (prop. 2016/17:181), som överlämnades till , föreslog regeringen att sta- tens innehav i Apotekgruppen i och avyttras. Regeringen föreslog även en avveck- ling och likvidation av för att överföra delar av verksamheten till Lantmäteriet. Riks- dagen beslutade i enlighet med reger- ingens förslag (bet. 2016/17:NU24, rskr. 2016/17:333). förändra ägandet till, % 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10, rskr. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1, rskr. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1, rskr. 2016/17:181, bet. 2016/17:NU24, rskr. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr.2012/13:287 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 A K T I V T Ä G A N D E S T R AT E G I O C H M Å L inom har egna sty- relserekryterare vars uppgift bland annat är att utvärdera styrelserna för bolagen med statligt ägande och ta fram förslag på ordförande och övriga ledamöter1. Styrelsenomineringsprocessen genomförs och inleds då befintliga styrelser varit på plats sedan årsstämmorna och ofta haft sina första stra- tegimöten. Tillsammans med en arbetsgrupp med representanter från bolagsgruppen för respektive bolag analyserar styrelserekryterarna kom- petensbehovet utifrån nuvarande styrelsesammansättning och genom- förda styrelseförändringar. Till grund för analysen ligger styrelseut- värderingarna, det vill säga ägarens utvärdering och styrelsens utvärde- ring, samtal med respektive bolags styrelseordförande och bolagsgrup- pernas analyser, till exempel hållbar- hetsanalysen. En viktig del i arbetet handlar om att Genom att ta in ledamöter förstå vilka strategiska och operativa med varierad bakgrund får styrelsen utmaningar bolaget står inför och bredare kompetens och förbättrad för att få en bättre bild av detta sker dynamik, med syftet att mångfalden ofta även en diskussion med VD. ska minska grupptänkandet. Styrelsen ska ha rätt samlad kompe- tens, erfarenhet och bakgrund för att Den politiska förankringen, bered- kunna förvalta bolagets angelägen- ningen, pågår löpande heter med integritet och effektivitet. Dels bereds vilka ordfö- Det krävs att varje ledamot har den rande och styrelseledamöter som ska tid och det engagemang som behövs väljas om och ersättas, dels bereds för uppdraget samt en stark integritet förslagen på nya ordförande och och förmåga att se till bolagets bästa. övriga nya styrelseledamöter. Med utgångspunkt i respektive sty- ansvarigt statsråd beslutar sedan om nominering till årsstämman som beslutar om valet av styrelse. kravprofiler för de styrelseledamö- ter och ordförande som ska rekryte- väljs omkring 40–60 nya ras och styrelserekryterarna inleder staten byter en person per görs från en bred rekryteringsbas för styrelse och år. att ta till vara kompetens hos såväl styrelserna är sju personer, vilket kvinnor och män, som hos personer med olika bakgrund och erfaren- i genomsnitt sitter sex till . 1)Styrelsenomineringsprocessen omfattar även styrelserna för Stiftelsen Industrifonden, Stiftelsen och . I de börsnoterade bolagen sköts styrelserekryteringen av respektive bolags valberedning. RegeringskanslietRegeringskanslibeslut2 (nomineringsbeslut, förordnande, instruktion, fullmakt) 2) Beslut av bolagsansvarigt statsråd V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 S T R AT E G I O C H M Å L E K O N O M I S K A M Å L Ekonomiska mål för ändamålsenlig bolagsstyrning Ekonomiska mål fastställs för bolag med statligt ägande för att hålla den ekonomiska risken på en rimlig nivå, för att verksamheten ska bedrivas så effektivt som möjligt och för att säkerställa värdeskapande. De ekonomiska målen skall vara långsiktiga, ambitiösa och realistiska. Bolag med statligt ägande verkar i de flesta fall på marknadsmässiga villkor på konkurrensutsatta marknader. Det innebär att de har samma förutsätt- ningar som andra aktörer på markna- den och att de i likhet med dessa drivs med värdeskapande som övergripan- de mål. På så vis stärks de statliga innehavens konkurrenskraft, långsik- tiga värdeutveckling och effektivitet, som risken för snedvridning av konkurrensen minskar. Ett betydelsefullt stöd för bolag som eftersträvar ett så effektivt resursut- nyttjande som möjligt är fastställan- det av ekonomiska mål. Ägaren utar- betar målen tillsammans med bolagen vilket skapar en mer nyanserad och ändamålsenlig bolagsstyrning samti- digt som kvaliteten och verklighets- förankringen i målen förbättras. De ekonomiska målen ska vara realis- tiska, uppföljningsbara och ambitiösa. För bolagen med särskilt beslutade samhällsuppdrag sätts uppdrags- mål för att möjliggöra uppföljning av hur väl bolagen uppfyller uppdragen. Ekonomiska mål sätts normalt i samband med uppdragsmålen efter- som det särskilt beslutade samhälls- uppdraget då kan sättas i relation till ekonomiskt värdeskapande. barhetsanalys ingår i den fundamen- tala analysen av bolagets möjligheter och risker som ligger till grund för de ekonomiska målen. De ekonomiska målen föreslås av styrelsen och beslutas av ägaren på bolagsstämman. Ekonomiska mål – syfte Ekonomiska mål tas vanligtvis fram för kapitalstruktur, lönsamhet och utdelning. Ägarens syfte med att fast- ställa ekonomiska mål är att •säkerställa värdeskapande genom att styrelse och företagsledning arbetar mot långsiktiga, ambitiösa och realistiska mål, •uppnå kapitaleffektivitet genom att tydliggöra kostnaden för eget kapital, •hålla bolagens finansiella risk på en rimlig nivå, •tillförsäkra ägaren direktav- kastning genom hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till bolagens fram- tida kapitalbehov och finansiella ställning, samt •på ett strukturerat sätt mäta, följa upp och utvärdera bolagens lönsamhet, effektivitet och risk- nivå. Metod för fastställande av ekonomiska mål Den metod som används för att fast- ställa ekonomiska mål bygger på en analys i flera steg. Initialt beräknas bolagets kapitalkostnad, vilket är den förväntade avkastning en investerare kan få för en alternativ placering med samma risk och löptid. Nivån på kapi- talkostnaden avgör huruvida avkast- ningen till investerare är rimlig givet riskaptiten hos denne. Över tid bör avkastningen på eget kapital motsvara kapitalkostnaden. Därefter fastställs ett kapitalstruktur- mål för att uppnå en balans mellan risktagande och effektiv kapitalisering i bolagen. En lämplig kapitalstruktur uppnås genom att beräkna vilken för- delning mellan eget och lånat kapi- tal som är teoretiskt optimalt för att hålla nere bolagets kapitalkostnad. Branschjämförelser och bolagets rörel- serisk vägs in i beräkningen, för att hitta en effektiv och finansiellt mot- ståndskraftig kapitalstruktur. Kapi- talstrukturmålet ska vara långsiktigt, ambitiöst och realistiskt, och uttrycks vanligtvis som ett intervall för netto- skuldsättningsgraden i bolaget. Metod för fastställande av ekonomiska mål Kostnad för eget kapital V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 E K O N O M I S K A M Å L S T R AT E G I O C H M Å L antogs nya ekonomiska mål för . Bolagets mål för kapitalstruktur och utdelning justerades. För finansiell och operativ effektivitet sätts ett lönsamhetsmål för bolagen. För att investeringar i bolagen ska ge ägaren rimlig kompensation, används kapitalkostnaden som golv för lön- samhetsmålet. Analyser av bolagens affärsplaner och branschjämförelser stärker upp målsättningen. Merparten av bolagen är betjänta av avkastnings- mål (på operativt eller eget kapital) medan vissa, som binder relativt lite kapital, bättre målsätts med marginal- mål för exempelvis rörelsemarginaler. Som vägledning för hur stor del av bolagets vinst som ska delas ut beslu- tas en utdelningspolicy för bolaget. Utdelningen ska bygga på en förut- sägbar och långsiktigt hållbar ekono- misk avkastning. Utdelning är dock inte den enda formen av värdedistri- bution till ägare. I de fall att särskilt attraktiva eller potentiellt lönsamma investeringsmöjligheter finns för bolaget/-n, kan överskottskapital få behållas och nyttjas för sådana inves- teringar. Ägaren tillgodogör sig då bolagets värdeökning. Investerings- planer och tillväxtmöjligheter ligger därför till grund för utdelningspolicyn. Vidare kan investeringar där avkast- ningen inte direkt uppnår ägarens lönsamhetsmål, men som likväl möter avkastningsmål motsvarande eller överstigande kapitalkostnaden, betraktas som attraktiva och därför genomföras. Sammantaget innebär detta att utdelningsmålet för ett bolag inte behöver uppnås utan ska ses som ett realistiskt och ambitiöst mål på lång sikt. Vanligen uttrycker policyn utdelningen som en andel av årets resultat, i de flesta fall i form av ett acceptabelt spann. När förslag till kapitalstrukturmål, lönsamhetsmål och utdelningspolicy föreligger, behöver en analys genom- föras så att inga inbyggda konflik- ter finns mellan målformuleringarna samt den tillväxt som affärsplanen för bolaget utgår från. Ett sätt att göra detta på är att kontrollera att mål för kapitalstruktur, lönsamhet och utdel- ning samt tillväxt skapar finansiellt utrymme att göra de investeringar som målen och affärsplanen impli- cerar. Styrelsen behandlar därefter förslag till nya ekonomiska mål och fattar beslut om att föreslå dessa mål för bolagsstämman. Ägaren beslutar for- mellt om målen på bolagsstämman. De ekonomiska målen ska vara fram- åtblickande och långsiktiga. Det bety- der att målen kan överträffas vissa år och inte uppnås andra år, bland annat beroende på konjunktursvängningar. Vid regelbundna avstämningsmöten med bolaget följer ägaren upp bola- gets utveckling och måluppfyllelse. diskuteras både bolagets interna arbete för att upp- fylla målen och de omvärldsfakto- rer som påverkar bolagets förutsätt- ningar. Måluppfyllelsen utvärderas i förhållande till bland annat rådande marknadsförutsättningar, budget och affärsplan. Revidering av ekonomiska mål Eftersom ett bolags interna och externa förutsättningar ständigt förändras behöver också de ekono- miska målen med jämna mellanrum ses över. Anledningar till att revidera målen kan bland annat vara väsent- liga förändringar i bolagets strategi eller marknadsförutsättningar, liksom större förvärv eller avyttringar. Större och varaktiga makroekonomiska för- ändringar kan också vara en anled- ning att se över målen. Målrevidering är en strukturerad process som invol- verar både ägare och bolag. Eftersom de ekonomiska målen beslutas av såväl ägare som bolag, kommuniceras mål och utfall externt av båda parter. antogs nya ekonomiska mål för , Swedavia och Vatten- fall. Läs mer om framtagandet av nya mål på nästa sida. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 S T R AT E G I O C H M Å L F A L L S T U D I E – de nya ekonomiska målen arbetar för att skapa hållbara något lägre avkastningskrav som framför allt är en följd av omställ- teringsplaner skiftas från fossil- ningar i bolagets produktionsmix kraft till förnyelsebart, såsom (minskad fossilkraft till förmån vind- och solkraft. för mer förnybart) och ändrade stort fokus på så kallade decen- marknadsvillkor i spåren av be- traliserade kundlösningar, där energibranschen går från produk- tions- till kundfokus och erbjuder lägre och avkastningen därmed befinner sig på fortsatt låga nivåer även om en återhämtning skett De nya målen möjliggör en ac- från tidigare bottennivåer. celeration i förnybara energislag allt detta digitaliseras branschen. och bidrar till långsik- tiga mål att bli fossilfritt ”inom som en lämplig tidpunkt att se över en generation”. de ekonomiska mål som på svårigheter med att nå det gamla investeringsmålet utan att öka portföljens risk, givet dagens Ägaren initierade en diskussion översyn av bolagets ekonomiska Över tid bör ett stabilare Vatten- mål, som sedan beslutades for- fall kunna möjliggöra stadigare utdelningar, vilket återspeglas i punkten för ett genomgripande en något högre utdelningspolicy. De nya ekonomiska målen beslu- parallellt med en hållbarhetsana- tades vid en extra bolagsstämma lys, drivet i nära samarbete mellan ägare, styrelse och ledning. Fastställande och uppföljning av ekonomiska mål är ett av bolags- kapital ≥8% (). förvaltningens viktigaste verktyg. FFO/justerad nettoskuld = 22–(22–). Utdelningspolicy = 40– mot fastställda mål ökar förstå- av årets resultat efter skatt elsen av ägarens förväntningar, (40–). och staten som ägare kan bidra till utvärdering och utveckling av grad har tagits bort. bolaget samt en mer effektiv och Det nära samarbetet mellan ägare, styrelse och ledning försäkrade en relevant målsättning för bolaget och processen var även värdefull i utbildningssyfte. Både bolaget och ägaren fick än bättre insikt om varandras synsätt och förväntningar.” mål beslutas på en extra bolagsstämma. Elpri- serna fortsätter falla och når histo- riskt låga nivåer 2015/16, bland annat som en följd av en ökning av förnybar el i energibalansen, lägre och låg efterfrågan. Stora nedskriv- ningar inom energibranschen –16. delar upp verksam- heten i en nordisk och en kontinen- taleuropeisk del för att möta utveck- lingen på den svåra europeiska energimarknaden. Kostnadsredu- ceringar och pågående effektivise- ringar accelereras för att möta allt kärvare marknadsutsikter. Mars annonserar att bolaget avser rekordinvestera i de svenska elnäten och gör en särskild satsning för ökad leveranssäkerhet i norra och förberedning för anslutning av mer vindkraft. tillträder som ny VD . Ny organisation och kon- cernledning presenteras. Ny strategi som bland annat innefattar kund- erbjudanden mot mer hållbara lösningar och ytterligare fokus på utsläppseffektiv eller -fri produktion. Beslutas att ta kärnkraft- verken och 1 ur drift respektive 2020. Juni Den parlamentariska energi- överenskommelsen sluts. Utgör gemensam färdplan för kontrollerad övergång till ett helt förnybart el- system med mål om för- nybar elproduktion . Elcertifi- katssystemet för vindkraft förlängs. Skatt på vatten- och kärnkraftspro- duktion sänks. Efter en längre tids utredning av ägandeskapet och bekräftelse att staten står bakom beslutet slutför försälj- ningen av sin tyska brunkolsverk- samhet. vinner bud- givning om att bygga största havsbaserade vindkraftpark, i området . Historiskt stor vind- kraftorder. Bolaget beställer turbiner till tre nya vindkraftparker i . Ordern är världens största för turbi- ner till havsbaserad vindkraft . nya ekono- miska mål beslutas på en extra bolagsstämma . V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 S A M H Ä L L S U P P D R A G S T R AT E G I O C H M Å L Ett särskilt beslutat samhällsuppdrag föreligger när ett bolag har ett uppdrag beslutat av att bedriva verksamhet som helt eller delvis syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. Ett bolag anses ha ett särskilt beslutat samhällsuppdrag när har beslutat om att bolaget ska bedriva verksamhet som helt eller delvis syf- tar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. I vissa fall kan verksamheter inom ramen för ett särskilt beslutat sam- hällsuppdrag delfinansieras genom anslag på statsbudgeten. Bolag som har särskilt beslutade samhällsupp- drag bidrar bland annat till kultu- rella värden, mer hållbar konsumtion, forskning och utveckling, läkemedels- försörjning, kapitalförsörjning och upprätthållande av infrastruktur. Exempelvis är syftet med verksamhet att producera efterfrå- gade varor och tjänster och genom detta skapa meningsfulla och utveck- lande arbeten åt personer med funk- tionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Genom att arbeten skapas i kunduppdrag, på marknads- mässiga villkor i konkurrens med andra, tar vara på en outnytt- jad resurs hos personer med funk- Som ersättning för de merkostnader som samhällsupp- draget innebär får anslag på statsbudgeten. Genom sina verksamheter bidrar bolagen med samhällsuppdrag ofta till ekonomisk nytta i andra sekto- rer än sin egen. Systembolagets syfte är exempelvis att bidra till förbättrad folkhälsa genom att begränsa alkoho- lens skadeverkningar. Det bidrar i sin tur till lägre kostnader för vård och omsorg. Ett annat exempel är och som genom sina verksamheter stöttar företag och entreprenörer inom olika sektorer i deras expansion i och utom- lands. De bidrar på så vis till ökad konkurrenskraft och sysselsättning vilket är bra för samhället i stort. I den statliga bolagsportföljen finns 23 bolag med särskilt beslutade sam- hällsuppdrag, se tabell till höger. 23 bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag Kungliga Dramatiska teatern Miljömärkning granskning av regeringens styrning av bolag med samhällsuppdrag för att bolag med samhällsuppdrag 2017 om regeringens styrning av den systematiska styrningen och utvecklar sin redovisning av arbetet bolag med samhällsuppdrag ger goda förutsättningar för att sam- gen behöver utvecklas. hällsuppdragen ska kunna utföras väl och resultaten publicerades 2018 redovisat sin bedömning av i granskningsrapporten ”Statligt geringen att snabba på processen ägda bolag med samhällsuppdrag – med att ge uppdragsmål åt bolag rekommendationer i en skrivelse regeringens styrning (RiR 2017:37)”. till (skr. 2017/18:172) och Granskningen visade att regering- en bör enligt även ens uppföljning och redovisning komplettera den årliga skrivelsen kansliet har börjat implementera kan förbättras, bland annat när det till om de statliga bolagen gäller målkonflikter och finansie- med en sammanhållen redovisning ringen av samhällsuppdragen. av samhällsuppdragen samt verka V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 S T R AT E G I O C H M Å L U P P D R A G S M Å L Uppdragsmål tydliggör icke-finansiella värden Flera av bolagen med statligt ägande har av sär- skilt beslutade samhällsuppdrag. För dessa bolag faststäl- ler ägaren uppdragsmål för att kunna mäta och följa upp att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Uppdragsmålen tas fram av ägaren i dialog med bolaget. Uppdragsmål tas fram för statligt ägda bolag som har särskilt beslu- tade samhällsuppdrag. Uppdrags- mål tas fram av ägaren i dialog med bolaget. Det sker i en integrerad pro- cess för att undvika målkonflikt med exempelvis ekonomiska mål och för att undvika marknadssnedvridande korssubventionering. Uppdragsmål läggs fram och beslutas av ägaren på bolagsstämman. Syftet med att fastställa uppdragsmål för bolagen är att •säkerställa att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl, •tydliggöra kostnaden för utföran- det av de särskilt beslutade samhällsuppdragen, •möjliggöra uppföljning och rapportering till och andra intressenter, samt •klargöra förutsättningarna för de ekonomiska målen. Uppdragsmål i relation till ekonomiska mål Det finns ingen motsättning mellan särskilt beslutade samhällsuppdrag och ekonomisk effektivitet. Statens ambition som ägare är att uppdraget ska utföras väl och på ett så effek- tivt sätt som möjligt. Däremot kan uppdragsmål och ekonomiska mål påverka varandra, varför det är vik- tigt att de fastställs i en integrerad process. Utförandet av det särskilt beslutade samhällsuppdraget kan till exem- pel vara förknippat med en kostnad, vilket påverkar bolagets ekonomiska resultat. De ekonomiska målen sätts med hänsyn tagen till kostnaden för det särskilt beslutade samhällsupp- draget. Det särskilt beslutade sam- hällsuppdraget kan även vara kopplat till bolagets risk och bedömningen av vad som är en lämplig kapitalstruktur.