prop · H60313 · 2018-11-20 00:00:00 — F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Kvinnor lämnar i betydligt lägre grad AF för ett arbete Det är något fler män än kvinnor som deltar i etableringsuppdraget, och andelen som deltar i någon aktivitet är högre när det gäller män: jämfört . Bland både män och kvinnor är FUB klart vanligast som första aktivitet. Kvinnor har i genomsnitt kortare utbildning än männen. av kvinnorna har högst en förgymnasial utbildning, medan motsvarande siffra för männen är . Vidare är kvinnorna i högre grad anhöriginvandrare, men i övrigt har män och kvinnor liknande egenskaper. Se underlag a för en mer utförlig beskrivning. efter påbörjat etableringsuppdrag är det en större andel av kvinnorna som lämnat AF, jämfört för männen. Bland de som lämnat AF är det en betydligt högre andel av männen som lämnat för en anställning, medan den vanligaste anledningen för kvinnor är att de lämnat av annan känd orsak (figur 9). Kvinnor lämnar också i något högre grad AF för utbildning jämfört med männen. Figur 9 Orsaker till att de som inte var inskrivna 2015 har lämnat AF av de som deltagit i FUB, fördelat på kvinnor och män Annan utbildning än AUB Not: Utöver vad som presenteras i figuren finns kategori avliden, se underlag a för dessa resultat. Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager. Av de som är inskrivna hos AF efter påbörjat etableringsuppdrag är det betydligt vanligare att männen är inskrivna men har någon typ av anställning (figur 10). Kvinnorna är i högre grad inskrivna i Jobb- och utvecklingsgarantin. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 10 Sökandekategorier för dem som deltagit i FUB och var inskrivna , fördelat på kvinnor och män Program som innebär anställning Not: Jobb- och utvecklingsgarantin inkluderar sysselsättningsfasen (fas 3) Anställning inkluderar sökandekategorier som enligt AF:s definition innebär anställning, så som subventionerad anställning, Nystartsjobb, timanställning eller tillfällig anställning (se bilaga 1). Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager. De med högst en förgymnasial utbildning lämnar i lägre grad AF för ett arbete Som tidigare redovisats har majoriteten av de som deltar i FUB inom etableringsuppdraget högst en förgymnasial utbildning, . har en gymnasial utbildning, och har en eftergymnasial utbildning. efter påbörjat etableringsuppdrag har de med högst förgymnasial utbildning i lägre grad än de andra två grupperna lämnat AF: jämfört med . Se underlag a för mer utförlig beskrivning. Av de som lämnat AF har omkring dubbelt så stor andel av de med gymnasial eller eftergymnasial utbildning lämnat för ett arbete, jämfört med de som har högst en förgymnasial utbildning (figur 11). Vidare är det betydligt vanligare att de med kort utbildning lämnar av annan känd orsak eller av okänd orsak. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Figur 11 Orsaker till att de som inte var inskrivna 2015 har lämnat AF av de som deltagit i FUB, fördelat på individer med olika utbildningsnivå Annan utbildning än AUB Not: Utöver vad som presenteras i figuren finns kategori avliden, se underlag a för dessa resultat. Utbildningsnivå avser högsta avklarade utbildning. Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager. Bland de som är inskrivna hos AF efter påbörjat etableringsuppdrag är det relativt liten skillnad mellan arbetssökande med olika utbildningsnivå (figur 12). De med kortast utbildning är dock i lägst grad inskrivna och har anställning. Vanligast i alla grupper är att de deltar i Jobb- och utvecklingsgarantin. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 12 Sökandekategorier för dem som deltagit i FUB och var inskrivna , fördelat på individer med olika utbildningsnivå Program som innebär anställning Not: Jobb- och utvecklingsgarantin inkluderar sysselsättningsfasen (fas 3). Utbildningsnivå avser högsta avklarade utbildning. Anställning inkluderar sökande kategorier som enligt AF:s definition innebär anställning, så som subventionerad anställning, Nystartsjobb, timanställning eller tillfällig anställning (se bilaga 1). Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager. 5.5 De som lämnat AF av annan känd eller okänd orsak För att få ökad kunskap om vad det innebär att lämna AF av okänd eller annan känd orsak har data från till data från SCB. På så sätt är det möjligt att följa upp vad dessa deltagare gör även om det inte finns registrerat hos AF. Deltagare som påbörjade etableringsuppdraget 2011, men som inte var inskrivna hos AF , ingår i analysen. Vi redovisar vad dessa personer gör . Det huvudsakliga utfall som undersöks är om de är i) sysselsatta, ii)(åter)inskrivna hos AF, eller iii) om de lämnat arbetskraften. Det kan finnas flera anledningar till att lämna arbetskraften, till exempel att personen har fått barn, studerar eller är sjuk. Även dessa specifika utfall presenteras. I likhet med föregående avsnitt är de som deltog i FUB inom etableringsuppdraget i fokus. Se bilaga 1 för en mer utförlig beskrivning av genomförandet och bilaga 3 för resultat för samtliga grupper. Det är vanligt att de som lämnat av okänd orsak har lämnat arbetskraften Av de personer som inte var inskrivna hos AF och som hade lämnat av okänd orsak var utanför arbetskraften R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G 2015, var inskrivna hos AF och var sysselsatta (se tabell 4, bilaga 3). 49 Det är en större andel av kvinnorna som är utanför arbetskraften och en betydligt större andel kvinnor som har åtminstone en del av sin försörjning från ekonomiskt bistånd jämfört med vad männen har. Männen är i högre grad sysselsatta, och kvinnorna har i betydligt högre grad fått barn. De med gymnasial utbildning är i högre grad sysselsatta och i lägre grad utanför arbetskraften jämfört med de som har kortare eller längre utbildning. Bland de som lämnat arbetskraften är utbildningsnivån likartad för kvinnor och män (tabell 12, bilaga 3). Kvinnor med högst förgymnasial utbildning är något överrepresenterade jämfört med kvinnor som lämnat AF av okänd orsak men inte lämnat arbetskraften, medan män med eftergymnasial utbildning är något överrepresenterade (tabell 10 och 12, bilaga 3). Vad gäller de som inte hade någon aktivitet inom etableringsuppdraget och som lämnade av okänd orsak kan det noteras att de i betydligt högre grad inte finns i arbetskraften: . De har också betydligt mer i ekonomiskt bistånd. De har i högre grad sjukpenning och är i mycket lägre grad sysselsatta eller i utbildning. Detta visar att gruppen har en svag anknytning till arbetsmarknaden (tabell 8, bilaga 3). Det är vanligt att de som lämnar etableringsuppdraget av annan känd orsak har lämnat arbetskraften Av de personer som lämnat av annan känd orsak var utanför arbetskraften , var inskrivna hos AF, och var sysselsatta (se tabell 5, bilaga 3). Det är en större andel av männen i den här gruppen som lämnat arbetskraften jämfört med kvinnorna, och en betydligt högre andel av kvinnorna är inskrivna hos AF. Andelen sysselsatta är liknande för män och kvinnor. Nästan dubbelt så stor andel av kvinnorna har fått barn, och andelen med sjukpenning är mycket låg för både män och kvinnor. Det är vanligare att de med kort utbildning lämnar arbetskraften eller har åtminstone en del av sin försörjning från ekonomiskt bistånd. Vidare är det betydligt vanligare att de med en gymnasial utbildning har en sysselsättning eller har påbörjat utbildning som berättigar till CSN-stöd jämfört med de med kortare respektive längre utbildning. För kvinnor som lämnat arbetskraften är de med högst förgymnasial utbildning något överrepresenterade, medan de med eftergymnasial utbildning är något överrepresenterade för männen (se tabell 11 och 13, underlag a). 49Observera att det är möjligt att vara inskriven hos AF och sysselsatt . Till exempel kan personen ha en subventionerad anställning eller vara ombytessökande. Att av de som lämnat av okänd orsak har en sysselsättning är betydligt lägre jämfört med studier på andra målgrupper. Se till exempel (2010) och Gartell m.fl. (2012). 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det kan slutligen noteras att det även för den här gruppen är betydligt vanligare att de som inte hade någon aktivitet inom etableringsuppdraget har lämnat arbetskraften jämfört med de som deltog i FUB (eller APR), och det är mycket mindre vanligt att de är sysselsatta eller har påbörjat utbildning som berättigar till CSN-stöd (se tabell 9, bilaga 3). R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G , P. och L. Nekby (2012), Intensive coaching of new immigrants: An evaluation based on random program assignment, , 114(2):576-600. , P., Wennemo Lanninger, A. och M. (2015), Etableringens första år – en första utvärdering, Dnr A2015/1225/IU, SULCIS Rapport 2015:3, . , P., Wennemo Lanninger A. och M. (2016), Etableringsreformens effekter på de nyanländas integration Slutrapport, universitets Linnécentrum för integrationsstudier, Rapport 2016:2. , P., Wennemo Lanninger, A. och M. (2017), Etableringsreformens effekter på integrationen av nyanlända, Arbetsmarknad & Arbetsliv, årg. 23, nr. Arbetsförmedlingen (2016), Arbetsmarknadspolitiska program – Årsrapport . Arbetsförmedlingen (2017a), Perspektiv på arbetslösheten i olika grupper, URA 2017:2. Arbetsförmedlingen (2017b), Integration på svensk arbetsmarknad – ett internationellt perspektiv, Working paper 2017:3. Arbetsförmedlingen (2017c), Perspektiv på etableringsuppdraget, URA 2017:4 Arbetsförmedlingen (2017d), Kunskapsöversikt: Nyanländas etablering på den svenska arbetsmarknaden, Working paper 2017:5. Arbetsförmedlingen (2017e), Har vi större problem med nyanlända kvinnors etablering och beror det i så fall på ett systemfel? Working paper 2017:6. Arbetsförmedlingen (2017f), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2016. Arbetsförmedlingen (), Aktiviteter inom etableringsuppdraget – Årsrapport . Arbetsförmedlingen (2017h), Förbättra genomförandet av etableringsuppdraget, Återrapportering till regeringen. Arbetsförmedlingen (2018a), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2017. Arbetsförmedlingen (2018b), Progression i Etableringsuppdraget? En kohorts- och jämställdhetsanalys av arbetssökande i Etableringsuppdraget, Working paper 2018:4. Betänkande 2011/12:AU2. Budgetlagen (2011:203). , S., Hensvik, L. och O. (2017), Den svenska arbetsmarknaden och dess utmaningar, Rapport 2017:5, IFAU, . 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , A. och J. (2011), Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt, Rapport 2011:7, IFAU, . Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Förordning (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser. Förordning (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Gartell, M, , C, & , P. (2012), Avaktualisering av okänd orsak– antaganden vid utvärderingsstudier av program, Working paper 2012:3, Arbetsförmedlingen, . (2007), Ett förlorat år - En studie och analys av insatser och resultat under introduktionens första 12 månader, stencilserie 2007:05. , P. och O. (2006), Arbetsplatsintroduktion för vissa invandrareteori, praktik och effekter, Rapport 2006:6, IFAU, . Lag (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Lag (2010:197) om etableringsinsatser för visa nyanlända invandrare. Liljeberg, L., och S. Sibbmark (2011), Uppföljning av etableringssamtal, Rapport 2011:28, IFAU, . Liljeberg, L., , A. och J. (2012), Leder nystartsjobben till högre sysselsättning? Rapport 2012:6, IFAU, . Myndighetsförordningen (2007:515). (2010), Arbetssökande som lämnar Arbetsförmedlingen av okänd orsak, Working paper 2010:1, Arbetsförmedlingen, . Regeringens budgetproposition (prop 2009/10:60 utgiftsområde 13) Regeringens budgetproposition (prop. 2011/12:1 utgiftsområde 14). Regeringsbeslut (2017a), Uppdrag till Arbetsförmedlingen avseende åtgärder för att minska arbetslösheten bland utrikes födda kvinnor. Regeringsbeslut (2017b), Uppdrag till Statskontoret att öka kunskapen om utomeuropeiskt födda kvinnor som står utanför arbetskraften. Regeringsbeslut (2017c), Uppdrag att förbättra genomförandet av etableringsuppdraget. Regeringsbeslut (2017d), Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. Riksdagsskrivelse 2011/12:88. (2015), Nyanländas etablering – är statens insatser effektiva? (2016), Förberedande och orienterande utbildning – Arbetsförmedlingens styrning, användning och uppföljning, RiR 2016:21. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G (2017), Effekter av Arbetsförmedlingens Förberedande och orienterande utbildning, RiR 2017:20. SOU 2007:112, Utredningen om en flexiblare arbetsmarknad. SOU 2008:58, Egenansvar med professionellt stöd. , O. och P.Johansson (2011), Virtues of SIN: Can increased public efforts help disadvantaged immigrants? , 35(4):399–427. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I denna bilaga redogörs för de datakällor som används samt den registerdataanalys som har genomförts. Data från AF:s statistikdatabas används. Populationen utgörs av personer som skrevs in i etableringsuppdraget . I data finns bland annat information om individernas historik hos AF samt individkarakteristika.50 Vidare används data från SCB som bland annat innehåller information om individernas arbetsinkomster, ekonomiskt bistånd och sysselsättning.51 Gruppen som studeras i granskningen utgörs av nyanlända vilket innebär att vi har begränsad information vad gäller historik. Vi har enbart den information som är registrerad i och kan till exempel inte ta hänsyn till arbetsmarknadshistorik i födelselandet. Vid framtagande av den beskrivande statistiken följs inflödet av personer till etableringsuppdraget och aktiviteter som beslutas inom etableringsuppdraget.52 Vi studerar enbart de som skrevs in . Personernas arbetsmarknadsutfall följs fram . Olika aktiviteter inom etableringsuppdraget Granskningens fokus är de personer som har haft FUB som första aktivitet inom etableringsuppdraget. Vi utgår från aktiviteter som tillhör gruppen arbetsmarknadspolitiska program. Det finns även andra aktiviteter inom etableringsuppdraget, så som SFI och samhällsorientering, dessa är dock betydligt svårare att följa i registerdata. En majoritet av dem som skrivs in i etableringsuppdraget anvisas till FUB och det är således där vi har flest observationer, knappt 6 000 (tabell 1). Utöver denna grupp presenteras även resultaten för de som deltagit i APR som första aktivitet eller som inte deltagit i någon aktivitet inom etableringsuppdraget. I dessa grupper har vi drygt 500 observationer vardera (tabell 1). 50Information från flera olika tabeller i AF:s datalager används: Ärendefakta, tabell för deltagare i etableringsuppdraget och tabell som beskriver upphandlade utbildningar. 51Informationen hämtas från tabellen Longitudinell integrationsdatabas för Sjukförsäkrings- och Arbetsmarknadsstudier (). 52I normalfallet pågår etableringsuppdraget . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Utöver att studera hela inflödet av personer till olika aktiviteter i etableringsuppdraget bryts analysen upp på kön och på deltagare med olika utbildningsnivå. I denna analys är fokus främst på de som deltagit i FUB som första program inom etableringsuppdraget eftersom observationerna är väldigt få för övriga aktiviteter (tabell 1). Fullständiga resultat för APR och de som inte deltagit i någon aktivitet återfinns dock i underlag a. Tabell 1 Antal observationer för de olika studerade grupperna Källa: egna beräkningar baserat på data från Arbetsförmedlingens datalager. Huvudsyftet med granskningen är att undersöka hur det går för personer som har FUB som första aktivitet inom etableringsuppdraget. Innan detta studeras beskrivs deltagarnas karaktäristika samt vilka aktiviteter de har deltagit i inom etableringsuppdraget. Sedan undersöks hur det går för deltagarna på genom att studera om de är inskrivna hos AF eller vad de annars gör. Personernas status följs upp fram och vi har där från det att personerna skrevs in i etableringsuppdraget. Utfallen som primärt studeras är om deltagarna är inskrivna hos AF två, tre och efter påbörjat etableringsuppdrag.53 Om deltagarna finns hos AF undersöks vilka insatser de deltar i (registrerad sökandekategori), och om de inte finns hos AF undersöks av vilken orsak de har lämnat AF (avaktualiseringsorsak). Definitioner av dessa begrepp kan ses i faktaruta 1. Det finns flera orsaker till att arbetssökande lämnar AF, till exempel på grund av att de hittar ett arbete, påbörjar reguljär utbildning eller lämnar arbetskraften. En betydande del av de som lämnar myndigheten lämnar av så kallad okänd eller annan känd orsak. Okänd orsak innebär att AF inte fått kännedom om anledningen till att personerna inte längre 53Mer specifikt undersöks om personerna är inskrivna hos AF respektive år. Detta är ett nedslag och innebär att individen kan ha lämnat och kommit tillbaka till AF. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Annan känd orsak kan innebära att den arbetssökande lämnar för att bli inskriven hos annan myndighet, till exempel att hen övergår till . Men det kan även innebära att den arbetssökande ”anmäler att hen inte längre önskar få del av AF:s service”.54 Faktaruta 1 Huvudsakliga utfall När personer skrivs ut och lämnar AF registreras orsaken till varför personen är aktuell på myndigheten. Följande koder används: 3.Fått fortsatt anställning hos samma arbetsgivare 5.Kontakten har upphört av annan känd orsak 6.Kontakten har upphört av okänd orsak 7.Annan utbildning än Arbetsmarknadsutbildning I granskningen har kod 1–4 slagits samman. Eftersom samtliga innebär att personen ifråga har fått en anställning. När en person skrivs in på AF registreras alltid vilken sökandekategori personen tillhör, det kan till exempel vara: 1.Personen är öppet arbetslös 2.Deltagande i program med aktivitetsstöd, till exempel Arbetsmarknadsutbildning, APR, Förberedande insatser och Jobb- och utvecklingsgarantin 3.Sökandekategori som innebär arbete (med och utan stöd) inklusive Nystartsjobb, samt till exempel timanställning och tillfällig anställning 4.Övriga inskrivna vid AF, till exempel Arbetssökande med förhinder För resultaten gällande sökandekategorier har samtliga program som innebär anställning slagits samman, och vidare presenteras de fem mest frekventa sökandekategorierna samt en post för övrigt. För koder och kategorisering av koder se Arbetsförmedlingen, publikationer/Statistik/Forklaring-av-statistiken/Definitioner-och-forklaringar.html 54Arbetsförmedlingens instruktion till arbetsförmedlarna, intranät Vis . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G Fördjupad analys av de som lämnat av annan känd eller okänd orsak För att få ökad kunskap om var personerna som lämnar av annan känd respektive okänd orsak tar vägen har data från till data från SCB. På så sätt är det möjligt att följa upp vad personerna gör även om det inte finns registrerat hos AF. Deltagare som påbörjade etableringsuppdraget 2011, men som inte var inskrivna hos AF undersöks. I denna analys undersöks huvudsakligen om personerna är sysselsatta, återinskrivna hos AF eller om de har lämnat arbetskraften. Det kan finnas olika anledningar till varför personer lämnar arbetskraften, till exempel att personen är föräldraledig, studerar eller är sjuk. Av denna anledning har även resultat plockats fram för dessa variabler. I faktaruta 2 beskrivs utfallen. Faktaruta 2 Utfall för fördjupad analys Sysselsättning – Utgångspunkten är SCB:s variabel syssstat11 som bygger på individens sysselsättningsstatus . Inskriven hos AF – Här studeras om personen är inskriven hos AF . Ej i arbetskraften – Definieras som att personen inte är sysselsatt enligt SCB:s definition och inte heller är inskriven hos AF . Barnafödande – Definitionen utgår ifrån om de som lämnat AF året senare har minst ett barn mer i åldern 0–jämfört med året då hen avaktualiserades. Studier som berättigar CSN-stöd – Definitionen utgår ifrån att individen har CSN-stöd året efter då hen avaktualiserades från AF. Sjukersättning – Definitionen utgår ifrån att individen erhåller sjukersättning året efter att hen har avaktualiserats från AF. Ekonomiskt bistånd – Definitionen utgår ifrån att individen erhåller ekonomiskt bistånd året efter att hen har avaktualiserats från AF. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I den här bilagan presenteras den förmedlarenkät som genomförts inom ramen för granskningen. Inledningsvis presenteras genomförande och bortfallsanalys, sedan följer resultaten från enkäten. När svaren från enkäten analyseras ingår enbart svar från de 320 arbetsförmedlare som arbetar inom etableringsuppdraget.55 Syftet med enkäten är att ge en bild av hur arbetsförmedlare inom etableringsuppdraget arbetar med FUB. Enkäten är uppbyggd i tre olika delar. Inledningsvis får förmedlaren svara på några generella frågor för att sedan utgå ifrån sin senaste anvisning till FUB. Avslutningsvis följer ytterligare några generella frågor. Arbetsförmedlare som fått besvara enkäten har anvisat någon arbetssökande till något program. I populationen ingick 6 406 arbetsförmedlare. Två slumpmässiga urval genomfördes där 2 500 arbetsförmedlare skulle ha anvisat till FUB samt 700 arbetsförmedlare som skulle ha anvisat till något program de senaste sex månaderna.56 Det totala urvalet bestod således av 3 200 arbetsförmedlare. Undersökningen pågick mellan 2017. Det skickades ut tre påminnelser och inkom 2 079 svar, vilket gav en svarsfrekvens på . Svarsfrekvensen är lika för de båda urvalen (tabell 1). Tabell 1 Svarsfrekvens i procent Bortfallet på enkäten är totalt . I vilken utsträckning bortfallet är ett problem beror på hur de arbetsförmedlare som svarat på enkäten skiljer sig från de som inte har svarat. De arbetsförmedlare som har besvarat enkäten är äldre och har varit anställda på AF än de som valt att inte besvara enkäten 55Se (2017) för en redogörelse av hur övriga arbetsförmedlare arbetar med FUB. 56Anledningen till att arbetsförmedlare som inte anvisat till FUB inkluderades i urvalet var att vi ville undersöka om det fanns någon specifik anledning till varför de inte använder insatsen. Svaren visar att den huvudsakliga orsaken är att de inte jobbar med relevant grupp av arbetssökande. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R B E R E D A N D E O C H O R I E N T E R A N D E U T B I L D N I N G (tabell 2). Detta innebär att de som svarat inte är helt representativa, utan vi har en viss överrepresentation av förmedlare med mer erfarenhet från organisationen samt av att anvisa personer till arbetsmarknadspolitiska program. Fördelningen vad gäller kön, utbildningsnivå och vilket marknadsområde förmedlaren tillhör är likartat för båda grupperna, förutom att förmedlare i marknadsområdet /är underrepresenterade bland de svarande. Tabell 2 Karaktäristika för svarande respektive inte svarande arbetsförmedlare, hela urvalet Genomsnittlig anställningstid hos AF 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I de resultat som presenteras nedan exkluderas alla förmedlare som inte arbetar med anvisning inom etableringsuppdraget.