prop · H503257 · 2018-09-04 00:00:00 — Har ett föreläggande meddelats enligt 3 kap. 16 § gäller om domstols behörighet vad som sägs i 43 § första stycket lagen (1999:116) om skiljeförfarande. I föreläggande skall anges vid vilken domstol talan i första hand bör väckas. Har föreläggande meddelats enligt 4 kap. 23 § första stycket eller 9 kap. 11 § tredje stycket, gäller om domstols behörighet vad som i allmänhet är föreskrivet därom. I fall som avses i 4 kap. 23 § andra stycket ska tvisten prövas, när fråga är om pantbrev i fastighet, av den tingsrätt som anges i 10 kap. 10 § och annars av den tingsrätt som enligt 18 kap. 1 § prövar överklagande av beslut. Har ett föreläggande meddelats enligt 3 kap. 16 § gäller om domstols behörighet vad som sägs i 43 § tredje stycket lagen (1999:116) om skiljeförfarande. I föreläggande ska anges vid vilken domstol talan i första hand bör väckas. Finns det anledning att anta att en Finns det anledning att anta att en skiljedom som enligt 15 § får verk- som skiljedom eller motsvarande ställas är ogiltig och pågår inte betecknad handling inte har verkan redan rättegång om detta, skall som skiljedom och pågår inte redan 5 Senaste lydelse 2006:672 förelägga sökanden att inom en månad från det att föreläggandet delgavs sökanden väcka talan i saken mot svaranden. rättegång om detta, ska förelägga sökanden att inom en månad från det att föreläggandet delgavs sökanden väcka talan i saken mot svaranden. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för mål i vilket skiljeförfarandet har inletts före ikraftträdandet. Efter remiss har yttranden över betänkandet Översyn av lagen om skiljeförfarande (SOU 2015:37) lämnats av , , Hovrätten för , , , , , , , , , (), , , , , , och folkminnen, (juridiska fakultetsnämnden), (juridiska fakultetsstyrelsen), (juridiska fakultetsnämnden), International Chamber of Commerce (ICC ), , , , (), Svensk Försäkring, Svensk Sjöfart, , , och (). ombudsmän (), (), i (LO), , Akademikers () och Kommuner och Landsting (SKL) har avstått från att yttra sig. Yttrande har dessutom kommit in från och Förhandlings- och samverkansrådet (PTK). AB , Business , Företagarna, , , och har beretts tillfälle att yttra sig, men har inte hörts av. Förslag till lag om ändring i lagen (1999:116) om skiljeförfarande Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1999:116) om skiljeförfarande dels att 2, 14, 16, 22, 27, 31, 34, 36, 41, 43, 44, 46–48, 50, 52 och 54 §§ och rubriken närmast före 43 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 4 a, 23 a, 27 a och 45 a §§, av följande lydelse. Skiljemännen får pröva sin egen Skiljemännen får pröva sin egen behörighet att avgöra tvisten. behörighet att avgöra tvisten. hindrar inte en domstol från att på begäran av en part pröva frågan. Skiljemännen får fortsätta skilje- förfarandet i avvaktan på domstol- Även om skiljemännen i ett beslut Om skiljemännen i ett beslut under förfarandet funnit att de är enligt första stycket har funnit att behöriga att avgöra tvisten är de är behöriga att avgöra tvisten, deras beslut inte bindande. får den part som är missnöjd med om talan mot en skiljedom som beslutet begära att frågan prövas innefattar ett avgörande om be- hörigheten gäller bestämmelserna i senast från det att 34 och 36 §§. parten fick del av beslutet. männen får fortsätta skiljeförfar- andet i avvaktan på domstolens avgörande. I fråga om talan mot en skiljedom som innefattar ett avgörande om behörigheten gäller bestämmelserna i 34 och 36 §§. En domstol får inte mot en parts bestridande pröva en talan om skiljemännens behörighet i ett visst skiljeförfarande på annat sätt än som anges i 2 §, om talan har väckts efter att skiljeförfarandet inletts. Första stycket gäller inte i mål mellan en näringsidkare och en henne i strid med 6 §. Skall parterna var för sig välja Om parterna var för sig ska skiljeman och har den ena parten välja skiljeman och den ena i en begäran om skiljedom enligt parten i en begäran om skiljedom 19 § underrättat motparten om sitt enligt 19 § har underrättat mot- val av skiljeman, är motparten parten om sitt val av skiljeman, är motparten skyldig att inom trettio parten om sitt val av skiljeman. derrätta den första parten om sitt val av skiljeman. En part som på detta sätt har underrättat mot- parten om sitt val av skiljeman får inte återkalla valet utan mot- En part som på detta sätt har underrättat motparten om sitt val av skiljeman får inte utan mot- partens samtycke återkalla valet. Låter motparten bli att utse Om motparten låter bli att utse tiden, skall tingsrätten på ansökan tiden, ska tingsrätten på ansökan av den första parten utse skilje- av den första parten utse skilje- Om ett skiljeförfarande har påkallats mot flera motparter och dessa inte kan enas om valet av skiljeman, ska tingsrätten på ansökan av en motpart, inom den frist som anges i första stycket, utse skiljemän för alla parter och skilja en redan utsedd skiljeman från uppdraget. Om en skiljeman avgår eller Om en skiljeman avgår eller skiljs från uppdraget, skall tings- skiljs från uppdraget på grund av rätten på ansökan av en part utse omständigheter som förelåg när en ny skiljeman. skiljemannen utsågs, ska tings- mannen inte kan fullgöra upp- rätten på ansökan av en part utse draget på grund av omständig- en ny skiljeman. heter som uppkommit efter valet, mannen utsågs av en part ska skall i stället den som ur- tingsrätten, om inte särskilda skäl sprungligen haft att göra valet talar emot det, utse den person utse en ny skiljeman. som parten föreslår till ny tillämpas 14 och 15 §§. att utse en ny skiljeman är även för den part som begärt skiljedomen och räknas för alla från det att den som skall utse skiljemannen har fått kännedom om det. Om skiljemannen inte kan fullgöra uppdraget på grund av omständigheter som har uppkommit efter valet, ska i stället den som ursprungligen haft att göra valet utse en ny skiljeman. Vid detta val tillämpas 14 § första och andra styckena och 15 §. Tiden för att utse en ny skiljeman är även för den part som har begärt skiljedomen och räknas för alla från det att den som ska utse skiljemannen har fått kännedom om det. Parterna bestämmer platsen för förfarandet. Annars bestämmer skiljemännen platsen för förfarandet. Skiljemännen får hålla sammanträde på annan plats i eller utomlands om inte parterna har bestämt något annat. Parterna bestämmer vilken ort i som ska vara skiljeförfarandets säte. Om parterna inte har gjort detta ska skiljemännen bestämma sätet. Skiljemännen får hålla sammanträde på en annan ort i eller utomlands om inte parterna har bestämt något annat. Ett skiljeförfarande får sammanläggas med ett annat skiljeförfarande om parterna samtycker till det, det är till fördel för handläggningen och samma skiljemän har utsetts i båda förfarandena. Om det finns skäl för det, får skiljeförfarandena särskiljas. De frågor som har lämnats till skiljemännen avgörs genom skiljedom. Avslutar skiljemännen skiljeförfarandet utan att avgöra dessa frågor sker det också genom skiljedom. De frågor som har lämnats till skiljemännen avgörs genom en skiljedom. Om skiljemännen avslutar skiljeförfarandet utan att avgöra dessa frågor, ska det också göras genom en skiljedom, utom i fall som avses i tredje stycket första meningen. Om parterna förliks får skiljemännen på deras begäran stadfästa förlikningen i en skiljedom. Andra avgöranden, som inte tas in i en skiljedom, betecknas beslut. Om skiljemännen skriver av skiljeförfarandet, ska det göras genom ett beslut. För ett sådant beslut gäller i tillämpliga delar vad som föreskrivs om skiljedom i denna lag. Andra avgöranden, som inte tas in i en skiljedom, betecknas beslut. slutfört när de har meddelat slutlig slutfört när de har meddelat slutlig skiljedom, om inte annat följer av skiljedom, om inte något annat 32 eller 35 §. följer av 32 eller 35 §. tillämpning av den lag eller det kommit överens om. annat framgår av parternas över- enskommelse, ska en överenskom- melse om att ett visst lands lag ska tillämpas anses innebära en hän- visning till det landets materiella rätt och inte till landets lagvals- Om parterna inte har träffat en stycket, ska skiljemännen best- ämma vilken lag som ska tillämp- Skiljemännen får grunda skilje- domen på skälighet och billighet endast om parterna har bestämt En skiljedom skall vara skriftlig En skiljedom ska vara skriftlig och undertecknas av skilje- och undertecknas av skilje- Det är tillräckligt att Det är tillräckligt att domen är undertecknad av fler- domen är undertecknad av fler- talet skiljemän om orsaken till att talet skiljemän om orsaken till att inte samtliga skiljemän under- tecknat skiljedomen är angiven i undertecknat den är angiven i Parterna får bestämma att stämma att skiljenämndens ord- sam undertecknar skiljedomen. förande ensam undertecknar skil- I skiljedomen skall dagen för I skiljedomen ska dagen då den dess meddelande och platsen för Skiljedomen skall genast till- Skiljedomen ska genast lämnas eller sändas till parterna. En skiljedom som inte kan En skiljedom som inte kan angripas enligt 36 § skall efter angripas enligt 36 § ska efter helt eller delvis upphävas helt eller delvis upphävas på talan av en part på talan av en part 1. om den inte omfattas av ett giltigt skiljeavtal mellan parterna, 2.om skiljemännen har meddelat dom efter utgången av den tid som parterna bestämt eller om de annars har överskridit sitt uppdrag, 3. om skiljeförfarande enligt 47 § inte borde ha ägt rum i , 4. om en skiljeman har utsetts i strid med parternas överenskommelse eller denna lag, 5. om en skiljeman på grund av någon omständighet som anges i 7 eller 8 § har varit obehörig, eller 6. om det annars, utan partens vållande, i handläggningen har förekommit något fel som sanno- likt har inverkat på utgången. En part har inte rätt att åberopa en omständighet som han genom att delta i förfarandet utan invändning eller på annat sätt får anses ha avstått från att göra gällande. Enbart genom att parten har utsett skiljeman skall han inte anses ha godtagit skiljemännens behörighet att avgöra den hänskjutna frågan. Att en part kan ha förlorat rätten enligt första stycket 5 att åberopa en omständighet som anges i 8 § följer av 10 och 11 §§. Talan skall väckas från den dag då parten fick del av skiljedomen eller, om 2.om skiljemännen har meddelat dom efter utgången av den tid som parterna bestämt, 3.om skiljemännen har överskridit sitt uppdrag på ett sätt som sannolikt har inverkat på utgången, 4.om skiljeförfarande enligt 47 § inte borde ha ägt rum i , 5.om en skiljeman har utsetts i strid med parternas överenskommelse eller denna lag, 6.om en skiljeman på grund av någon omständighet som anges i 7 eller 8 § har varit obehörig, eller 7.om det annars, utan partens vållande, har förekommit något fel i handläggningen som sannolikt har inverkat på utgången. En part har inte rätt att åberopa en omständighet som han eller hon genom att delta i förfarandet utan invändning eller på annat sätt får anses ha avstått från att göra gällande. Enbart genom att parten har utsett skiljeman ska han eller hon inte anses ha godtagit skiljemännens behörighet att avgöra den hänskjutna frågan. Att en part kan ha förlorat rätten enligt första stycket 6 att åberopa en omständighet som anges i 8 § följer av 10 och 11 §§. Talan ska väckas från den dag då parten fick del av skiljedomen eller, om rättelse, komplettering eller tolkning enligt 32 § har ägt rum, från den dag då parten fick del av skiljedomen i dess slutliga lydelse. En part får efter fristens utgång inte åberopa en ny klandergrund till stöd för sin talan. en rättelse, komplettering eller tolkning enligt 32 § har gjorts, från den dag då parten fick del av skiljedomen i dess slutliga lydelse. En part får efter fristens utgång inte åberopa en ny klandergrund till stöd för sin talan. En skiljedom som innebär att skiljemännen avslutat förfarandet utan att pröva de frågor som lämnats till avgörande av dem får helt eller delvis ändras på talan av en part. Talan skall väckas från den dag då parten fick del av domen eller, om rättelse, komplettering eller tolkning enligt 32 § har ägt rum, från den dag då parten fick del av skiljedomen i dess slutliga lydelse. Skiljedomen skall innehålla en tydlig hänvisning om vad en part som vill angripa domen skall göra. En talan enligt första stycket som enbart rör en fråga som avses i 42 § är tillåten om skiljedomen innebär att skiljemännen har ansett sig vara obehöriga att pröva tvisten. Om skiljedomen innebär något annat, får en part som vill angripa beslutet klandra skiljedomen enligt bestämmelserna i 34 §. En skiljedom som innebär att skiljemännen har avslutat förfarandet utan att pröva de frågor som lämnats till avgörande av dem får helt eller delvis ändras på talan av en part. Talan ska väckas från den dag då parten fick del av domen eller, om en rättelse, komplettering eller tolkning enligt 32 § har gjorts, från den dag då parten fick del av skiljedomen i dess slutliga lydelse. Skiljedomen ska innehålla en tydlig hänvisning om vad en part som vill angripa domen ska göra. En talan enligt första stycket som enbart rör en fråga som avses i 42 § är tillåten om skiljedomen innebär att skiljemännen har ansett sig vara obehöriga att pröva tvisten. Om avgörandet innebär något annat, får en part som vill angripa beslutet klandra avgörandet enligt bestämmelserna i 34 §. En part eller en skiljeman får hos tingsrätten föra talan mot skiljedomen om ersättning till skiljemännen. Talan skall väckas av en part från den dag då parten fick del av domen och av en skiljeman från skiljedomens meddelande. Har rättelse, komplettering eller tolkning enligt 32 § ägt rum, skall talan väckas av en part från den dag då parten fick del av En part eller en skiljeman får ansöka hos tingsrätten om ändring av skiljedomen när det gäller ersättning till skiljemännen. An- sökan ska ges in av en part från den dag då parten fick del av domen och av en skiljeman från skiljedomens meddelande. Om en rättelse, komplettering eller tolkning enligt 32 § har gjorts, ska ansökan ges in av en part från den dag då parten skiljedomen i dess slutliga lydelse och av en skiljeman från den dag då skiljedomen fick sin slutliga lydelse. Skiljedomen skall innehålla en tydlig hänvisning om vad en part som vill föra talan mot domen i denna del skall göra. Dom, varigenom ersättningen till en skiljeman sätts ned, gäller även för den part som inte fört talan. fick del av skiljedomen i dess slutliga lydelse, och av en skiljeman från den dag då skiljedomen fick sin slutliga lydelse. Skiljedomen ska innehålla en tydlig hänvisning om vad en part som vill angripa domen i denna del ska göra. handläggs enligt lagen (1996:242) om domstolsärenden. Ett beslut som innebär att ersättningen till en skiljeman sätts ned gäller även för den part som inte har ansökt om ändring. Forumfrågor och talefrister m.m. Talan mot en skiljedom enligt 33, 34 och 36 §§ tas upp av hovrätten inom vars domkrets skiljeförfarandet har ägt rum. Är platsen för skiljeförfarandet inte angiven i skiljedomen får talan väckas hos . Hovrättens avgörande får inte överklagas. Hovrätten får dock tillåta att avgörandet överklagas, om det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av . Talan beträffande ersättningen till en skiljeman tas upp av tingsrätten på platsen för skiljeförfarandet. Är platsen för skiljeförfarandet inte angiven i skiljedomen får talan väckas hos . En talan enligt 2 § andra stycket, 33, 34 och 36 §§ tas upp av hovrätten inom vars domkrets skiljeförfarandet har eller har haft sitt säte. Om skiljeförfarandets säte inte är bestämt eller inte är angivet i skiljedomen, får talan väckas hos . Hovrättens avgörande får inte överklagas. Hovrätten får dock tillåta att avgörandet överklagas, om det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av . Prövningstillstånd krävs för att ska pröva hovrättens avgörande. Detta gäller dock inte vid överklagande av ett beslut som innebär att hovrätten har avvisat ett överklagande av ett hovrättsbeslut. En ansökan beträffande ersättningen till en skiljeman tas upp av tingsrätten i den ort där skiljeförfarandet har haft sitt säte. Om sätet för skiljeförfarandet inte är angivet i skiljedomen får ansökan tas upp av . Ansökningsärenden om att utse Ansökningsärenden om att utse en skiljeman eller att skilja en en skiljeman eller att skilja en skiljeman från uppdraget tas upp av tingsrätten i den ort där någon av parterna har sitt hemvist eller av tingsrätten på platsen för skiljeförfarandet. Ansökan får även tas upp av . Motparten skall om möjligt ges tillfälle att yttra sig innan ansökan bifalls. Avser ansökan en skiljemans skiljande från uppdraget bör även skiljemannen höras. Ansökan om bevisupptagning enligt 26 § tas upp av den tingsrätt som skiljemännen har bestämt. Saknas ett sådant beslut tas ansökan upp av . Har tingsrätten bifallit en ansökan om att utse en skiljeman eller att skilja en skiljeman från uppdraget, får beslutet inte överklagas. Inte heller annars får tingsrättens avgörande enligt 10 § tredje stycket överklagas. skiljeman från uppdraget tas upp av tingsrätten i den ort där någon av parterna har sin hemvist eller av tingsrätten i den ort där skiljeförfarandet har sitt säte. Ansökan får även tas upp av . Motparten ska om möjligt ges tillfälle att yttra sig innan ansökan bifalls. Om ansökan avser en skiljemans skiljande från uppdraget bör även skiljemannen höras. En ansökan om bevisupptagning enligt 26 § tas upp av den tingsrätt som skiljemännen har bestämt. Om ett sådant beslut saknas tas ansökan upp av . Om tingsrätten har bifallit en ansökan om att utse en skiljeman eller att skilja en skiljeman från uppdraget, får beslutet inte överklagas. Inte heller annars får tingsrättens avgörande enligt 10 § tredje stycket överklagas. I mål enligt 2 § andra stycket, 33, 34 och 36 §§ får hovrätten på begäran av en part ta upp muntlig bevisning på engelska utan tolkning till svenska. Första stycket gäller även för rättegången i . Denna lag tillämpas på skilje- som äger rum i förfaranden med säte i , även om tvisten har inter- även om tvisten har internationell Ett skiljeförfarande enligt denna lag får inledas i , om skiljeavtalet innebär att förfarandet skall äga rum i eller skiljemännen eller ett skiljedomsinstitut i enlighet med avtalet har bestämt att förfarandet skall äga rum i eller Ett skiljeförfarande enligt denna lag får inledas i , om skiljeavtalet innebär att förfarandet ska ha sitt säte i eller skiljemännen eller ett skiljedomsinstitut i enlighet med avtalet har bestämt att förfarandet ska ha sitt säte i eller om motparten annars samtycker till motparten annars samtycker till denna lag får också inledas i denna lag får också inledas i mot en part som har mot en part som har sin hemvist här eller annars skulle hemvist här eller annars skulle kunna sökas i tvisten vid svensk kunna sökas i tvisten vid svensk innebär att förfarandet skall äga innebär att förfarandet ska ha sitt I andra fall får skiljeförfaranden enligt denna lag inte äga rum i . Har ett skiljeavtal internationell anknytning, skall den lag som parterna kommit överens om tillämpas på avtalet. Har parterna inte träffat någon sådan överenskommelse tillämpas lagen i det land där förfarandet med stöd av parternas avtal har ägt rum eller skall äga rum. Första stycket tillämpas inte på frågan, huruvida en part var behörig att ingå skiljeavtalet eller var behörigen företrädd. Om ett skiljeavtal har internationell anknytning ska den lag som parterna kommit överens om tillämpas på avtalet. Om parterna inte har träffat någon sådan överenskommelse, tillämpas lagen i det land där förfarandet med stöd av parternas avtal har haft sitt säte eller ska ha sitt säte. Första stycket tillämpas inte på frågan om en part var behörig att ingå skiljeavtalet eller var behörigen företrädd. Vad som sägs i 26 och 44 §§ om bevisupptagning under skiljeförfarande i gäller även beträffande skiljeförfaranden som äger rum utomlands, om förfarandet grundar sig på ett skiljeavtal och den fråga som lämnats till skiljemännen enligt svensk lag får avgöras av skiljemän. Det som sägs i 26 och 44 §§ om bevisupptagning under skiljeförfarande i gäller även för skiljeförfaranden som har sitt säte utomlands, om förfarandet grundar sig på ett skiljeavtal och den fråga som lämnats till skiljemännen enligt svensk lag får avgöras av skiljemän. En skiljedom som meddelas utomlands anses som utländsk. Vid tillämpning av denna lag anses en skiljedom vara meddelad i det land där platsen för förfarandet är belägen. Vid tillämpning av denna lag anses en skiljedom vara meddelad i det land där förfarandet har sitt säte. En utländsk skiljedom erkänns och verkställs inte i , om den part som skiljedomen åberopas 1.att parterna enligt tillämplig lag saknade behörighet att ingå skiljeavtalet eller inte var behörigen företrädda eller att skiljeavtalet är ogiltigt enligt den lag som enligt parternas överenskommelse skall tillämpas eller, i avsaknad av varje anvisning i sådant hänseende, enligt lagen i det land där skiljedomen har meddelats, 2.att den part, mot vilken skiljedomen åberopas, inte i vederbörlig ordning har underrättats om tillsättandet av skiljeman eller om skiljeförfarandet eller av annan orsak inte varit i stånd att utföra sin talan, 3.att skiljedomen behandlar en tvist som inte avsetts med eller omfattas av parternas begäran om skiljedom, eller att skiljedomen innehåller beslut i en fråga som faller utanför skiljeavtalet, dock skall, om beslut i en fråga som omfattas av uppdraget kan skiljas från beslut som faller utanför uppdraget, den del av skiljedomen som omfattas av uppdraget erkännas och verkställas, 4.att skiljenämndens tillsättande eller dess sammansättning eller skiljeförfarandet strider mot vad parterna avtalat eller, om avtal om detta saknas, mot lagen i det land där förfarandet har ägt rum, eller 5.att skiljedomen ännu inte blivit bindande för parterna eller att den undanröjts eller dess verkställighet skjutits upp av behörig myndighet i det land där den meddelats eller enligt vars lag den meddelats. 1.att parterna enligt tillämplig Prop. 2017/18:257 lag saknade behörighet att ingå Bilaga 4 skiljeavtalet eller inte var behör- igen företrädda eller att skiljeavtalet är ogiltigt enligt den lag som enligt parternas överenskommelse ska tillämpas eller, i avsaknad av varje anvisning i sådant hänseende, enligt lagen i det land där skiljedomen har meddelats, 2.att den part som skiljedomen åberopas mot inte i rätt ordning har underrättats om tillsättandet av skiljeman eller om skiljeförfarandet, eller av någon annan orsak inte har kunnat utföra sin talan, 3.att skiljedomen behandlar en tvist som inte avsetts med eller omfattas av parternas begäran om skiljedom, eller att skiljedomen innehåller beslut i en fråga som faller utanför skiljeavtalet, dock ska, om beslut i en fråga som omfattas av uppdraget kan skiljas från beslut som faller utanför uppdraget, den del av skiljedomen som omfattas av uppdraget erkännas och verkställas, 4.att skiljenämndens tillsättande eller dess sammansättning eller skiljeförfarandet strider mot vad parterna avtalat eller, om avtal om detta saknas, mot lagen i det land där förfarandet har haft sitt säte, eller 5.att skiljedomen ännu inte har blivit bindande för parterna eller att den har undanröjts eller dess verkställighet har skjutits upp av en behörig myndighet i det land där den har meddelats eller enligt vars lag den har meddelats. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande om skiljeförfarandet har inletts före ikraftträdandet. Trots det tillämpas de nya bestämmelserna om a)tillämplig processordning i 41 § och möjligheten att ta upp muntlig bevisning på engelska i 45 a § i de mål och ärenden som inleds i domstol efter ikraftträdandet, och b)krav på prövningstillstånd i 43 § andra stycket för överklaganden av avgöranden från hovrätten som meddelas efter ikraftträdandet.