prop · H503230 · 2018-04-12 00:00:00 — Delegationens uppgift är att stärka samhällets omställning till en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi. Delegationen är ett rådgivande organ till regeringen med placering hos . Delegationen ska utgöra en plattform, ett och en samordnande kraft för omställningen och ska utarbeta en strategi för arbetet med cirkulär ekonomi. Regeringen kommer också att fortsätta arbetet för att minska mängden avfall, öka återanvändning och återvinning och fasa ut farliga kemikalier. Samarbete mellan olika aktörer och sektorer är viktigt för att nå en cirkulär ekonomi. Regeringens samverkansprogram och det fortsatta arbetet med regeringens strategier t.ex. Smart industri och strategin för hållbar kon- Skr. 2017/18:230 sumtion spelar här en viktig roll. Insatser för cirkulär ekonomi bidrar till att nå flera nationella miljökvalitetsmål och Generationsmålet samt de globala hållbarhetsmålen 8, 9 och 12 i Agenda . Ett viktigt underlag i regeringens fortsatta arbete med cirkulär ekonomi är utredningen om cirkulär ekonomi som överlämnades (SOU 2017:22). Det övergripande målet för regeringens digitaliseringspolitik är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1, utg. omr. 22, bet. 2011/12: TU1, rskr. 2011/12:87). ens nya digitaliseringsstrategi (dnr N2017/03643/D) förtydligas det över- gripande målet genom delmål för följande fem områden: digital kompe- tens, digital trygghet, digital innovation, digital ledning och digital infra- Digitalisering kan bidra till ett innovativt och effektivt samhällsbygg- ande och bidra till minskad klimat- och miljöpåverkan. smarta städer och regioner med digitalt drivna innovationer som smarta elnät och transportlösningar ska främjas. Insatser inom ramen för regering- ens samverkansprogram Smarta städer och Nästa generations resor och transporter kommer att vara av stor betydelse. Det kan finnas goda möjligheter till minskade och effektivare transporter genom den pågående digitaliseringen i samhället. tas bidra både till att underlätta för beteendeförändringar och för att opti- mera transporter samt vid utvecklingen av en automatiserad fordonspark. Digitaliseringen kan även, genom att öka möjligheten till resfri kommuni- kation och tillgänglighet, bidra till att minska behovet av att resa. Det är dock inte givet att digitaliseringen kommer att leda till att ut- släppen och energianvändningen minskar. Det finns en risk att digitalise- ringen medför ökad elanvändning eller användning av fossila bränslen på andra områden genom så kallade rekyleffekter. Denna risk finns även vid introduktion av automatiserade fordon. Automatiserade fordon och digita- lisering kan leda till att fler kan utnyttja kollektivtrafiken. fordon kan individanpassa kollektivtrafiken genom mer skräddarsydda resor som går från dörr till dörr som önskas. kan automatiserade fordon även leda till att personbilstrafiken ökar om inte incitament och policys finns som motverkar detta. tiserade fordon blir en del i en tjänst som även omfattar kollektivtrafik, cykel och andra hållbara transportlösningar, så finns en potential till mer Det finns därför inget givet svar på hur en utveckling med automatiserade fordon påverkar utsläppen av växthusgaser, luftförore- ningar och buller. I ett stadsutvecklingssammanhang innebär digitaliseringen nya möjlig- heter både vad gäller planeringsprocesser och praktiska och tekniska lös- ningar i stadsmiljön. De möjligheter som digitaliseringen för med sig är svåra att överblicka, som det finns stor potential att nyttja den för miljömässig och ekonomisk såväl som för social hållbarhet i stadens 2017/18:230 Samhällsplanerings- och samhällsbyggnadsprocessen har en utvecklingspotential för att fungera på ett mer effektivt sätt där de nya tekniska möjligheterna tas tillvara på ett bättre sätt. Digitaliseringens verktyg kan också vara till stor hjälp när det gäller att visualisera nya eller förändrade stadsmiljöer och arkitektur, samt för att främja medborgardeltagande i stadsbyggnadsprocesser. Det finns också stora vinster med ett obrutet digitalt informationsflöde, dvs. effektiviseringar vid överlämnandet av information till nästa steg i processen. För att möjliggöra ett obrutet digitalt informationsflöde krävs gemensamma standarder. Arbetet för en digital planprocess inom ramen för regeringens samverkansprogram Smarta städer och i utvecklingsuppdraget Digitalt först har bidragit till ett ökat fokus på frågorna. Som exempel kan nämnas att en kompetenssatsning för digitalisering i samhällsbyggandet har startats genom uppdrag till Lantmäteriet (dnr N2017/07544/PBB). Uppdrag om digitala detaljplaner redovisade ett uppdrag (dnr N2017/00584/PBB) att utreda behovet av föreskrifter för gemensam standard för digitala detaljplaner i rapporten detaljplaner (rapport 2017:21). Syftet är att underlätta utbyte av digital information om detaljplaner. anser att det behövs en reglering av den tekniska utformningen av nya detaljplaner. föreslår därför bl.a. att det i (2010:900) införs en reglering av att informationen som hör till detaljplanen och planbeskrivningen ska finnas i elektronisk form. föreslår också en ändring i plan- och byggförordningen som ger rätt att meddela närmare föreskrifter om detta. Lantmäteriet fick , i samband med en ändring av uppdraget att verka för en smartare samhällsbyggnadsprocess, i uppdrag av regeringen att utreda behovet av att genom föreskrifter reglera vilken standard som ska gälla för den information som ska finnas i en grundkarta till en detaljplan (dnr Fi2016/04700/EF). Lantmäteriet bedömer att sådant behov finns och föreslår därmed att plan- och bygglagstiftningen kompletteras med ett bemyndigande för Lantmäteriet att meddela föreskrifter till 5 kap. 8 § . Bemyndigandet avser innehållet i grundkartan, standarder eller liknande krav för informationen i grundkartan samt grundkartans utseende. Regeringen har i propositionen Digitalisering av grundkartor och detaljplaner (prop. 2017/18:132) lagt förslag för att komma till rätta med dessa problem. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska enligt förslaget få meddela föreskrifter om standarder för utformning av grundkartor, detaljplaner och planbeskrivningar. Lantmäteriet ska i uppdraget Digitalt först (dnr N2016/01419/EF och Fi2016/04700/EF) främja en digital förnyelse genom att byggherrar, myndigheter och andra intressenter ska kunna dela information och samverka digitalt. Uppdraget syftar till att digitala tjänster ska vara förstahandsval i den offentliga sektorns kontakter med medborgare, organisationer och företag. Arbetet ska verka för en samordnad digital samhällsbyggnadsprocess och främja digitalt informationsutbyte. Inom ramen för uppdraget ska också behovet av föreskrifter för standarder för grundkartor till detalj- Skr. 2017/18:230 planer redovisas. Digital registerkarta, öppna geodata och nytt regelsystem för fastigheters gränser Lantmäteriet har på regeringens uppdrag översiktligt redovisat förutsättningarna för ett nytt regelsystem för fastigheters gränser där i första hand koordinater bestämmer gränspunkternas läge. Lantmäteriet ska också genomföra en övergång till rikstäckande digital registerkarta, som ska vara genomförd . Vidare har Lantmäteriet i en rapport kartlagt effekter och konsekvenser av öppna data. Re- geringen avser att återkomma i frågan när det gäller modeller för långsiktig finansiering av förvaltningsutgifter för annan digital infrastruktur, såsom t.ex. och öppna geodata. Länsstyrelsernas övergång till digital ärendeprocess Länsstyrelserna har redovisat till hur långt de kommit i övergången till en digitaliserad ärendeprocess för att tillhandahålla underlag för kommunernas fysiska planering samt ärendehantering som följer av kommunernas planering och bygglovsverksamhet. har sammanställt länsstyrelsernas uppgifter och redovisat detta för regeringen. Av redovisningen (2017:20) framgår att länsstyrelserna har arbetat fram gemensamma system för att göra planeringsunderlag digitalt tillgängligt. Flera tjänster för ärendehantering har utvecklats gemensamt och kan användas av alla länsstyrelser, till exempel en e-tjänst för överklagade ärenden som skickas mellan kommun och länsstyrelse. Den variation av system som finns i kommunerna och avsaknad av implementering av standarder gör det dock svårt för länsstyrelserna att skapa effektiva tjänster för en digital ärendehantering. Bo- verket ser därför behov av lagändringar som ställer krav på en digital ärendehantering och att planeringsunderlag lämnas ut digitalt för att påskynda digitaliseringsprocessen. Regeringen har i propositionen Digitalisering av grundkartor och detaljplaner (prop. 2017/18:132) lagt förslag för att komma till rätta med dessa problem. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska enligt förslaget få meddela föreskrifter om standarder för utformning av grundkartor, detaljplaner och planbeskrivningar. Forskning, utveckling och nyttiggörande Hållbar stadsutveckling är ett område där det finns ett stort behov av forskning enligt analyser av för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas. Det behövs mer forskning om bl.a. den snabba urbaniseringen och dess konsekvenser, den ökande segregationen i många av landets kommuner, hur vi bygger för ekonomiskt svagare samhällsgrupper till lägre kostnader utan att göra avkall på kvalitet, hur vi planerar för och genomför åtgärder för hållbara transporter, hur vi hanterar förtätning av städer och hur vi skapar goda livsmiljöer – inkluderande, demo- kratiska och trygga samhällen – samt hur vi kan stärka de ömsesidiga 2017/18:230 kopplingarna mellan städer och landsbygder. Det är viktigt att en förstärkt samhällsbyggnadsforskning omfattar ett flertal vetenskapliga områden och ansatser, där bland andra genus-, tillgänglighets- och jämställdhetsperspektiv är särskilt relevanta. Dessutom behöver den forskning som finns implementeras, vilket främjas bl.a. genom testbäddar. Forskning inom området hållbar stadsutveckling bör utgå från ett helhetsperspektiv där en integrerad fysisk planering av bostäder, offentliga rum, arbetsplatser, infrastruktur, kommunikationer, samt hållbar näringslivsutveckling och smartare användning av olika tjänster och applikationer, leder till mer hållbara städer och en mer hållbar samhällsutveckling. Detta gäller såväl nya som befintliga områden i städer och tätorter. I städerna behövs effektiva lösningar för markåtkomst och ersättning. Med anledning av regeringens forskningspolitiska proposition (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17: UbU12, rskr. 2016/17:208) har forskningsrådet Formas fått i uppdrag från regeringen att inrätta tioåriga nationella forskningsprogram (U2017/02404/F). Formas ska inrätta nationella forskningsprogram inom följande områden och tidsperioder. Hållbart samhällsbyggande –2026 Klimatforskning 2017–2026 Stödjande forskningssatsning för social bostadspolitik 2018–2020. Regeringen arbetar vidare med strategiska innovationsprogram inom samhällsbyggnadsområdet genom , och gemensamma satsning på strategiska innovationsprogram. Följande strategiska innovationsprogram är de program som har mest beröring med stadsutveckling. Forskning och innovation genom smarta städer som en central lösning i omställningen till ett hållbart samhälle. Environment: Digitalisering inom samhällsbyggnadsområdet, med särskilt fokus på planering och byggande, samt industrialiserade processer inom byggandet Innovativa produkter och produktionsmetoder för en klimatsmart transportinfrastruktur Innovationssatsning inom resurs- och avfallsområdet Forskning och innovation för nya synsätt på mobilitet, t.ex. förarlösa fordon Inom ramen för hållbar samhällsbyggnad har tagit initiativ till innovationstävlingen infrastruktur – innovation för nollutsläpp tillsammans med Formas, , , och m.fl. Samarbete sker med det strategiska innovationsprogrammet InfraSweden och ska bl.a. ge innovationskoncept för nollutsläpp av växthusgaser, innovativa arbetssätt och nya policyförslag. Testbäddar för avancerade tekniker och system som bidrar till mer hållbara städer är relevanta för att kunna visa upp demonstrationsprojekt som ligger i framkant. Det kan t.ex. handla om innovativa lösningar och nya testbäddar för avfalls-, vatten- och avloppshantering samt ekosystemtjänster i den byggda miljön. har i uppdrag att etablera en nationell samordnande funktion för att stärka test- och demonstrationsverksamhet i som en del av Testbädd . Det är av stor betydelse att det finns attraktiva och upplevelserika naturmiljöer i alla delar av landet, både i tätorter, i tätorternas närhet och på den tätortsnära landsbygden. Det övergripande målet för friluftslivspolitiken är att stödja människors möjligheter att vistas i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet (prop. 2009/10:238). Detta gäller såväl tätortsnära natur som naturområden på landsbygderna. Den stadsnära landsbygden är ofta utsatt för stort förändringstryck. Det kan då bli konkurrens om hur marken ska användas. Tätorter samt gles- och landsbygder drar nytta av varandra och ska ses som sammanlänkade regioner. Samverkan mellan städer och landsbygder bör utvecklas. Ett av friluftslivspolitikens mål är att det finns attraktiv tätortsnära natur för friluftslivet med tillgång till grönområden och ett tätortsnära landskap med höga frilufts-, natur- och kulturmiljövärden (skr. 2012/13:51). Länsstyrelsernas program för skydd av tätortsnära natur bidrar till hållbara livsmiljöer i städer liksom det statliga stöd som ges till kommuner enligt förordningen (2003:598) om statliga bidrag till lokala naturvårdsprojekt (). har regeringen gjort omfattande satsningar på friluftslivet, under både utgiftsområdet 17 och 20, vilket bedöms ha gett goda resultat. Det återstår dock en hel del arbete för att bevara den biologiska mångfalden och kulturmiljön samt förbättra förutsättningarna för friluftsliv i tätortsnära natur. Uppdrag om tätortsnära natur och friluftsliv Regeringen vill utveckla samordningen av arbetet med tätortsnära natur. har i regeringsuppdraget om tätortsnära natur och friluftsliv redovisat behov av vägledning, styrmedel och förstärkt samverkan mellan berörda myndigheter för att förvalta tätortsnära natur på ett hållbart sätt. Utgångspunkten har varit att bevara och utveckla den biologiska mångfalden och förbättra förutsättningarna för friluftsliv, där även samspelet med kulturmiljövärden tas tillvara. har även redovisat arbetet med att identifiera behov av vägledning, styrmedel och förstärkt samverkan mellan berörda myndigheter för att förvalta tätortsnära natur på ett hållbart sätt (dnr M2017/03259/Nm). föreslår t. ex. att länsstyrelserna får i uppdrag att ta fram regionala program för skydd av tätortsnära natur kring landets medelstora och stora städer. Ärendet är under beredning. Ett av friluftslivspolitikens mål är att naturen ska vara tillgänglig för alla. Det ska vara enklare för människor att hitta ut i naturen, t.ex. genom att utnyttja den digitala teknikens möjligheter samt genom vägledning och guidning. redovisade uppdraget om att utveckla förutsättningar för användarvänlig information om naturområden, särskilt skyddade områden, för olika digitala plattformar. Målet är att öka tillgängligheten till naturen för allmänheten och främja friluftsliv och turism. Utredningen besöksnäring lyfter i sitt slutbetänkande fram betydelsen av natur- och kulturturism i landets starkt växande besöksnäring (Ett land att besöka – en samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring, SOU 2017:95, ). Utredningen bedömer att det finns goda förutsättningar att utveckla inhemsk och inkommande turism särskilt inom bl.a. skyddade natur- och kulturområden samt i samspelet mellan stad och landsbygder och därmed skapa förutsättningar för en växande besöksnäring. Storstädernas roll för besöksnäringen betonas. Storstädernas attraktionskraft som nationella besöksmål är stor och tendensen är att besöksnäringen växer snabbare i storstäderna än i övriga landet. I ett regionalt perspektiv är större tätorter på liknande sätt transportnav, kultur- och handelscentrum. I städerna finns många olika möjligheter att ersätta bilresor med andra färdmedel. Tack vare investeringar i modern kollektivtrafik, nya cykelbanor och en politik för levande städer kan allt fler stadsbor välja bort bilen. Människor och grönska ska prioriteras. Framför allt i städer har fler möjlighet att klara sin vardag utan egen bil. God samhällsplanering ökar möjligheten till transporteffektiva städer som kan underlätta för resenärer att välja kapacitetsstark kollektivtrafik, gång och cykel istället för personbil. är det prioriterat att öka elektrifieringen av och andelen förnybara bränslen inom transportsektorn i hela landet. 4.3.1Samverkansprogrammet Nästa generations resor och transporter Genom samverkansprogrammet Nästa generations resor och transporter sker en kraftsamling kring att utveckla lösningar för ett mer transporteffektivt samhälle där transporterna används smartare och med mer resurseffektiva fordon, förnybara bränslen och mindre utsläpp. Två större satsningarna rör självkörande, delade och elektriska fordon och en nationell färdplan för kombinerad mobilitet. Pågående aktiviteter sker även kring att identifiera nya former av resevaneundersökningar samt nya lösningar och möjliga innovationsupphandlingar inom drift och underhåll av järnväg och Andra mindre satsningar rör den fysiska planeringen med avseende på autonoma fordon och att identifiera konkreta synergier mellan trafik- Skr. 2017/18:230 slagen inom området automation, beslutsstöd, fjärrstyrning och samver- Den regionala och nationella infrastrukturplaneringen bör ske i nära samverkan med övrig samhällsplanering och främja hållbara samhällsstrukturer i städerna där gång, cykling och kollektivtrafik prioriteras. Med god planering kan hållbara och transporteffektiva städer utvecklas där resenärerna ges möjlighet att gå, cykla eller resa med kapacitetsstark kollektivtrafik och där godstransporterna är väl samordnade, effektiva och i allt större utsträckning emissionsfria. Regeringen avser att fastställa en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av den statliga transportinfrastrukturen för perioden –2029 samt ekonomiska ramar till trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur . Regeringen avser även att besluta om en nationell godstransportstrategi. De regionala och nationella transportsystemens utformning, funktion och utveckling har stor betydelse för möjligheterna att nå en hållbar utveckling i städerna. Tillsammans med de kommunala transportsystemen utgör de en komplex väv där trafiken rör sig mellan de olika delarna. Brister på ett ställe kan därför få konsekvenser på helt andra ställen. Många människor pendlar mellan städer eller mellan städer, tätorter och omgivande landsbygd och är beroende av att övergångar i resekedjorna fungerar smidigt. En ändamålsenlig infrastruktur ska möjliggöra resor och transporter som miljö- och klimatpåverkan begränsas. Regeringen har slagit fast att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer och att de nationella miljömålen ska nås. Det är därför nödvändigt att transportsystemets klimat- och miljöpåverkan minskar avsevärt. För att det övergripande transportpolitiska målet ska kunna nås måste funktionsmålet om tillgänglighet i huvudsak utvecklas inom ramen för det hänsynsmålet om säkerhet, miljö och hälsa. Befintlig infrastruktur i städerna tar stora markarealer i anspråk och måste användas effektivare och anpassas bättre till omgivningens förutsättningar och behov. Hållbara transporter är ett viktigt område för svensk export. Svenska företag har förmåga och erfarenhet av att leverera hela systemlösningar, som inkluderar t.ex. BRT-system (Bus Rapid Transport), elektrifierade vägar eller värdekedjor för biodrivmedel för bussar. Den svenska stads- och samhällsplaneringen kan väsentligen bidra till framtida konkurrenskraft på området och exporten av hållbara transportlösningar bidra dessutom till såväl klimatmålen som Agenda 2030. 4.3.3Samordning av omställningen av transportsektorn till fossilfrihet (SOFT) Regeringen har gett i uppdrag att samordna omställ- ningen av transportsektorn till fossilfrihet. Inom ramen för uppdraget har en gemensam strategisk plan för omställningen tagits fram av de berörda Planen omfattar bl.a. transporter (ER 2017:07). 2017/18:230 planen konstateras bl.a. att bebyggelseutvecklingen och vilken infrastruktur som byggs har stor betydelse för hur transporternas klimatpåverkan utvecklas på lång sikt. Den kommunala fysiska planeringen och bebyggelseutvecklingen behöver därför utformas så att den trafikutveckling som den genererar medverkar till att både klimatmål och övriga samhällsmål kan nås. Kommunala planer och program behöver utformas med hänsyn till deras konsekvenser för transportfrågan. Tydligare krav avseende klimatpåverkan behöver ställas på lokalisering av verksamheter och bebyggelse. I uppdraget ingår också att arbeta för synergier med andra nationella satsningar som syftar till omställningsarbetet. De andra myndigheter som deltar i arbetet är Transportstyrelsen, , , och . Uppdraget pågår till 2019. Regeringen bedömer att uppdraget har bidragit till ökad samverkan mellan berörda myndigheter och skapat förutsättningar för berörda myndigheter att arbeta strategiskt och långsiktigt med omställningen av transportsektorn till fossilfrihet. samordningsuppdrag sträcker sig till 2019. Arbetet med att ställa om transportsystemet till fossilfrihet kommer dock att behöva fortsätta. 4.4Minskad klimatpåverkan och luftvård Flera av de åtgärder som regeringen har tagit initiativ till, för att minska utsläppen av växthusgaser, har en nära koppling till en hållbar stadsutveckling. Åtgärder för minskad klimatpåverkan har även en positiv inverkan på förbättrad luftkvalitet och vise versa. Det klimatpolitiska ramverket, som har beslutat om, består av en klimatlag, nya klimatmål och ett granskande klimatpolitiskt råd. Lagen innebär en skyldighet för denna och kommande regeringar att föra en klimatpolitik som utgår från klimatmålen samt tydligt redovisa hur arbetet fortskrider. ska regeringen presentera en klimatredovisning i budgetpropositionen. En klimatpolitisk handlingsplan ska tas fram varje mandatperiod, som bl.a. ska redovisa hur klimatmålen ska uppnås. Regeringen har tagit initiativ till investeringsstödet Klimatklivet. ner, företag, organisationer m.fl. kan ansöka om stöd för åtgärder som uppgår stödet till cirka 1,7 miljarder beräknas stödet uppgå totalt till 2 miljarder kronor respektive , och därefter till Till och med har 2,8 miljarder kronor beviljats till 1 559 åtgärder. Åtgärderna beräknas leda till en ut- släppsminskning motsvarande koldioxid . tal av åtgärderna bidrar till en hållbar stadsutveckling. till cirka 14 000 laddpunkter för elfordon, som medför minskade utsläpp av växthusgaser, luftförorening och buller. Andra exempel är stöd till gång- och cykelbanor, utbyggnad av fjärrvärmenät samt informationsin- satser för bl.a. hållbar arbetspendling och energieffektivisering i flerbo- Genom ett nytt ladda hemmastöd gör regeringen det enklare och billigare för hushåll att installera laddpunkter för elfordon i hemmet, och Skr. 2017/18:230 därmed bidra till omställningen till hållbara transporter. Det är viktigt att få fler aktörer inom sjöfarten att söka stöd från Klimatklivet. Stöd kan t.ex. sökas för konvertering till elektrisk framdrivning av fartyg. och länsstyrelserna bör förtydliga dessa möjligheter till stöd för berörda aktörer. införde regeringen en premie för att skynda på elektrifieringen av transportsektorn och bidra till en hållbar stadsmiljö. En elbuss drivs helt eller delvis på el. Laddning kan göras i garage, laddplats i ändhållplats eller under färd. Elbusspremien ger också stöd till bussar vars el kommer från en bränslecell.