prop · H503265 · 2018-06-05 00:00:00 — Inom ramen för konventionen för biologisk mångfald (CBD) har varit aktivt i arbetet med att driva på genomförandet av konventionens strategiska plan och också i diskussionerna om hur en ny strategisk plan efter 2020 kan utvecklas i samspel med målen inom Agenda 2030. Regeringen har ratificerat konventionen om kvicksilver Minamatakonventionen, som trätt i kraft. driver regeringen på för ett aktivt genomförande av denna samt övriga kemikalie- och avfallskonventioner (Basel-, Stockholmsamt Rotterdamkonventionen). Regeringen har tagit initiativ till att samla nyckelländer kring frågan om ett nytt avtal för kemikalier och avfall efter 2020 inom ramen för den globala kemikaliestrategin SAICM. Regeringen har också tagit flera initiativ inom områden där internationellt samarbete är särskilt viktigt för att nå miljömålen. Exempelvis har regeringen utökat sitt engagemang inom den internationella naturvårdsunionen IUCN. har också fortsatt sitt att stödja det internationella kunskapsbyggande projektet (NCE) som styrs av The Global Commission on the Economy and Climate. Projektet analyserar samhällsekonomiska kostnader och vinster av klimatåtgärder och fokuserade på finansieringsfrågor. Projektet bedöms ha bidragit till den internationella diskussionen om klimatåtgärders ekonomi. tillhör de 5–10 största givarna till FN:s miljöprogram, som är unikt i och med att det arbetar med samtliga miljö- och klimatfrågor samlat och globalt. Regeringen har varit särskilt pådrivande inom de fyra områdena klimat och luft, kemikalier och avfall, hav och kust samt biologisk mångfald. Regeringen har även varit pådrivande i arbetet med Agenda 2030 och den viktiga roll som har i FN-familjen beträffande miljödimensionen av Agenda 2030. redovisade regeringen till FN:s politi- ska högnivåforum för hållbar utveckling. Rapporten redovisade regeringens preliminära bedömning av hur 2017 lever upp till de globala målen och delmålen i agendan, nationellt och internationellt. Be- dömningen visar att det finns flera positiva resultat och styrkor – och ett antal viktiga utmaningar för i det fortsatta arbetet till 2030. Miljömålen konstateras i rapporten ge en struktur och en konkretisering åt arbete med klimat och miljö. har aktivt deltagit i förhandlingarna som ledde fram till att antog den procedurella resolutionen Towards a Global Pact for the Environment. Resolutionen anger ramarna för ett kommande arbete där FN:s generalsekreterare ska ta fram en rapport som identifierar och utvärderar eventuella luckor i internationell miljörätt och miljörelaterade instrument i syfte att stärka deras genomförande. Rapporten ska diskuteras i en arbetsgrupp och kommer, utifrån gruppens slutsatser, eventuellt att leda till att ett nytt internationellt instrument tas fram. deltar även aktivt i miljöarbetet inom (och utveckling) och dess med ett antal arbetsgrupper. Genom EPOC har möjlighet att påverka agendan för miljöarbete och genom att vara aktiva i arbetsgrupper kan vi sprida våra erfarenheter och lära av andra. Inom sker ett löpande arbete med att granska olika länders miljöarbete, s.k. . Regeringen bedriver också miljö- och klimatsamarbete med utvalda strategiska länder, där bilateralt samarbete kompletterar arbetet inom EU och inom de internationella miljö- och klimatkonventionerna. genomför (genom ) utbildningsinsatser inom handel och hållbarhet riktat till utvecklingsländer. stödjer vidare ICTSD () som arbetar med handel och miljörelaterade frågor. Eftersom flera av miljöutmaningarna är gränsöverskridande blir även det regionala samarbetet viktigt i uppfyllelsen av flera av miljökvalitetsmålen. Viktiga regionala samarbeten är , , samt arbetet för konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten (Ospar) och för skydd av miljö (Helcom). Regeringen arbetar för att de nordiska länderna ska vara ledande i genomförande av . Nordiska erfarenheter och nordiskt kunnande ska användas i dialog med andra länder om hur ambitionen i avtalet kan öka. Som en del av ordförandeskap i tog initiativ till ett högnivåmöte mellan vd:ar från det nordiska näringslivet och de nordiska miljö- och klimatministrarna. Mötet resulterade i ordförandeslutsatser som betonar företagens vilja och möjlighet att bidra i klimatarbetet. Under det svenska ordförandeskapet drivs också ett ordförandeskapsprojekt om hållbara städer med fokus på klimatsmart mobilitet och ett projekt med fokus på främjande av nordiska hållbarhetslösningar kopplat till träbyggande och arkitektur- och designlösningar. Projekten genomförs 2018–2020. har regeringen arbetat aktivt inom Helcom och Skr. 2017/18:265 Ospar för att stärka den regionala samordningen i arbetet med att genom- föra EU:s havsmiljödirektiv (2008/56/EG). En viktig del i arbetet har varit att ta fram statusbedömningar för den miljön som utgör underlag för att bedöma vidare behov att åtgärder både på nationell och regional nivå. Inom har regeringen särskilt arbetat med att ta fram processer för att öka kunskapen om våtmarker och att stärka resiliensen vid klimatförändringar, men även att stärka samarbetet för skydd av marin miljö. Länderna i har antagit rekommendationer om åtgärder för att minska utsläppen av sot och metan, tillsammans med ett gemensamt mål för reduktion av sot. Till 2025 ska länderna gemensamt minska utsläppen av sot med minst 25–jämfört med . Inom miljöarbetsgrupp har regeringen agerat för att främja samarbete inom klimat, avveckling av särskilt förorenade områden i , s.k. hot spots, samt ökat samarbete för att bevara biologisk mångfald och skydda den känsliga naturen i norr. Den miljöpolitik som regeringen driver inom EU tar sin utgångspunkt i miljömålen. Stora delar av den svenska lagstiftningen inom miljöpolitiken utformas genom samarbete i EU och utrymmet för rent nationella åtgärder är därför begränsat. Det vi kallar nationell miljöpolitik är i många fall grundat på beslut inom EU eller i andra internationella sammanhang. Som medlem i EU omfattas av och agerar pådrivande i EU:s beslutsprocesser där gemensamma regler utformas och beslutas. Medlemsländerna bestämmer om det gemensamma miljöarbetet i bl.a. direktiv och förordningar för olika miljöfrågor. EU:s miljöpolitik vägleds av handlingsprogram som definierar ett antal prioriterade mål som ska uppnås inom en bestämd tidsram. Det nuvarande programmet, som är det sjunde i ordningen, antogs och täcker perioden . Programmet ger en överblick över EU:s befintliga miljö- och klimatlagstiftning samt pågående processer inom ramen för 2020-strategin, som är vägledande för EU:s policyutveckling. EU:s finansieringsinstrument för miljö- och klimatåtgärder, Life, bidrar till genomförandet av EU:s politik och lagstiftning genom att medfinansiera projekt med europeiskt mervärde. är ett av de mest aktiva länderna i EU vad gäller att driva utvecklingen av ambitiösa hållbarhetskapitel i EU:s regionala och bilaterala frihandelsavtal. Fokus ligger på frågor som rör miljö, hälsa och arbetsrätt (t.ex. samarbete kring hållbart fiske, användning av kemikalier, hållbar konsumtion m.m.). driver också att konsekvensbedömning om avtalets effekt på hållbar utveckling (Sustainability Impact Assessment) ska få ett större inflytande både under avtalsförhandlingar och i uppföljningen av avtal. har för handelsrelaterat utvecklingssamarbete (Aid for Trade) reviderats och har fått in flera skrivningar som betonar vikten av att inkludera miljö- och klimathänsyn. 2017/18:265 driver dessutom vikten av kapacitetuppbyggande stöd till utvecklingsländer för att de ska kunna tillgodogöra sig ny teknik inom t.ex. miljöområdet. 6Uppföljning och utvärdering – en grund för ett starkt genomförande Sammanfattning: Miljömålssystemet omfattar en regelbunden uppföljning av miljömålen. Uppföljningen görs i bred samverkan och ger grunden för ett strategiskt åtgärdsarbete. Regeringen har arbetat för att förstärka miljöövervakningen, dels genom att öka anslagen dels genom att tillsätta en särskild utredare som ska göra en översyn av miljöövervakningen. Regeringen har också vidareutvecklat arbetet med uppföljning bl.a. genom att uppdra åt målansvariga myndigheter att utveckla nya indikatorer. Miljöproblemen är komplexa bl.a. på grund av komplicerade samband i ekosystemen och att det ofta tar innan vidtagna åtgärder visar på resultat i miljön. Ett verkningsfullt genomförande förutsätter kunskaper om vilka åtgärder som bidrar till att målen nås på ett effektivt sätt. Här har myndigheterna en viktig uppgift i uppföljningen av miljökvalitetsmålen, men även forskning spelar en viktig roll för ökad kunskap. 6.1Miljömålsuppföljning i bred samverkan har i uppgift att samordna uppföljningen av miljömålen i samverkan med andra berörda myndigheter samt länsstyrelserna. Åtta myndigheter har ett särskilt ansvar för uppföljning och utvärdering av ett eller flera miljökvalitetsmål, men utöver dessa är många fler aktörer berörda. De övriga av de tjugosex myndigheterna med ett i myndigheternas instruktioner utpekat ansvar inom miljömålssystemet bidrar i uppföljningen med kompetens utifrån sina verksamhetsområden. Även länsstyrelserna bidrar i den årliga nationella uppföljningen av miljökvalitetsmålen. Samverkan mellan länsstyrelserna och de nationellt målansvariga myndigheterna är viktig för en ändamålsenlig och effektiv uppföljning. 6.2Regelbunden uppföljning och utvärdering har i uppgift att lämna en samlad beskrivning till regeringen av det närmast föregående årets resultat gällande miljömålen. Beskrivningen ska innehålla en uppföljning av etappmålen, en redovisning av de åtgärder som vidtagits för att nå miljömålen och en analys av utvecklingstrenden i förhållande till miljökvalitetsmålen och Ge- De åtta målansvariga myndigheterna gör uppföljningen Skr. 2017/18:265 och redovisar åtgärder för sina respektive mål. redovisning presenteras och ligger till grund för den redovisning som regeringen ger till i budgetpropositionen . har även i uppgift att redovisa en fördjupad utvärdering av möjligheterna att nå miljömålen. Redovisningen ska innehålla en analys av förutsättningarna för att nå vart och ett av miljökvalitetsmålen och en målövergripande analys av utvecklingen mot Generationsmålet och miljökvalitetsmålen. De åtta målansvariga myndigheterna samordnar arbetet för sina respektive mål. I arbetet med både den årliga redovisningen och den fördjupade utvärderingen ska höra och samordna berörda myndigheter. överlämnade en fördjupad utvärdering av miljömålen till regeringen i rapporten med sikte på miljömålen (6666). Rapporten ger en fördjupad utvärdering av förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålen och innehåller en beskrivning av utmaningarna och en analys av möjligheten att nå målen. ger här ett trettiotal förslag på åtgärder som myndigheten anser att regeringen eller andra aktörer bör vidta för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. Rapporten innehåller också en lista på goda pågående insatser som bör fortsätta. Rapporten har bidragit till flera olika insatser av regeringen. Nästa fördjupade utvärdering av miljömålen kommer att lämnas till regeringen . Regeringen har genomfört en uppföljning, s.k. kontrollstation, av arbetet med de klimat- och energipolitiska målen till 2020. Enligt den nya klimatlagen som trädde i kraft ska regeringen lämna en klimatredovisning till i budgetpropositionen. Regeringen ska ta fram en klimatpolitisk handlingsplan som bl.a. ska redovisa hur klimatmålen ska uppnås. Handlingsplanen ska lämnas till året efter det att ordinarie val till har hållits. 6.3 Utvecklad uppföljning av miljömålen genom nya indikatorer De myndigheter som ansvarar för ett eller flera miljökvalitetsmål använ- der sig av indikatorer för att bedöma om målen går att nå. och vidareutveckla uppföljningen har och de andra målansvariga myndigheterna på regeringens uppdrag tagit fram ett be- gränsat antal nya indikatorer för varje miljökvalitetsmål och Generations- målet (dnr M2016/01592/Mm). En majoritet av de nya indikatorerna kan De nya indikatorerna speglar också i viss mån upp- följningen av de globala målen för hållbar utveckling inom Agenda 2030, främst för den miljömässiga dimensionen. Från och med redovisning i budgetpropositionen kommer uppföljningen att göras bl.a. uti- från de nya indikatorerna. Indikatorerna kan dock i ett senare skede komma att modifieras och eventuellt bytas ut. De indikatorer som de målansvariga myndigheterna tagit fram är ett viktigt steg på vägen mot 2017/18:265 en tydligare redovisning av utvecklingen mot att nå miljömålen och ger också möjligheter att bättre följa åtgärdsarbetet. Regeringens nya mått på välstånd som presenterades ekonomiska vårproposition är också viktiga i detta sammanhang. Arbetet med indikatorer är ett utvecklingsområde. 6.4Satsningar för förbättrad miljöövervakning Miljöövervakningen är avgörande för att se hur arbetet med att nå miljömålen fortlöper. Regeringen har gjort en kraftig ökning av anslag 1:2 Miljöövervakning från 2015 till 2018. 2017 beslutade regeringen att en särskild utredare ska göra en översyn av miljöövervakningen på lokal, regional och nationell nivå. Utredningen ska redovisas . och Havs- och vattenmyndigheten är huvudmän och samordnar arbetet med den nationella miljöövervakningen. Den regionala miljöövervakningen bedrivs av ett antal aktörer och samordnas av länsstyrelserna. Anslagsökningen har gjort det möjligt för och Havs- och vattenmyndigheten att öka sina insatser i EU:s vattenrespektive havsmiljödirektiv. Här ingår utökad övervakning av miljögifter, bl.a. av högfluorerade ämnen (PFAS), förstärkning av fågelövervakningen samt förstärkt luftövervakning. Myndigheterna beskriver tillståndet i miljön och de förändringar som sker samt uppmärksammar störningar. Övervakningen bygger på återkommande undersökningar som mäter olika faktorer i miljön för att följa förändringar och effekter av insatta åtgärder. 6.5Rådet för evidensbaserad miljöanalys Regeringen har inrättat ett råd för evidensbaserad miljöanalys. Rådet är ett särskilt beslutsorgan hos för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas. Formas har fått en ny uppgift att utföra systematiska utvärderingar, analyser och sammanställningar av forskning och göra dessa tillgängliga för myndigheter, kommuner och andra berörda. Inrättandet av rådet och införandet av Formas nya arbetsuppgift görs eftersom regeringen ser ett stort behov av att miljöforskningens resultat i större utsträckning ska vara tillgängliga för att stödja arbetet med de svenska miljömålen. Syftet är bl.a. att utvärdera om det miljöarbete som görs har stöd i publicerad vetenskap, dvs. vilken evidens som stödjer dagens miljöarbete. Rådets uppgift är att besluta om vilka utvärderingar, analyser och sammanställningar som ska göras samt dra slutsatser av dessa. Formas ska även ta fram underlag och identifiera styrmedel och åtgärder vars effekter det saknas tillräcklig kunskap om, samt vilken kunskap som myndigheter och kommuner behöver. 6.6Stärkt kommunikation om miljömålen – utveckling av Miljömålsportalen För att stärka kommunikationen om miljömålen har på regeringens uppdrag vidareutvecklat miljömålsportalen (). Med utgångspunkt i regeringsuppdraget har också en ny webbplats för svenskt miljöarbete lanserats . Den nya webbplatsen har fokus på åtgärder och genomförande till skillnad från webbportalen där utvärdering och uppföljning dominerar. Den nya webbplatsen har utvecklats vidare i olika steg, både när det gäller funktionalitet och innehåll samt målgrupper, och blev klar . Då presenterades även bl.a. miljömålsindikatorerna på webbplatsen. fasas successivt ut. 7Insatser för att nå Generationsmålet och miljökvalitetsmålen Sammanfattning: Regeringen har tagit viktiga steg inom olika politikområden för att stärka miljöarbetet och öka takten i arbetet med att nå målen. En förutsättning för att nå miljömålen är att fortsätta att integrera klimat och miljö i de politikområden där drivkrafterna och lösningarna på miljö- och klimatproblemen finns. Några exempel är den regionala tillväxtpolitiken och den sammanhållna landsbygdspolitiken liksom transportpolitik, offentlig upphandling och konsumtionsfrågor. Det tar ofta från det att en åtgärd vidtas tills effekten i miljön kan mätas. Därför går det ännu inte att se den fullständiga effekt som regeringens politik har fått på miljö och klimat. I detta avsnitt redovisas kortfattat några av de mest centrala insatserna som vidtagits för att nå miljömålen. En mer fullständig redovisning av regeringens insatser för att nå Generationsmålet och miljökvalitetsmålen ges i budgetpropositionen. 7.1Målövergripande insatser som bidrar till Generationsmålet och miljökvalitetsmålen Integrering av miljöhänsyn i andra politikområden En förutsättning för att nå miljömålen är att fortsätta att integrera klimat och miljö i de politikområden där drivkrafterna och lösningarna till miljö- och klimatproblemen finns. När nya samhällsmål tas fram ska hänsyn tas till klimat och miljö när det är relevant. Integrering i andra politikområden är ett viktigt verktyg för att nå målen och flera av de initiativ som tagits som bidrar till att nå miljömålen finns inom andra politikområden. Det gäller den nationella livsmedelsstrategin som ska bidra till en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås (prop. 2016/17:104). En strategi för hållbar konsumtion har antagits (prop. 2016/17:1 utg.omr. 18 avsnitt 4). Vidare har infrastrukturpropositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling, som lyfter klimat som ett prioriterat område beslutats (prop. 2016/17:21). Energiöverenskommelsen som utgör en gemensam färdplan för en övergång till ett helt förnybart elsystem bidrar också till att nå flera miljömål inklusive Generationsmålet. Regeringen har också beslutat om strategin För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D) (se vidare i texterna nedan). Flera av EU-fonderna bidrar direkt eller indirekt till att uppnå ett eller flera av miljökvalitetsmålen. Landsbygdsprogrammet har flera åtgärder som är direkt riktade för att bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingen övergödning och Ett rikt odlingslandskap. Havs- och fiskeprogrammet är utformat så att åtgärderna mer indirekt ska ge positiva samhällseffekter i form av miljömässigt hållbart fiske och därmed bidra till att uppfylla miljömålen. Utveckling av innovationer och ny teknik är viktig för att snabbare och effektivare nå miljömålen. Gröna innovationer har främjats genom regeringens arbete med Innovationsråd och samverkansprogram samt tillsättandet av innovations- och forskningsråd och strategin Smart industri. Utöver det har en innovationstävling för koldioxidfri infrastruktur för cement, stål och byggnadsindustrin initierats av . Initiativ har också tagits för smarta hållbara städer såsom strategiska innovationsprogram och stöd om totalt 2016–2019, Stadsinnovationer för spetstekniker och avancerade systemlösningar för hållbar stadsutveckling. Projekten inom stödet för Stadsinnovationer innefattar förstudier och planering för genomförande av kretsloppslösningar, energiförsörjning, transportåtgärder, stadsplanering och ekosystemtjänster. Det handlar bl.a. om projekt för resurseffektivt utnyttjande av vatten genom rening och återvinning av avloppsvatten, innovativa hållbara material och spetstekniker i byggnader, samt urban livsmedelsproduktion som utnyttjar stadens olika resurser. Andra exempel på projekt är sådana som gynnar hållbart resande i staden som t.ex. kollektivtrafik, bilpooler och cykelpooler. I arbetet med smarta hållbara städer har regeringens samverkansprogram haft betydelse. Digitalisering skapar möjligheter att nå miljömålen mer effektivt Användningen av digitala tjänster kan bidra till att nå miljömålen genom att produkter ersätts av tjänster, viss användning intensifieras eller att det blir enklare att återanvända eller dela produkter. Digitalisering kan skapa ökade möjligheter för ett hållbart utnyttjande av naturresurser och en cirkulär och biobaserad ekonomi som i sin tur kan ge minskad klimat- och miljöpåverkan och därmed bidra till omställningen till ett fossilfritt Sve- Skr. 2017/18:265 rige och till att nå de svenska miljömålen. Regeringens arbete med digitalisering syftar till att bidra till konkurrenskraft, full sysselsättning samt ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Regeringens digitaliseringsstrategi (skr. 2017/18:47) utgår från det riksdagsbundna målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. För att nå det övergripande målet sätts fem delmål upp om digital kompetens, digital trygghet, digital innovation, digital ledning och digital infrastruktur. Delmålen förklarar hur digitalisering ska kunna bidra till en positiv samhällsutveckling. Regeringen har även inrättat ett råd för digitalisering av det offentliga och gett bl.a. , och Lantmäteriet uppdrag under temat Digitalt först. Digitalisering kan också användas för att utveckla nya innovativa lösningar som förbättrar förutsättningarna till ett modernt och effektivt samhällsbygge där de stora klimat- och miljöutmaningarna är lösta. Utvecklingen av smarta städer och regioner med digitalt drivna innovationer som smarta elnät och transportlösningar ska främjas. Klimat- och miljöpåverkan kan därigenom minska. Regeringen har vidtagit åtgärder för att förenkla och effektivisera prövningen av miljöfarliga verksamheter och för att öka förutsättningarna för en effektiv och enhetlig tillsyn. Regeringen har beslutat om ändringar i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt i syfte att räkna upp avgiftsnivåerna. Att myndigheterna som utövar tillsyn får ersättning för sitt arbete med tillsyn är en viktig förutsättning för en effektiv tillsyn. Regeringen har också fattat beslut om ändringar i miljöprövningsförordningen (2013:251) och i andra författningar för att bl.a. förbättra genomförandet av och rådets direktiv /75/EU av om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar). En särskild utredare har haft i uppdrag att se över miljötillsynen och sanktionssystemet i . Utredningen överlämnade sitt betänkande (SOU 2017:63) och betänkandet har remitterats. Regeringen har beslutat om nya regler för en enklare och säkrare miljöprövning i propositionen Miljöbedömningar (prop. 2016/17:200). Regeringen har anslagit mer medel till tillsyn, bl.a. för tillsyn och åtgärder för vattenverksamhet till Havs- och vattenmyndigheten och höjt länsstyrelsernas anslag med totalt för miljötillsyn och tillsyn över gränsöverskridande avfallstransporter. Länsstyrelsernas tillsyn över förorenade områden har också förstärkts genom en ökning av saneringsanslaget med totalt 2017–2020, för att öka förutsättningarna för att verksamhetsutövare bekostar återställningsarbetet när miljöskador inträffar. 7.2Insatser som bidrar till att nå Generationsmålet Insatser för strecksatsen om ekosystemen och ekosystemtjänster Flera viktiga steg har tagits för att stärka arbetet kopplat till ekosystemen och ekosystemtjänster. Ett av de globala målen i Agenda är att skydda, återställa och främja ett hållbart nyttjande av landbaserade ekosystem, hållbart bruka skogar, bekämpa ökenspridning, hejda markförstöringen samt hejda förlusten av biologisk mångfald. Av 16 miljökvalitetsmål bidrar 14 till att nå detta mål. Bevarandet av ekosystemen och deras tjänster är integrerade i stora delar av det svenska miljömålsarbetet. Exempel på insatser som bidragit till att återhämtning i ekosystemen är utökat skydd av skogar och hav, förbättrad vattenkvalitet, minskad övergödning och insatser för restaurering av våtmarker. Insatserna beskrivs under respektive miljökvalitetsmål. Dessa insatser har bidragit till att säkra ekosystemtjänster för framtida generationer. Kunskapen om ekosystemtjänster har utvecklats genom uppdrag till (dnr M2014/01903/Nm).