prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — Kapitalvinsterna har varierat kraftigt mellan åren, vilket leder till att även hushållens kapitalskatt varierar. Kapital- vinsternas storlek beror på marknadsvärdet av olika tillgångar samt när de ackumulerade vinsterna realiseras. Hushållens skatt på kapital beräknas uppgå till 2017. Det är högre än i beslutad budget. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 beror framför allt på att hushållens kapitalvinster bedöms bli betydligt högre än tidigare beräkning. Det förklaras i sin tur av en fortsatt gynnsam utveckling på bostads- och aktiemarknaden. Även hushållens utdelnings- inkomster väntas bli betydligt högre än tidigare bedömning, vilket baseras på kontrolluppgifter . Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker m.fl. betalar inkomstskatt på sin beskattningsbara inkomst. Beskattningen utgår från bolagens bokförings- mässiga resultat, men vissa skattemässiga justeringar görs för att få fram den beskattnings- bara inkomsten. Skatt på företagsvinster bedöms uppgå till 2017 och detta är högre än i statens budget . Den slutgiltiga beskattningen visade på högre företagsskatteintäkter än förväntat. Detta föranledde ett nivåskifte uppåt för de framtida förväntade intäkterna från företagsbeskattningen och det är den främsta förklaringen för skillnaden mot prognosen i statens budget . Avkastningsskatt tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Förutom utvecklingen av värdet på tillgångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen beror avkastningsskatten på utvecklingen av statslåneräntan året före be- skattningsåret. 2017 var skattesatsen på pensionsförsäkringar och på kapitalförsäkringar. Intäkten från avkastningsskatten väntas bli 2017, en marginell minskning innan. Minskningen beror på något lägre statslåneränta 2016 i förhållande till 2015. Jämfört med prognosen i statens budget 2017 har det beräknade utfallet reviderats upp marginellt, givet dels starkare utfall men även något starkare utveckling av livbolagens tillgångar än tidigare prognostiserat. fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt avskaffades den statliga fastighets- skatten på bostäder och ersattes av en fastighetsavgift. Avgifter för småhus uppgick till , dock högst av taxeringsvärdet, medan avgiften för bostads- S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 andelen i hyreshus uppgick till per lägenhet, dock högst av taxerings- värdet. Avgiften indexeras genom att knytas till inkomstbasbeloppet. Intäkterna från den kommunala fastighets- avgiften och statliga fastighetsskatten beräknas uppgå till 2017, vilket är i nivå med både året innan och i statens budget . Stämpelskatt tas ut vid köp av fast egendom och tomträtter och vid beviljande av inteckningar. Utfallet för intäkterna från stämpelskatt blev , vilket är i nivå med året innan men lägre än i statens budget . Kupongskatt utgår på utdelning på aktier i svenska aktiebolag och svenska aktiefonder. Skatten betalas av personer som är bosatta utomlands och som fått utdelning från svenska aktiebolag. Kupongskatten uppgick till 2017, vilket är högre än beräknat i statens budget . Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt, punktskatter och skatt på import bildar tillsammans skatt på konsumtion och insatsvaror. beräknas intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror uppgå till , vilket är högre än i statens budget . Intäkterna från mervärdesskatten påverkas vanligtvis främst av hushållens konsumtion. Eftersom olika varu- och tjänstegrupper bes- kattas med olika mervärdesskattesatser beror intäkterna både på storleken på den totala konsumtionen och på sammansättningen i konsumtionen. Mervärdesskatt tas ut på varor och tjänsters marknadspris, vilket medför att intäkterna också är starkt kopplade till prisökningen i ekonomin. Utöver hushållens konsumtion består skattebasen för mervärdes- skatt även av investeringar och förbrukning i privat och offentlig sektor, i verksamheter där ingående mervärdesskatt inte är avdragsgill. Intäkterna från mervärdesskatt beräknas ha uppgått till 2017, vilket är högre än i statens budget . Att intäkterna från mervärdesskatt blev så mycket högre, trots att hushållens konsumtion inte utvecklades lika starkt som beräknat, beror på att investeringarna ökade starkt. Särskilt bostadsinvesteringarna ökade betydligt kraftigare än beräknat i statens budget och de görs till stor del av hushåll som inte kan dra av ingående mervärdesskatt. Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera för de negativa externa effekter för samhället som uppstår i samband med för- brukningen av vissa varor. Detta gäller t.ex. konsumtion av bensin, diesel, alkohol och tobak som ger negativa effekter på miljö och hälsa. Punktbeskattning används för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning, även om de också har en klar offentlig- finansiell betydelse. Punktskatterna är i allmänhet fixerade till ett visst belopp per enhet av varan eller proportionell mot det innehåll i varan som är skadligt. Intäkterna från punktskatterna uppgick sammantaget till 2017, vilket är lägre än beräknat i statens budget. Avvikelsen från statens budget är förhållandevis jämnt fördelad mellan de olika punktskatterna, där utfallet för intäkterna från de flesta punktskatter kom in lite lägre än beräknat. Restförda och övriga skatter Restförda skatter är nettot av restförda och av indrivna skatter. Bland övriga skatter redovisas anstånd och om- prövningar av tidigare fattade beskattningsbeslut samt vissa avgiftsinkomster till fonder som exempelvis Insättningsgaranti- och stabilitetsfondsavgifter, avgifter till Kärn- avfallsfonden m.fl. Restförda och övriga skatter uppgick till 2017, vilket var högre än beräknat i statens budget . Det beror främst på högre intäkter för omprövningar från hushåll. Periodiseringarna består av uppbörds- och betalningsförskjutningar. Uppbördsförskjutningar visar skillnaden mellan inkomsterna i den löpande redovisningen och den periodiserade intäkten. Betalnings- förskjutningar består av skillnaden mellan intäkter och utbetalningar till andra sektorer. Betalningsförskjutningar till den privata sektorn (hushåll och företag) utgörs av skillnaden mellan in- och utbetalningar på samtliga skattekonton och debiterade skatter. till -4 miljarder främst på uppbördsförskjutningar hänförliga till fysiska och juridiska personer samt betalnings- förskjutningar i förhållande till den kommunala sektorn. Skattelagstiftningen ger skattebetalarna möjlig- heter att i vissa fall skjuta upp beskattningen av olika typer av inkomster. Fysiska personer har t.ex. möjligheter att skjuta upp beskattningen av en kapitalvinst som uppkommer vid avyttring av en privatbostad. De stora beloppen för uppskjuten beskattning för fysiska personer avser emellertid pensionerna, eftersom de beskattas när pensionen faller ut och inte när pensionsrätterna tjänas in. Det gäller både det egna privata pensionssparandet, och framför allt avtalspensionerna. Även företag har möjligheter att skjuta upp beskattningen av inkomster. De kan t.ex. sätta av delar av sin vinst i periodiseringsfonder. Dessutom kan företag göra skattemässiga av- skrivningar som är större än den beräknade ekonomiska värdeminskningen (överavskriv- ningar). De fordringar som är kopplade till olika former av uppskjuten beskattning skulle egentligen påverka redovisningen av den offentliga sektorns nettoförmögenhet. Anledningen till att detta inte görs är att det inte finns någon samlad redovisning av den uppskjutna beskattningen. Det gäller framför allt avtalspensionerna. Ytterligare ett skäl att inte redovisa skattefordringar är att det är mycket svårt att beräkna den fordran som den offentliga S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Även om det för ett visst år t.ex. finns uppgift om företagens avsatta medel till periodiseringsfonder vet man inte i vilken utsträckning dessa återföringar kommer att påverka skatte-intäkterna. Om återföringen sker som företagen har förluster bidrar inte återföringen till ytterligare skatteintäkter. Man måste dessutom nuvärdesberäkna skattefordran vilket gör skattningen än mer osäker. Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkylmässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Dessutom ingår inkomsttyperna Avräkningar i anslutning till skattesystemet och Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Det totala utfallet för övriga inkomster uppgick till -och var därmed lägre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. Övriga inkomster blev lägre jämfört med föregående år. Tabell 2.10 Övriga inkomster, sammanfattning Bidrag m.m. från EU Inkomster av statens verksamhet Inom inkomsttypen redovisas bl.a. rörelse- överskott från statliga affärsverk och samt överskott av statens fastighetsförvaltning. Dessutom redovisas ränteinkomster, aktie- utdelningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 böter och övriga inkomster av statens verksamhet. Tabell 2.11 Inkomster av statens verksamhet, översikt Inkomsterna av statens verksamhet uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev Inkomsterna av statens verksamhet (12,) lägre. Rörelseöverskotten blev lägre, en minskning med . Den huvudsakliga anledningen till att utfallet för inkomsttypen blev lägre än 2016 är att utfallet för Inkomster av statens aktier blev (32,) lägre. Rörelseöverskotten uppgick till , vilket är (14,) lägre än 2016. redovisade i resultat. Det är lägre än året innan. Av Svenska kraftnäts utdelningspolicy framgår att av resultatet ska utdelas till staten. Den utbetalda utdelningen till staten uppgår till 2017. Det är (50,) lägre än 2016. Aktiebolaget ska redovisa resultatet för det svenska systemet för statsstödda exportkrediter. Före- gående års överskott inlevereras och redovisas på inkomsttitel. Överskottet uppgick till och inlevererades . inlevererade överskottet 2017 är (43,) högre än det överskott som inlevererades . inlevererade överskott uppgick till , vilket är lägre än föregående år. Det inlevererade överskottet uppgår till av genomsnittliga resultat , före boksluts- dispositioner m.m. , Resultatet kan variera mycket vilket i sin tur kan ha stora effekter på genomsnittet. redovisade ett positivt resultat på . Efter justeringar och återföringar av boksluts- dispositioner, vilka omfattar en Liten ökning av överskottet av statens fastighetsförvaltning Överskotten av statens fastighetsförvaltning uppgick till , vilket är (26,) högre än föregående år. Överskottet från () var . Överskottet består dels av en definitiv inleverans av avkastningskrav på , dels av en preliminär inleverans av avkastningskrav på Utöver detta levererade SFV in som avsåg överskott från fastighetsförsäljningar . Fortifika- tionsverket levererade ett överskott på . Även detta består av dels en definitiv inleverans av avkastningskrav på , dels en preliminär inleverans av avkastningskrav på . Intäktsränta på skattekontot noll från Ränteinkomster uppgick till , det är (21,) högre än föregående år. kronor (17,) högre än föregående år. Räntor på skattekonto utgör av ut- fallet för övriga ränteinkomster. Skillnaden jäm- fört med föregående år beror framför allt på att utfallet för intäktsränta vid överskott blev högre. Från är intäktsräntan på skattekonto noll på grund av en lagändring. Lägre inkomster av statens aktier Inkomsttiteln av statens aktier består av utdelning och andra inkomster från statligt ägda bolag. Utdelningen baseras generellt på bolagens resultat innan. Inkomster av statens aktier uppgick till , det är (32,) lägre än föregående år. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.14 Aktieutdelning och 2016 Utdelningen från uppgick till sammanlagt , vilket är lägre än föregående år. Akademiska hus AB delade ut i extrautdelning vilket till största delen förklarar skillnaden mellan åren. Utdelningen från uppgick till , vilket är lägre än 2016. Resultatet för koncernen uppgick till , vilket är (57,) lägre än 2015. Utdelningen från uppgick till . Det är lägre än . Utdelningen från blev . Det motsvarar av årets S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 resultat som uppgick till . Under föregående år gavs ingen utdelning. CSN-avgifter bidrog till minskning av inkomster från offentligrättsliga avgifter jämfört med Inkomsterna från offentligrättsliga avgifter blev , vilket är (2,) lägre än föregående år. infördes en ny finansieringsmodell för (). disponerade CSN förutom anslags- medel även intäkter av expeditionsavgifter, påminnelse-avgifter, övriga administrativa avgifter och uppläggningsavgifter. redovisas i stället avgifterna på inkomsttitel CSN-avgifter. Den nya redovisningen medförde en övergångseffekt som resulterade i ett högt utfall. Utfallet på inkomsttiteln blev vilket är lägre än föregående år. Finansieringsavgiften från arbetslöshetskassor uppgick till , vilket är (2,) högre än 2016. Avgifter vid patent- och registreringsväsendet (239,) Ökningen förklaras av en ny finansieringsmodell för som innebär att myndigheten finansieras med anslag i stället för med avgifter. Det medför att avgifterna numera redovisas mot inkomsttitel. Se även utgiftsområde 24 Näringsliv. Högre inkomster från böter kronor, vilket är kronor (2,) högre än föregående år. Det högre utfallet beror framför allt på att utfallet för inkomsttiteln 2714 Sanktionsavgifter m.m. blev högre än föregående år. Det förklaras i sin tur i huvudsak av högre avgifter vid överträdelser av kör- och vilotider från Transportstyrelsen. Inkomsterna från inkomsttitel Bötesmedel blev lägre än föregående år. Övriga inkomster av statens verksamhet kronor, vilket är förklaras huvudsakligen av övriga inkomster från , och Kammarkollegiet. Inkomster av försåld egendom Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. inkomster av försålda byggnader och maskiner, mark och annan egendom som exempelvis gruvegendom och aktier. Tabell 2.15 Inkomster av försåld egendom Låga inkomster av försåld egendom 2017 Inkomster av försåld egendom uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statens budget. Det beräknade beloppet i statens budget utgör en beräkningsteknisk schablon på . Inkomsterna 2017 består främst av överskott från försäljning av fastigheter. Jämfört med föregående år blev inkomsterna lägre. Det beror huvud- sakligen på statens försäljning av aktier i (publ) som medförde inkomster på . skrev regeringen avtal med Euroapotheca UAB om att sälja statens innehav av aktier i i till ett försäljningspris om . Ingen försäljningsinkomst redovisades 2017, då försäljningen villkorades bl.a. av godkännande. Efter avdrag för försäljningsomkostnader redovisades ett överskott på från denna försäljning . Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas återbetalningar av olika typer av lån där den största delen är återbetalning av studielån. Tabell 2.16 Återbetalning av lån Återbetalning av lån oförändrat jämfört med (10,) Jämfört med föregående år är utfallet (2,) lägre. Återbetalningen av studielån, som avser lån upptagna , blev lägre än 2016. Förändringen mellan åren beror bl.a. på att antalet låntagare minskade med 32 402. Återbetalningen av övriga lån blev (33,) högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet högre. Övriga lån avser bl.a. hemutrustningslån som blev högre än föregående år på grund av att fler låntagare är återbetalnings- skyldiga. Antalet lån uppgick till 71 900, vilket är en ökning med 5 600 lån jämfört med och beror på den senaste tidens mottagande av asylsökande. Hemutrustnings- lånet ska betalas tillbaka efter utbetalningen. Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av vissa amorteringar och statliga pensions- avgifter. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.17 Kalkylmässiga inkomster Inkomsterna uppgick till , vilket är (1,) högre än beräknat i statens budget . De statliga pensionsavgifterna ökade Inkomsterna av statliga pensionsavgifter uppgick totalt till . Avgifterna för statlig tjänstepensionering upp- gick till , medan den särskilda löneskatten på pensionskostnader upp- gick till . Admin- istrationskostnaderna för det statliga tjänste- pensionssystemet blev . De statliga pensionsavgifterna blev högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år har de statliga pensionsavgifterna ökat med (6,). Tabell 2.18 Statliga pensionsavgifter S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EU-fonder inom EU:s budget. De största enskilda bidragen erhålls från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgiftsområde 22 Kommunikationer samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Tabell 2.19 Bidrag m.m. från EU Bidrag från EU till Bidrag från EU till Övriga bidrag från EU Bidrag m.m. från EU Inkomsterna uppgick till 2017 och är (7,) lägre än beräknat i statens budget. Jämfört med 2016 blev inkomsterna (4,) lägre. Bidragen från minskade jämfört med Bidragen från uppgick till 2017, vilket är lägre än vad som beräknades i statens budget och lägre jämfört med . Det är framförallt bidragen från den europeiska fonden för landsbygdsutveckling –2020 som blivit lägre. Orsaken är att en större del av bidragen, jämfört med , kommer att betalas av EU först . utbetalningar från anslaget 1:18 Från EU- budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur till projekt m.m. inom ramen för programmet blev högre jämfört med föregående år. Sammantaget innebär det att fordringar på ökade med , vilket kommer att redovisas som ett bidrag från EU på statens budget först . Högre inkomster från regionala utvecklingsfonden och från socialfonden än 2016 Bidragen från Europeiska regionala utvecklings- fonden blev . Jämfört med ökade inkomsterna med (68,). Det beror på att programperioden –2020 kommit igång i högre omfattning jämfört med . Bidragen från Europeiska socialfonden blev , vilket är en ökning med (78,) jämfört med . Även det beror på att programperioden –2020 kommit igång i högre omfattning jämfört med . Bidragen till transeuropeiska nätverk Bidragen till transeuropeiska nätverk blev högre än beräknat i statens budget och uppgick till . Bidrag från EU har bl.a. betalats ut för väg- och järnvägsåtgärder vid hamn. Övriga bidrag från EU Övriga bidrag från EU blev högre än beräknat i statens budget och uppgick till . Det beror främst på högre bidrag från Asyl-, migrations- och integrationsfonden och Fonden för inre säkerhet. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Denna inkomsttyp omfattar tillkommande EU- skatter och utjämningsavgifter för LSS- kostnader (lagen om stöd- och service för vissa funktionshindrade). Dessutom ingår olika avräkningar som avser, dels intäkter som förs till fonder, dels kompensation för mervärdesskatt till statliga myndigheter och kommuner. Tabell 2.20 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Intäkter som förs till I statens budget beräknades avräkningarna uppgå -100 002 miljoner kompensation för mervärdesskatt till kommun- erna och statliga myndigheter blev sammanlagt lägre och beror på att den offentliga konsumtionen blev lägre än väntat. Jämfört med ökade Avräkningar m.m. i kommunerna ökade med , vilket beror på att den kommunala konsumtionen antas ha ökat . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 2.3Utgifter i statens budget Utgifterna i statens budget är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Förändring av anslagsbehållningar, Riksgälds- kontorets nettoutlåning och Kassamässig korrigering på budgetens utgiftssida. Posten Förändring av anslagsbehållningar används endast vid budgetering. Utfallet påverkar anslagsbehållningarna för respektive anslag. Utgifter i statens budget – sammanfattning I tabell 2.21 jämförs utfallet för utgifterna, dvs. den faktiska förbrukningen, dels med ur- sprungligen anvisade medel (statens budget), dels med totalt anvisade medel (inklusive ändringar av budgeten). En högre förbrukning än anvisade medel möjliggörs genom utnyttjande av ett eventuellt ingående anslagssparande eller en anslagskredit. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.21 Utgifter i statens budget 2017 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och fritid och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter i statens budget Utgifterna i statens budget uppgick till . Det är (3,) lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten och (4,) lägre än totalt anvisat. Inom 13 av de 27 utgiftsområdena blev utgifterna mer än lägre eller högre än vad som anvisades i statens budget. Inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppgick utgifterna till , vilket är högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten och högre än totalt anvisat. Det beror på att antalet civilanställda vid ökade mer än beräknat i den ursprungliga budgeten. Utgifterna för bistånd ökar Inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgick utgifterna till , vilket är högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten men lägre än totalt anvisat. Det beror på att antalet asylsökande blev lägre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. Eftersom del av kostnader för asylsökande räknas in i biståndsramen anvisades ytterligare medel i ändringsbudgetarna för att skulle nå upp till den fastställda biståndsramen. Ersättningar till kommunerna högre än beräknat Utfallet för utgiftsområde 8 Migration uppgick anvisades i den ursprungliga högre än totalt anvisat. Det beror framför allt på att ersättningar och bostadskostnader till kommunerna för asyl- sökande blev högre än beräknat. Bland annat beror det på att ersättningen för ensam- kommande barn blev högre än vad som antogs i den ursprungliga budgeten. Kostnader för assistansersättningen lägre än beräknat För utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev utgifterna , vilket är lägre än vad anvisade i den ursprungliga budgeten och lägre än totalt anvisat. Kostnader för statlig assistans- ersättning blev lägre eftersom färre personer beviljades assistans- ersättning och antalet personer som fick sin ersättning indragen ökade. Bidrag för läkemedelsförmånerna blev högre än vad anvisade i den ursprungliga budgeten. I vårändringsbudgeten anvisade ytterligare för läkemedelsförmånerna. Lägre utgifter för sjukpenning än beräknat För utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning blev ut- gifterna , vilket är lägre än anvisade. Det beror främst på att antalet S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 utbetalade nettodagar för sjukpenning blev lägre än beräknat. Färre kommunmottagna nyanlända invandrare än beräknat Utfallet för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering blev . Det är lägre än anvisat i statens budget. Det beror på att kommunerna har tagit emot färre nyanlända personer än beräknat. Utgifterna för subventionerade anställningar blev lägre än beräknat Inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev utfallet , vilket är lägre än vad som anvisades av i statens budget . Det beror bl.a. på att utgifterna för sub- ventionerade anställningar blev lägre än beräknat. Färre studiemedelstagare än beräknat Inom utgiftsområde 15 Studiestöd blev utfallet , vilket är lägre än vad som anvisades i budgeten. Det beror framför allt på att prioriterat studiebidrag för de som saknar slutbetyg från grundskola eller gymnasium blev lägre än beräknat. Det beror också på att antalet studie- medelstagare blev lägre än beräknat. Lägre utnyttjande av medel än beräknat För utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppgick utgifterna till . Det är lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten.