prop · H50382 · 2018-01-30 00:00:00 — [(4/52) + (2/45) / 2]. tabell 16.1 redovisas den ningen av vita löner och offentligfinansiell effekt på grund av förslaget. de vita lönerna bedöms öka För var den totala skatten på arbete, inklusive sociala avgifter, exklusive skatt på närings- verksamhet, 1 och den totala inkomsten av tjänst vilket ger en genomsnittlig skatteeffekt på Med en genomsnittlig beskattning på Osäkerheten i beräkningen är dock stor i och med att den bygger på flera antaganden med olika grad av osäkerhet. Den offentligfinansiella effekten består av ökning av beslutade arbets- givaravgifter och skatter på utbetalda ersättningar. Förslaget kommer att träda i kraft . att ökningen av de offentligfinansiella intäkterna kan komma att uppgå till Ett nytt system med uppgifter på individnivå, dvs. mottagare, i arbetsgivardeklarationen i stället för i en kontrolluppgift kommer att införas stegvis . skyldiga som ska föra en personalliggare och som vid ikraftträdandet har fler än 15 anställda, ska bestämmelserna tillämpas För övriga uppgiftsskyldiga ska bestämmelserna tillämpas från och De nya bestämmelserna innebär bl.a. att en arbetsgivardeklaration för varje betalningsmottagare ska innehålla uppgift om bl.a. den ersättning för arbete som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för och skatteavdragets belopp (prop. 2016/17:58, bet. 2016/17:SkU21, rskr. 2016/17:256, SFS 2017:387). Om löpande skulle få tillgång till uppgifter per betalningsmottagare, skulle kunna jämföra dessa uppgifter med uppgifter från personalliggare. Detta skulle förbättra förutsättningarna för att besluta om rätt skatter och avgifter (prop. 2016/17:58 s. 45). I den propositionen görs bedömningen att det nya systemet med uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationen kommer att medföra positiva offentligfinansiella effekter inom de verksamheter som i förevarande proposition föreslås omfattas av systemet med personalliggare. Dessa effekter ingår i de offentligfinansiella effekterna som anges avseende systemet med uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen (prop. 2016/17:58 s. 161). Vid beräkningen av den offentligfinansiella effekten har därför inte beaktats de kombinerade effekterna av förslagen i förevarande proposition och förslagen i prop. 2016/17:58 s. 161. Ökning av vita årsarbetskrafter Förslaget om att utvidga systemet med personalliggare till fler verksamheter bedöms öka skatteintäkterna genom att de vita lönerna i de aktuella verksamheterna kommer att öka. Eftersom priset på en vit och en svart arbetstimme inte är detsamma har effekten på de vita lönerna räknats om till antal årsarbetskrafter. bedömer att förslaget kommer att medföra att det vita arbetet kommer att öka med ca 1 338 årsarbetskrafter. Sådana här beräkningar kan dock, enligt regeringens mening, vara förenade med stor osäkerhet. Regeringen gör en något försiktigare bedömning och beräknar en ökning av det vita arbetet till ca 800 årsarbetskrafter. I tabell 16.2 anges förslagets effekt på vita årsarbetskrafter i de olika verksamheterna. * Uppgifterna är hämtade från SCB:s lönestatistik för . För kropps - och skönhetsvårdsverksamhet har använts genomsnittslönen för skönhets- och kroppsterapeuter, för fordonsserviceverksamhet har använts genomsnittslönen för fordonsmekaniker och reparatörer m.fl. och för livsmedels - och tobaksgrossistverksamhet har använts genomsnittslönen för lagerpersonal och transportledare m.fl . Vilka berörs av förslaget? I propositionen föreslås att systemet med personalliggare ska utvidgas till att även omfatta fordonsserviceverksamhet, livsmedels- och tobaksgrossistverksamhet samt annan kropps- och skönhetsvårdsverksamhet än frisörverksamhet. Förslaget påverkar således företag som bedriver sådan verksamhet. Regeringen, som delar bedömning, anser att ca 8 500 företag kommer att beröras av förslaget (2 000 företag inom kropps- och skönhetsvårdsverksamhet, 4 900 företag inom fordonsserviceverksamhet och 1 600 företag inom livsmedels- och tobaksgrossistverksamhet). I det följande redovisas hur har beräknat antalet företag och vilka antaganden som ligger bakom beräkningarna. har vid beräkningarna valt att avgränsa de nya verksamheterna utifrån SNI-koderna 45.201–45.204 (Underhåll och reparation av motorfordon utom motorcyklar), 46.310–46.390 (Partihandel med livsmedel, drycker och tobak) samt 96.022 och 96.040 (Kropps- och skönhetsvård), se avsnitt 8. Dessa SNI-koder omfattar dock inte alla verksamheter som täcks av förslaget. Detta torde innebära att antalet berörda företag är något större än vad har kommit fram till. Dock kan detta troligen uppvägas av att det finns verksamheter inom vissa av koderna som inte ska omfattas. Om ett företag bedriver blandad verksamhet, dvs. bedriver både sådan verksamhet som medför skyldighet att föra personalliggare och annan verksamhet i samma verksamhetslokal, och verksamheten som medför skyldighet att föra personalliggare utgör ska en personalliggare föras (se avsnitt 10). företag vid beräkningen av antalet företag. berörda företagen har angivit att den aktuella SNI-koden motsvarar 25– av omsättningen. Skyldigheten att föra personalliggare gäller inte för enskild näringsverksamhet där bara näringsidkaren själv, dennes make eller barn är verksamma. Den gäller inte heller för fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag där bara företagsledaren, dennes make eller barn är verksamma. De företag som berörs av reglerna är således främst företag med anställda. Dokumentationsskyldigheten omfattar samtliga verksamma. Något krav på att personen ska vara anställd eller ens uppbära ersättning finns inte. Praktikanter och anvisad arbetskraft från Arbetsförmedlingen ska exempelvis dokumenteras. Med personer som är verksamma i näringsverksamhet avses även inhyrd personal. Av praktiska skäl och delvis på grund av bristfälligt underlag har gjort antagandet att samtliga företag i aktuella verksamheter som har lämnat kontrolluppgifter om ersättning för arbete berörs av förslaget, med undantag för aktiebolag som enbart har lämnat en kontrolluppgift. Av de företag i de aktuella verksamheterna som för har lämnat kontrolluppgifter om ersättning för arbete var det totalt som utgörs av aktiebolag som enbart har lämnat en kontrolluppgift. Lönesumman för dessa företag uppgår dock bara till av den totala lönesumman i de aktuella verksamheterna. I de verksamheter som föreslås omfattas av krav på personalliggare fanns det beskattningsår 2016 totalt ca 42 000 företag. Huvuddelen av dessa är små företag. av företagen hade inga anställda och berörs därför inte av förslaget om personalliggare i fler verksamheter. Bland de totalt ca 10 500 företag som har anställda har 1–10 anställda. Storleksfördelningen för de olika verksamheterna framgår av tabell 16.3. Av förenklingsskäl används ordet anställda. Skyldigheten att lämna kontrolluppgifter om ersättning för arbete gäller dock inte bara lön till anställda utan all utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst. Den som har gett ut ersättning eller förmån är kontrolluppgiftsskyldig (se 15 kap. skatteförfarandelagen [2011:1244], förkortad SFL). * Antal anställda har beräknats utifrån inlämnade kontrolluppgifter om ersättning för arbete (KU10). Antalet anställda omfattar alla anställda i företaget, även de som är verksamma i annan verksamhet än sådan som medför skyldighet att föra personalliggare (blandad verksamhet). Bland de ca 10 500 företag i de aktuella verksamheterna som enligt tabell 16.4 har anställda ingår även aktiebolag som enbart har betalat ut ersättning till företagsledaren eller närstående till denne. De företagen berörs inte av förslaget. Det går inte att med säkerhet särskilja dessa företag ur register. Det kan dock antas att huvuddelen av de ca 1 900 aktiebolag som enbart har lämnat en kontrolluppgift enbart har betalat ut ersättning till företagsledaren och därför inte berörs av förslaget. Bland dessa aktiebolag kan det dock ingå företag där företagsledaren inte har gjort något löneuttag och där kontrolluppgiften i stället avser löneutbetalning till anställd. Sådana företag omfattas i så fall av förslaget om personalliggare i fler verksamheter. Å andra sidan finns det aktiebolag som har lämnat mer än en kontrolluppgift avseende ersättningar som enbart har betalat ut ersättning till företagsledaren och dennes närstående. Dessa två grupper får antas ta ut varandra. Regeringen anser sammanfattningsvis att ca 8 500 företag kommer att beröras av förslaget om personalliggare i fler verksamheter (2 000 företag inom kropps- och skönhetsvårdsverksamhet, 4 900 företag inom fordonsserviceverksamhet och 1 600 företag inom livsmedels- och tobaksgrossistverksamhet). Bland dessa företag finns både enskilda näringsidkare, handelsbolag och aktiebolag. Den vanligaste företagsformen för de berörda företagen är aktiebolag. *Här definieras företag med anställda som de företag som har lämnat kontrolluppgifter om ersättning för arbete (KU10). **Antalet företag uppskattas motsvara de aktiebolag som enbart har lämnat en kontrolluppgift om ersättning för arbete. Av tabell 16.5 framgår att de företag som antas kommer att beröras av förslaget om personalliggare i fler verksamheter under beskattningsår 2016 tillsammans har haft ca 110 300 anställda och betalat ut ca i ersättning. *Alla företag som har lämnat en eller flera kontrolluppgifter om ersättning för arbete (KU10). **Dessa aktiebolag berörs inte av förslaget om krav på personalliggare eftersom de troligtvis inte har någon annan anställd än företagsledaren. ***Alla företag som har lämnat minst en kontrolluppgift om ersättning för arbete ingår i beräkningen, med undantag för aktiebolag som enbart har lämnat en kontrolluppgift för ersättning för arbete eftersom de antas enbart ha betalat ut lön till företagsledaren och därmed inte omfattas av kravet på personalliggare. Administrativa kostnader för företagen Förslaget om att utvidga systemet med personalliggare till fler verk- samheter, kommer att medföra att den administrativa bördan för de berörda företagen kommer att öka. I och med att befintliga bestämmelser om personalliggare i restaurang-, frisör- och tvätteriverksamhet ska gälla för de nya verksamheterna, kommer företagen inom dessa verksamheter att kunna välja mellan att föra en personalliggare i pappersform eller att använda ett elektroniskt system. Detta är en skillnad jämfört med personalliggare i byggverksamhet, där endast elektroniska personalliggare är tillåtna (39 kap. 11 a § SFL). Regeringen anser att detta är en lämplig ordning, eftersom valfriheten innebär att företagen i viss mån själva har möjlighet att påverka storleken på de administrativa kostnaderna. Ett önskemål om att befintliga it-system för t.ex. in- och utpassering ska kunna användas har framförts till från några bransch- Liknande system för byggverksamhet har byggts ut med godkända personalliggarfunktioner (ID06-systemet). Syftet med ID06 är att förhindra svartarbete och ekonomisk brottslighet samt att stärka den Genom föranmälan, obligatorisk legitimationsplikt och närvaroredovisning försvåras för obehöriga att vistas på byggarbets- Över 400 000 medarbetare på över 30 000 företag har ett gör bedömningen att sådana system även kommer att finnas för de nya verksamheterna som ska vara skyldiga att föra personalliggare. Utvecklingen av sådana program i dess praktiska utformning görs enligt regeringen bäst inom den öppna marknaden, men anser även att det finns en roll för att fylla när det gäller att bestämma grunderna för funktionerna hos ett sådant program, såsom i fråga om lämpliga standardformat för hur uppgifterna ska lagras och kunna redovisas. betonar att det är viktigt att det för att minska den administrativa bördan tas fram en möjlighet att redovisa närvaro elektroniskt som alternativ till redovisning i pappersform. Hudterapeuters () framhåller att det är viktigt att införandet inte är förenat med ökad administrativ börda för berörda företag, utan att befintliga inköpta system kan användas eller enklare system. Frisörföretagarna framhåller att det finns väldigt många och kostnadseffektiva lösningar för personalliggare som nya branscher kan använda. Systemet med personalliggare i nu aktuella verksamheter kommer att vara flexibelt genom att det tillåter allt från en enkel liggare i pappersform som kan fås från till ett elektroniskt system som även kan fylla andra behov som företaget har. Personalliggaren får innehålla fler uppgifter än de som krävs enligt skatteförfarandeförordningen (2011:1261) om detta inte försvårar kontroll (5 § andra stycket föreskrifter [SKVFS 2015:6] om personalliggare). Systemet med personalliggare innebär därför stora möjligheter för företag av olika storlek att välja en modell som passar det företagets förutsättningar. Detta innebär även att den tid som behöver användas och de kostnader som blir en följd, kan komma att skifta från företag till företag. Merkostnaderna för företagen att löpande dokumentera identifikationsuppgifter kan dock hållas på en låg nivå om man använder ett elektroniskt system. Med ett elektroniskt system kan tiden för att föra in uppgifter i liggaren bli försumbar. ifrågasätter beräkningar av de ökade årliga administrativa kostnaderna. Sådana här beräkningar kan vara förenade med stor osäkerhet. Skälet till det är att underlaget för att göra aktuella beräkningar är bristfälligt. Utifrån ett bristfälligt underlag måste vissa antaganden göras. Regeringen anser att utgångspunkt för beräkningarna är lämplig och de antaganden som görs är rimliga. databas innehåller mätningar av företagens administrativa kostnader. För mätningarna används den s.k. standardkostnadsmodellen. Modellen är kvalitativ och bygger på att de administrativa kostnaderna värderas utifrån den tid ett normaleffektivt företag avsätter för att uppfylla informationskraven. Standardkostnadsmodellen är en begränsad metod så till vida att den bara mäter kostnaderna för vissa specifika arbetsmoment som företag måste utföra för att följa reglerna. Databasen innehåller bl.a. uppgifter om tidsåtgång för att lämna personalliggare i restaurangverksamhet. Dessa mätningar uppger en total tidsåtgång per företag och år om ca . Mätning har gjorts med utgångspunkt att personalliggaren förs manuellt. Kostnaden för den person som gör registreringen anges Som nämns ovan kommer totalt 8 543 företag att beröras av förslaget. Den totala årliga administrativa kostnaden skulle, enbart med beaktande av uppgifter från , öka med ca (11 400 x 8 543). Det är dock lämpligt att inte bara beakta kostnader per företag, utan även beakta storleken på företagen. bedöms sammanlagt ha 110 343 personer som är verksamma i företagen. Av dessa företag har 1 722 stycken fler än 10 medarbetare och 6 821 företag maximalt 10 medarbetare. Situationen för större verkstäder och partihandelsföretag kan sannolikt liknas vid en byggarbetsplats. I proposition 2014/15:6 Minskat svartarbete i byggbranschen s. 87 f. gjordes bedömningen att det administrativa arbete som den som bedriver byggverksamhet lägger ned ligger mellan och . Utifrån en timlön om motsvarar en kostnad om . Det frivilliga systemet ID06 beräknades innebära en sammanlagd kostnad per byggprojekt till . Kostnaden för ett mindre företag uppskattades till att motsvara eller . Den administrativa bördan för vart och ett av de företag som berörs av förslaget har uppskattats till ([11 400 + 12 900 + 2 775] / 3). Regeringen gör dock bedömningen att de 6 821 företag som har maximalt 10 medarbetare har en lägre administrativ börda (per företag och år). Övriga företag (1 722 stycken) har sannolikt tillgång till personaladministrativa system. Den totala ökningen av den årliga administrativa kostnaden beräknas således till ([1 722 x 9 025] + [6 821 x 2 220]). Utöver de administrativa kostnaderna kan det tillkomma kostnader för att skaffa en personalliggare, om företaget väljer något annat alternativ än den pappersliggare som tillhandahåller gratis. bedömer att påverkan på företagens administrativa kostnader är godtagbar. Regeringen anser att ökningen är försvarsbar med hänsyn till syftet med förslaget. I propositionen föreslås också nya regler om dokumentationsskyldighet för blandad verksamhet och enskilda näringsidkare, företagsledare och deras familjemedlemmar. Synpunkter när det gäller den administrativa bördan avseende dessa förslag behandlas i avsnitt 10 och 11. Övriga konsekvenser för företag Systemet med personalliggare är flexibelt genom att det tillåter olika lösningar – från en enkel liggare i pappersform som kan fås från till ett elektroniskt system som även kan fylla andra behov som företaget har. Systemet med personalliggare innebär därför stora möjligheter för företag av olika storlek att välja en modell som passar det företagets förutsättningar. Regeringen gör därför bedömningen att någon särskild hänsyn till små företag inte behöver tas vid reglernas utformning. Syftet med personalliggare är att bidra till att minska förekomsten av svartarbete, vilket gynnar de seriösa företagen. Företag som använder sig av svart arbetskraft skaffar sig konkurrensfördelar framför seriösa företag. De företag som använder svart arbetskraft kan sätta lägre priser än de annars skulle ha kunnat göra. Andra företag kan inte hålla väsentligt högre priser om de ska kunna behålla sina kunder. Svartarbete hos vissa företag . 2017/18:82 kan ”smitta av sig” på andra företag som för att kunna konkurrera också börjar använda svart arbetskraft. Ju fler företag som använder sig av svart arbetskraft desto svårare blir det för företag som vill göra rätt för sig. Regeringen anser att förslaget också kan leda till sundare konkurrens. Den bedömningen delas av bl.a. i (LO) och Hudterapeuters (). Det är inte säkert att förslagen i propositionen kommer att beröra kvinnor och män i lika stor utsträckning. Det beror på hur könsfördelningen ser ut inom de verksamheter som föreslås ska omfattas av kravet på att föra personalliggare. Andelen kvinnor respektive män som arbetar inom fordonsserviceverksamhet, livsmedels- och tobaksgrossistverksamhet samt kropps- och skönhetsvårdsverksamhet varierar mellan de olika verksamheterna (se tabell 16.6). som bedriver kropps- och skönhetsvårdsverksamhet fanns det 2016 totalt 15 676 anställda som skulle kunna omfattas av krav på registrering i personalliggare. Av dessa var kvinnor och män. För fordonsserviceverksamhet var motsvarande siffra 44 293 anställda, varav var kvinnor och män. Enligt () statistik var fordonsmekaniker och reparatörer den tredje mest mansdominerade yrkesgruppen 2014. Bland de sysselsatta i denna grupp var män och kvinnor (På tal om kvinnor och män Lathund om jämställdhet 2016 s. 68). som bedriver livsmedels- och tobaksgrossistverksamhet uppgick antalet anställda som skulle kunna omfattas av kravet på registrering i personalliggare till 50 374 personer, varav var kvinnor och män. På två av de föreslagna områdena är det således flest män som är verksamma, medan det på det tredje området är flest kvinnor. Förslagen i propositionen bedöms inte påverka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. * Beräknas utifrån antal kontrolluppgifter om ersättning för arbete (KU10) för alla företag i de aktuella branscherna som har lämnat minst en kontrolluppgift om ersättning för arbete, med undantag för aktiebolag som enbart har lämnat en kontrolluppgift om ersättning för arbete eftersom de antas enbart ha betalat ut lön till företagsledaren och därmed inte omfattas av kravet på personalliggare. Förslaget medför att kommer att ha möjlighet att göra oannonserade kontrollbesök för att kontrollera personalliggare i fler Möjligheten att ta ut kontrollavgift, om skyldig- heten att föra personalliggare och hålla denna tillgänglig för inte fullgörs, utökas också i och med att fler verksamheter omfattas av kravet att föra personalliggare. För kommer förslaget att ge upphov till ökade kostnader i form av bl.a. kontroller av personalliggare, framtagande av broschyrer och andra informationsinsatser samt utbildning av personal. bedömer att förslaget kommer att ge upphov till en årlig kostnad om Skyldigheten att föra personalliggare har en allmänpreventiv effekt. Förslaget kommer vidare att förbättra kontroll av aktuella Förslaget kan leda till att på ett förhållandevis enkelt sätt ska kunna få fram ett bättre underlag för att bedöma rimligheten av de uppgifter som redovisas av näringsidkare i aktuella verksamheter. Förslaget medför att kommer att kunna effektivisera kontroll- kommer bl.a. att kunna göra en bättre urvals- bedömning vad gäller näringsidkare lämpade för revision. De merkostnader som uppkommer för kan i viss utsträck- ning antas uppvägas av en minskad resursåtgång för andra kontrollåtgärder (jfr prop. 2006/07:105 s. 84 f. och prop. 2014/15:6 s. 84). kostnader för ska hanteras inom befintliga ekonomiska För att ska kunna genomföra oanmälda kontrollbesök i rätt omfattning i all verksamhet som omfattas av kravet på att föra personal- liggare (verksamheter som har kravet och kommer att omfattas av kravet) har regeringen föreslagit en varaktig ökning av anslaget till Skatte- med (prop. 3 avsnitt 3.4). Några remissinstanser, bl.a. Ekonomi- Prop. 2017/18:82 styrningsverket, och i (LO) lyfter fram behovet av att gör kontroller. framför att måste få de resurser som de behöver för att kunna genomföra en hög besöksfrekvens och de uppföljningar som behövs för att upprätthålla trovärdigheten för personalliggare. 16.6Effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna Enligt Förvaltningsrätten i kan förslaget medföra en ökad tillströmning av resurskrävande och förhållandevis komplicerade skattemål till förvaltningsdomstolarna. En sådan ökning av antalet rättsprocesser ryms inte inom de befintliga ekonomiska ramarna för förvaltningsdomstolarna. Förvaltningsrätten framför också att mål som avser kontrollavgifter på grund av felaktig hantering av personalliggare i regel är av enklare karaktär. Även gör gällande att förslaget kommer att medföra att antalet mål kommer att öka. De ökade kostnaderna bedöms uppgå till och kan inte hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Regeringen delar inte den bedömningen som görs av Förvaltningsrätten i . Det är enbart beslut som kan överklagas som har med förslaget om att införa personalliggare i fler verksamheter att göra som ska beaktas vid bedömningen om förslaget medför effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Eventuella överklagade skattebeslut avseende företag i de verksamheter som föreslås ska omfattas av kravet att föra personalliggare ska inte beaktas vid bedömningen, eftersom sådana överklaganden inte utgör en effekt av förslaget i förevarande proposition. I det följande redovisas vilka beslut som ska beaktas vid den bedömningen. Om skyldigheten att föra personalliggare och hålla denna tillgänglig för inte fullgörs, ska en kontrollavgift tas ut (50 kap. 3–6 §§ SFL). Beslut om kontrollavgift kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. får förelägga den som ska föra personalliggare att fullgöra sina skyldigheter (39 kap. 17 § SFL). Föreläggandet får förenas med vite om det finns anledning att anta att föreläggandet annars inte följs (44 kap. 2 § SFL). Beslut om föreläggande utan vite och beslut om kontrollbesök (personalliggare kontrolleras vid kontrollbesök, 42 kap. 8 § SFL) får inte överklagas (67 kap. 5 § första stycket 2 och 5 SFL). beslutade 2 402 kontrollavgifter (691 avsåg byggverksamhet). –2015 beslutade igenomsnitt 1 647 kontrollavgifter . Frågor om kontrollavgift kan, som Förvaltningsrätten i framför, vara av enklare karaktär. Det är svårt att bedöma i vilken omfattning som domstolarna kommer att bli berörda av förslaget om utvidgning av personalliggarsystemet. En viss årlig ökning av antalet överklaganden om ca 50–60 stycken torde kunna förväntas hos förvaltningsrätterna. Hur många av dessa mål som kan förväntas överklagas till högre instanser är svårt att bedöma. anger i sitt remissvar att 2016 var överklagande- frekvensen till kammarrätterna och till Högsta