prop · H503277 · 2018-06-27 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2017/18:277 Redovisning av fördelning av medel från Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Arvsfonden har ett unikt uppdrag i svenskt samhällsliv och civilsamhälle. I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redovisning av hur Arvsfondsdelegationen fördelat medel från fonden . Vidare redogör regeringen för sin bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling samt analyserar fördelningen av stöd inom de olika verksamhetsområdena. I skrivelsen anges också områden som enligt regeringens mening bör prioriteras vid kommande fördelning av stöd från Allmänna arvsfonden. 2 Förvaltningen av Allmänna arvsfonden ............................................ Hur Allmänna arvsfonden får egendom ............................. Om Allmänna arvsfonden avstår från egendom ................. Kammarkollegiets etiska riktlinjer för Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna Placeringsinriktning och avkastning................................... Kostnader för förvaltning och administration .................... 3 Fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden ...................... Riktlinjer för fördelning av stöd ....................................... Fördelning av stöd 2017 ................................................... Antalet inkomna och beslutade ärenden .................. Fördelningen av antalet bifall och avslag ......................... Arvsfondens stöd fördelat per organisationskategori ....... Fördelning av lokalstöd .................................................... Fördelning av stöd genom särskilda satsningar ................ 4 Kontroll av medelsanvändning ur Allmänna arvsfonden ................ Regeringens prioriterade områden .................................................. 6 Kommunikation, uppföljning och utvärdering ................................ Allmänna arvsfonden i sociala medier ............ Allmänna arvsfondens nyhetsbrev................... Allmänna arvsfonden i medierna..................... Rörlig bild och film ......................................... Uppföljning och utvärdering ............................................ Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens 7 Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling.............................................................. 8 Inriktning och prioriterade områden ...................................... Tilldelade medel per organisation 2017 .......................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kusiner och mer avlägsna släktingar uteslöts från arvsrätt, vilket ledde till att det allmännas arvsrätt utökades väsentligt. Skälet till begränsningen var en förändrad syn på arvsrätt. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden och förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden. Två statliga myndigheter har hand om arvsfondsärenden, Kammarkollegiet och Arvsfondsdelegationen. Kammarkollegiets uppgift är att företräda fonden och bevaka dess rätt till arv. Kammarkollegiet ska också förvalta fonden på bästa möjliga sätt och betala ut pengar till beviljade projekt samt utföra administrativa och handläggande uppgifter åt Arvsfondsdelegationen. Vilka projekt som ska få stöd ur fonden beslutas av Arvsfondsdelegationen som också följer upp projekten och informerar om fondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd från Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen ska enligt lagen om Allmänna arvsfonden ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd samt enligt förordningen om Allmänna arvsfonden informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelegationen leds av en nämnd som utses av regeringen och som består av en ordförande, en vice ordförande och högst fem andra ledamöter, varav majoriteten är personer som inte arbetar inom . Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska delegationens ordförande arbeta inom . Regeringen redovisar förvaltningen av Allmänna arvsfonden och fördelningen av stöd från fonden till . Regeringen anger även inriktning och prioriteringar för Arvsfondsdelegationens verksamhet. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild Till Kammarkollegiets uppgifter hör att bevaka Allmänna arvs- fondens rätt, förvalta fondens kapital samt utföra administrativa och handläggande uppgifter åt Arvsfondsdelegationen. kostnader finansieras med medel från Allmänna arvsfonden, och under 2017 fick kollegiet disponera en budget om för detta ändamål. Kammarkollegiets kostnader för detta uppgick till 67,7 Skr. har fonddelegationen i uppdrag att besluta om långsiktig placeringsinriktning och strategiska frågor för förvaltningen av Allmänna arvsfondens kapital. Fonddelegationen, som utses av regeringen, är ett särskilt beslutsorgan inom Kammarkollegiet för kapitalförvaltningen. Den är sammansatt av personer med kompetens och lång erfarenhet inom kapitalförvaltning och närliggande områden. Kammarkollegiets kapitalförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebeständighet. Kammarkollegiet ska till regeringen, i samband med att den egna årsredovisningen lämnas, även lämna en redovisning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden. Redovisningen ska granskas av inom ramen för den årliga revisionen. 2Förvaltningen av Allmänna arvsfonden 2.1 Hur Allmänna arvsfonden får egendom När en person avlider utan att efterlämna maka, make eller närmare släktingar än kusiner och det finns egendom i dödsboet är Allmänna arvsfonden legal arvtagare i den mån egendomen inte har testamenterats till någon annan. Om den avlidne var änka eller änkling, tillfaller arvet Allmänna arvsfonden endast om det inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidna makan eller maken. En förutsättning för att dessa släktingar ska ärva är att de till exempel inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bland annat förmånstagarförordnande i försäkringsavtal, gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden och fonden inte uteslutits från arv genom testamente, ska Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företräder fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i Allmänna arvsfondens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder Allmänna arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. inkom 1 757 arvs- fondsärenden till kollegiet. I dessa fanns det ett testamente i 1 131 fall, 2017/18:277 med en begäran om att kollegiet skulle godkänna den avlidnes testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamenten godkändes av kollegiet. Antalet dödsbon där egendom, helt eller delvis, skulle avvecklas för arvsfondens räkning uppgick till 626. kom det in netto till Allmänna arvsfonden. Det är en ökning med jämfört med och den högsta volymen i Allmänna arvsfondens historia. 2.2Om Allmänna arvsfonden avstår från egendom Kammarkollegiet strävar efter att avveckla berörda dödsbon så snabbt som möjligt i syfte att likvida medel ska komma fonden till godo och kunna delas ut för dess ändamål. I vissa fall får arv eller försäkringsbelopp som fonden tagit emot avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv eller försäkringsbelopp får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Praxis i fråga om avstående på denna grund är dock restriktiv. inkom 81 ansökningar om arvsavstående till Kammarkollegiet. Vidare får arv som utgörs av egendom av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt avstås till en juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl, får ett belopp av det arv som tillfallit Allmänna arvsfonden tillsammans med sådan egendom avstås till den som tar emot egendomen att användas för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. En ansökan om arvsavstående ska ges in till Kammarkollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. beslutar Kammarkollegiet om avstående av arv eller försäkringsbelopp oberoende av värdet på kvarlåtenskapen. Om det i ett ärende om avstående av arv eller försäkringsbelopp som tillfallit Allmänna arvsfonden uppkommer någon fråga av särskild vikt från allmän synpunkt, ska kollegiet lämna över frågan med eget yttrande till regeringen för avgörande. 2.3Kammarkollegiets etiska riktlinjer för kapitalförvaltningen Kammarkollegiet ser ekonomisk, ekologisk och socialt hållbar utveckling som en förutsättning för långsiktig tillväxt. Kammarkollegiets ESG-policy i kapitalförvaltningen (ESG står för Environment, Social, and Governance factors) utgår från en etablerad normgrund, fastställda kriterier och en process som utvecklas för att vara en integrerad del i investeringsprocessen. Normgrunden omfattar internationella konventioner om miljö, mänskliga rättigheter, arbetsrätt och anti-korruption samt om humanitär rätt. Exempel på internationella Skr. 2017/18:277 normer som ska följas av de bolag investerar i är: 1.FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna 2.ILO:s kärnkonventioner om rättigheter i arbetslivet 3.Rio-deklarationen om miljö och utveckling 4.FN:s konvention om biologisk mångfald 5.FN:s konvention mot korruption Kammarkollegiet följer i sin kapitalförvaltning principer för ansvarsfulla investeringar (UNPRI). Policyn omfattar också fastställda kriterier för följande produkter och branscher: alkohol, pornografi, spel, tobak och vapen. För varje område finns begränsningar avseende placeringar i dessa produkter och branscher. 2.4Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Kollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiets kapitalförvaltning ska tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebeständighet. Efter korrigering av restituerade arvsmedel läggs en tiondel av de medel som tillfallit fonden till fondkapitalet. Återstoden får tillsammans med direktavkastningen delas ut. I det följande kan summeringsdifferenser förekomma i tabeller och sammanställningar på grund av avrundningar. Fondens bokförda värde uppgick till , en ökning med . beslutar Arvsfondsdelegationen om projektmedel i taget i stället 2017/18:277 . På grund av denna förändring är fondens skulder relativt sett högre . fanns det totalt tillgängligt för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut om . Året innan var motsvarande belopp . I tabell 2.2 redovisas utgående fritt kapital samt beslutade och utbetalda bidrag . Den höga aktieandelen är beslutad mot bakgrund av fondens långa placeringshorisont. steg tillgångspriserna, vilket förklarar den goda totalavkastningen på . Vid utgången av 2017 var det förvaltade kapitalets marknadsvärde att jämföra med vid årets början. Andelen alternativa investeringsfonder kommer att öka framöver, vilket motiveras av fondens långsiktiga placeringshorisont och begränsade behov av likviditet. Denna tillgång förväntas förbättra den riskjusterade avkastningen . Den totala avkastningen på är att betrakta som mycket god eftersom den vida översteg gällande inflation. Fonddelegationens beslutade mål om en långsiktig real avkastning på har överskridits , vilket främst förklaras av god aktiemarknadsutveckling. Portföljens goda avkastning förklaras av placeringsinriktningen med aktier, vilket lönat sig eftersom den svenska börsen stigit och avkastat mer än andra tillgångsslag som till exempel räntebärande placeringar. Den relativa avkastningen var väsentligt högre än för jämförelseindex, vilket betyder att förvaltningen bidragit till att skapa ett mervärde för fonden. Informationskvoten (2,2) antyder även att den riskjusterade avkastningen var tillfredsställande. Bidraget till meravkastning förklaras av allokering, högre avkastning än index i delportföljerna samt en strategisk valutaposition, där valutaexponering medvetet minskat i primärt US- dollar. Eftersom kronan stärktes gav fonddelegationens beslut ett positivt bidrag som syns i resultatet för utländska aktier. 2.6Kostnader för förvaltning och administration Allmänna arvsfondens medel används för att täcka Kammarkollegiets kostnader för förvaltning och administration av dödsboavveckling, hanteringen av återkravsärenden, fondförvaltning och utbetalningar av projektmedel. På samma sätt används fonden för att täcka kostnaderna för handläggning av projektansökningar och projektredovisningar inkomna till Arvsfondsdelegationen samt för controller-, kommunikations- och utvärderingsverksamhet. För att volymen av beviljade projektmedel till landets ideella organisa- tioner ska motsvara inflödet av medel till Allmänna arvsfonden har den handläggande och administrativa verksamheten vid Kammarkollegiet Målsättningen har varit att med bibehållen eller ökad kvalitet i handläggningen bevilja mer projektmedel . syfte att få in fler ansökningar som kan leda till bifall har åtgärder vidtagits bland annat genom förbättrad kommunikationen med sökande. En utvärderingsverksamhet har byggts upp och etablerats i enlighet med en strategi som stämts av med och är förenlig med 2017/18:277 lagen om Allmänna arvsfonden. inrättades en controllerverksamhet som dels ger projekten och handläggarna stöd i ekonomiska frågor, dels förbättrar kontrollen av projektmedlens användning. utvecklades en ny webb. förstärktes den administrativa och handläggande funktionen vid Kammarkollegiet med en juristfunktion och med ytterligare två handläggare. Övriga kostnader ökade främst till följd av ökade kommunikationsinsatser och fler genomförda utvärderingar än . I budgetposten för övriga kostnader ingår förutom kostnad för utvärderingar och kommunikation även overheadkostnader såsom it, personal- och ekonomifunktion m.m. inrättades en processutvecklingsfunktion. Den ansvarar för att leda och strukturera utveckling och implementering av tydliga och effektiva interna rutiner, processer och styrdokument. Bakgrunden till att funktionen inrättades är den ökande komplexiteten i Arvsfondens bidragshantering, ett kontinuerligt förändringsarbete samt ökade krav både internt och externt på effektivisering, utan att för den skull ge avkall på hög kvalitet i handläggningen och i projekten. Målet är att bidra till att det interna arbetet bedrivs effektivt, med hög kvalitet och anpassat efter målgruppernas och föreningslivets behov. Processutvecklingsfunktionen har sedan den inrättades bland annat arbetat med struktur för intern samverkan samt stödverktyg kring den fleråriga beslutsprocessen för projektstöd. minskade kostnaderna för Arvsfondsdelegationens verksamhet jämfört med året innan. De minskade kostnaderna är främst en följd av minskade kostnader för webb och färre externt genomförda kommunikationsinsatser än . Mätt som andel av beslutade projektmedel uppgick driftskostnaderna för Arvsfondsdelegationen . I kostnaderna ingår samtliga driftskostnader, det vill säga även del av Kammarkollegiets overheadkostnader (exempelvis lokalkostnader och it-kostnader) samt verksamhetens kostnader för kommunikation, utvärdering med mera. tabell 2.5 visar utvecklingen av driftskostnaderna i förhållande till beslutade projektmedel. Trots att driftskostnaderna för Arvsfondsdelegationen har ökat, sett , har andelen driftskostnader i förhållande till beslutade projektmedel legat relativt . Förklaringen är att volymen beslutade projektmedel har ökat. En annan intressant indikator kan vara driftskostnaderna i förhållande till antalet beslut om projektansökningar. I tabell 2.26 visas utvecklingen av dessa enhetskostnader . Som beslut räknas bifall och avslag, men även godkännande av projektens redovisningar samt de ansökningar som, efter ibland omfattande handläggning, har återkallats av den sökande organisationen och därmed läggs till handlingarna. Denna indikator visar att driftskostnaderna i förhållande till antalet beslut minskade något . Förklaringen är att driftskostnaderna minskade, medan antalet beslut var relativt jämfört med . Om hänsyn tas till att 43 bifallsbeslut (som innehåller 43 redovisningar och 43 projektplaner) försköts tidsmässigt genom övergången till fleråriga beslut, skulle driftskostnaderna per beslut motsvara . 3Fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden regleras i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden och förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. 3.1Riktlinjer för fördelning av stöd Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska stöd från Allmänna arvsfonden främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för fondens tre målgrupper: barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Stöd får också, om det bedöms som särskilt angeläget, lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning. Allmänna arvsfonden har, enligt 5–7 §§ lagen om Allmänna arvsfonden, till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till projekt som är nyskapande och utvecklande. De som kan få stöd är organisationer som bedriver ideell verksamhet, men offentlig huvudman kan beviljas stöd för utvecklingsverksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan till exempel en kommun beviljas stöd för att genomföra ett projekt. I sådana fall ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande och bedrivs i nära samarbete med ideell förening. Stöd får inte ges till enskilda personer eller till vinstdrivande företag. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under normalt högst och en plan ska finnas över hur verksamheten eller metoden lever vidare efter projektets slut samt för hur 2017/18:277 projektets erfarenheter tas tillvara och sprids. påbörjades en övergång till fleråriga projektstödsbeslut. Projekt som beviljas stöd ska kunna bidra till att berörda målgruppers villkor och förutsättningar förbättras och utvecklas. En bedömning görs i vilken utsträckning barn, ungdomar eller personer med funktionsnedsättning själva är delaktiga i planeringen och genomförandet av projektet. På samma sätt görs en bedömning av graden av nyskapande och utveckling i projektet. Syftet är att ge stöd till utvecklingsprojekt med hög grad av delaktighet från någon av fondens målgrupper och med potential att leva vidare efter det att det ekonomiska stödet ur fonden upphört. Stöd kan även lämnas för del av kostnader för ny-, om- eller tillbyggnad av lokaler och anläggningar. Verksamheten ska vara nyskapande på orten. Endast organisationer som bedriver ideell verksamhet kan beviljas lokalstöd. En organisation som beviljats lokalstöd är skyldig att under bedriva den verksamhet som låg till grund för beslutet. Lokalen eller anläggningen ska ägas av den sökande föreningen eller hyras med långtidskontrakt. Om lokalen eller anläggningen används till annat ändamål än vad som överenskommits, kan begäran om återbetalning till Allmänna arvsfonden ske. Den som beviljas stöd ska också bidra till finansieringen av projektet med en inte oväsentlig del. Under beredningen av sådana ansökningar hämtas alltid uppgifter in om tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Inför samtliga beslut om bifall för lokalstödsansökningar äger en dialog rum med berörd kommun. Varje mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden ska, senast det datum som anges i beslutet om stöd, lämna en skriftlig redovisning av projektarbetet till Arvsfondsdelegationen. Dessutom ska en ekonomisk redovisning för hur det beviljade beloppet har använts lämnas. Den ekonomiska redovisningen ska vara bestyrkt av godkänd eller auktoriserad revisor. Nyordningen med fleråriga projektstödsbeslut innebär att projektredovisningen kommer att granskas och godkännas av den administrativa och handläggande funktionen vid Kammarkollegiet inför projektens fortsättning. 3.2Fördelning av stöd 2017 För att jämföra beslutsvolymen med de tidigare åren bör de fleråriga besluten beräknas som om de vore ettåriga. Med en sådan justering har, , fördelats till projekt genom 369 beslut av Arvsfondsdelegationen. Därmed avviker beloppet tydligt från trenden av ökade volymer –2016. Orsaken till trendbrottet är flerfaldig. För det första medförde övergången från ettåriga till fleråriga beslut att 43 projekt som annars skulle ha fått beslut om fortsatt finansiering ur Arvsfonden flyttades framåt och fick beslut eller godkännande . För det andra Skr. 2017/18:277 innebar övergången att tid och resurser behövde avsättas till utveckling av nya rutiner och framtagande av beslutsunderlag. Båda dessa effekter var av engångskaraktär. En tredje orsak till en minskad beslutsvolym var att två av tre lokalstödshandläggare rekryterades och det uppstod ett glapp innan ersättarna var på plats. Även detta var en extraordinär förutsättning som påverkade verksamheten. Av dessa medel utgör lokalstöd och projektstöd. Antalet beviljade projekt och storleken på fördelade medel inom lokalstödet minskade 2017 jämfört med vilket till viss del förklaras med att den administrativa och handläggande funktionen vid Kammarkollegiet var underbemannad. Redovisning av beviljade medel per målgrupp Arvsfondsdelegationen har två stödformer. Den dominerande stödformen är projektstöd, som innebär att föreningen får stöd för att utveckla en verksamhet, en metod, en utbildningsinsats eller ett delaktighets- eller informationsarbete under normalt sett högst . Den andra stödformen är lokalstöd, vilket innebär att en förening kan få stöd för ny-, om- och tillbyggnad av en lokal eller anläggning som behövs för att driva en nyskapande och utvecklande verksamhet. I det här avsnittet redovisas översiktligt projekt- och lokalstödsmedel som Arvsfondsdelegationen fattat beslut om. Om inget annat anges gäller redovisningen båda stödformerna. När antalet projekt anges i text och tabell anger siffran antalet bifallsbeslut. I några enstaka fall har samma projekt fått två beslut under . beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av till projekt med målgruppen barn enligt tabell 3.1. Det innebär en minskning med jämfört med . Antalet bifallsbeslut var 98 stycken, vilket är 23 färre än året innan. fattade Arvsfondsdelegationen beslut om att fördela genom 161 bifall till projekt med målgruppen ungdom (tabell 3.2). Jämfört med föregående år innebär det en minskning med . Antalet projekt med ungdomar som målgrupp var 41 färre jämfört med föregående år. 3.2.3Målgruppen personer med funktionsnedsättning beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av genom 110 bifallsbeslut till projekt med målgruppen personer med funktionsnedsättning (se tabell 3.3). Det är en minskning med och fem projekt jämfört med . , , av de medel som beslutades fördelades till lokala och regionala projekt.