prop · H503246 · 2018-05-08 00:00:00 — Hämtat 2017-04- 25.). trädde en ny penningtvättslag (2017:630) i kraft som ytterligare förbättrar systemet på detta område. Den nya lagen möjliggör bl.a. för Finanspolisen att begära in uppgifter från ideella organisationer som bedriver penninginsamling om det behövs för en utredning om penningtvätt eller finansiering av terrorism. 5.3Översyn av regelverket för statligt stöd till trossamfund Åtgärd: Regeringen har tillsatt en utredning för att se över regelverket för statligt stöd till trossamfund. Utredningen ska bl.a. föreslå ett förtydligat demokratikriterium. Utredningen redovisade sitt uppdrag till regeringen . Trossamfunden är en viktig del av det civila samhället. Trossamfunden är vidare särskilt skyddsvärda mot bakgrund av den grundlagsfästa religionsfriheten. Det statliga stödet till trossamfunden har haft samma regelverk när lagen (1999:932) om stöd till trossamfund infördes. Stödet till andra trossamfund än består av statsbidrag och s.k. statlig avgiftshjälp. Genom stödet får trossamfunden förutsättningar att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet, som det ger incitament att utveckla församlingarnas verksamhet för att den i ännu högre grad ska ske med respekt för grundläggande demokratiska principer. Stödet ger även möjligheter för staten att hjälpa trossamfunden att stärka sin demokratiska uppbyggnad genom t.ex. utbildningar. Sedan stödet inrättades har det svenska samhället förändrats. Därmed har det också uppstått frågor om stödsystemet svarar mot de behov som dagens verksamma trossamfund har och de behov som finns i samhället. Det finns också ett antal brister i dagens system som motiverar en översyn, t.ex. oklarheter om hur det nuvarande demokratikriteriet ska tolkas. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över statens stöd till trossamfund (dir. 2016:62). Utredningen antog namnet Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund (Ku 2016:01). överlämnades betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18). Utredningen föreslår bl.a. en ny konfessionsneutral definition av begreppet trossamfund och att det ska framgå av målsättningen för statens stöd till trossamfund att stödet ska bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Utredningen föreslår även en rad andra formella krav på registrering, ekonomi, storlek och varaktighet som trossamfunden ska uppfylla för att vara berättigade till stöd. Vidare föreslår utredningen att den andel av stödet som fördelas som Skr. 2017/18:246 verksamhetsbidrag och projektbidrag bör öka i förhållande till dagens Syftet med förändringen är att det i större utsträckning än vad som är möjligt vid organisationsbidrag ska vara möjligt att följa upp och säkerställa att statliga medel går till sådant som det är avsett för. För att stödja trossamfundens organisatoriska utveckling föreslår utredningen också att ett organisationsutvecklingsbidrag inrättas. Utöver det föreslås ett verksamhetsbidrag som kan sökas av stödberättigade trossamfund för att finansiera såväl konfessionell som icke-konfessionell utbildning av trossamfundens företrädare. Slutligen föreslås att trossamfunden ges möjligheter att stärka företrädarnas kunskaper och kompetens i demokratifrågor, särskilt med hänsyn till utredningens förslag om ett förtydligat demokratikriterium. Utredningen bedömer att ett tydligt reglerat demokratikriterium bör införas, både för statliga bidrag och för den statliga avgiftshjälpen. Utredningen anser att demokratikriteriet bör utformas på så sätt att det exkluderar trossamfund som agerar i strid med särskilt skyddsvärda grundläggande värderingar i det svenska samhället. Stöd ska således inte kunna ges om trossamfundet eller någon av dess församlingar, dess företrädare eller föreläsare agerar på sådant sätt som anges i någon av följande exkluderingsgrunder •våld mot person, tvång och hot •kränkningar av barns rättigheter •inskränkningar av betjänades fri- och rättigheter •diskriminering och klara överträdelser av principen om alla människors lika värde •aktivt motarbetande av det demokratiska styrelseskicket Utredningen föreslår också att en bestämmelse om återkallelse införs i lagen om stöd till trossamfund. En sådan bestämmelse skulle innebära att ett trossamfund som inte längre uppfyller villkoren för stöd inte heller är berättigat till stöd. Remisstiden pågår till och med . Översyn av regelverket för Allmänna Åtgärd: Regeringen har tillsatt en utredning för att se över och analysera vissa frågor som rör Allmänna arvsfondens verksamhet, bl.a. kriterierna för stöd. Medlen för finansiellt stöd till det civila samhället kommer från flera Men oavsett varifrån de kommer är regeringen ytterst mån om att gemensamma medel används ansvarsfullt och effektivt samt följer principer som respekterar demokratins idéer. En av de källor som bidrar med medel till det civila samhället är Fonden har i uppgift att främja verksamhet av karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med Kvarlåtenskap efter personer utan nära släktingar som inte skrivit testamente tillfaller fonden, som därmed är en viktig finansiär av nya initiativ inom det civila samhället. är formulerat ska nämligen Allmänna arvsfonden i första hand ge stöd till verksamhet inom det civila samhället som är nyskapande och I utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) bedöms att det kan finnas vissa onödiga begränsningar i den praxis som utvecklats för tilldelning av stöd. Kriteriet om att projektens metod och verksamhet ska vara nyskapande och utvecklande är enligt utredningen en sådan begränsning. I utredningen föreslås därför att kriterierna för stöd ur Allmänna arvsfonden ska ses över, något som också remissinstanserna inom det civila samhällets organisationer instämmer i. Flera remissinstanser ställer sig särskilt positiva till att se över kriteriet om att en verksamhet ska vara nyskapande. I propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55) anges ett antal strukturella villkor som är grundläggande förutsättningar för statliga organisationsbidrag till organisationer inom det civila samhället och andra statliga bidrag av motsvarande karaktär. villkor är att organisationen i fråga har ett syfte som överensstämmer med bidragets syfte och som är förenligt med de värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle. I den överenskommelse om åtgärder mot terrorism som regeringen tecknade med ytterligare fyra riksdagspartier återkommer frågan om det allmännas bidrag till ideella organisationer. överenskommelsen beskrivs flera pågående åtgärder som syftar till att offentliga bidrag inte ska ges till organisationer som sprider våldsbejakande och antidemokratiska budskap. arvsfonden är inte skattefinansierade och därmed inte statsbidrag i egentlig bemärkelse, men det finns ändå skäl för att kräva att de organisationer som får stöd från fonden ska utgå från demokratiska värderingar i sin verksamhet. Regeringen instämmer i utredningens förslag och övriga bedömningar i denna fråga och beslutade därför att en särskild utredare ska se över och analysera vissa frågor som rör Allmänna arvsfondens verksamhet (Dir. 2017:68). Syftet med översynen är att säkerställa att Allmänna arvsfondens medel används för den verksamhet som de är avsedda för samt att medlen hanteras och redovisas transparent, rättssäkert och opartiskt. Utredaren ska bl.a. lämna förslag på utformning av villkor som säkerställer att enbart organisationer som i sin verksamhet respekterar demokratiska värderingar kan få stöd, analysera kriterierna för stöd, överväga frågor om arvsavstående, se över vissa administrativa frågor samt föreslå nödvändiga författningsändringar. möjliggöra ett ändamålsenligt och långsiktigt stöd ska den särskilda utredaren också undersöka och analysera om kriterierna i lagen om Allmänna arvsfonden är relevanta i förhållande till målgrupperna och särskilt om kriteriet nyskapande verksamhet leder till önskade effekter. Uppdraget ska redovisas . 6Långsiktigt stärkta förutsättningar för det civila samhällets verksamheter Regeringen vill underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att därigenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) hade i uppdrag att identifiera åtgärder som dels kan förbättra det civila samhällets möjligheter att bedriva sin verksamhet, dels minska organisationernas administrativa börda. Utredningen lämnar flera förslag och bedömningar (SOU 2016:13 s. 191–345 och 429–466). Regeringen har bl.a. mot denna bakgrund och utifrån aktuella omvärldshändelser tagit ett antal initiativ när det gäller långsiktiga villkor och stärkta förutsättningar för det civila samhället och dess verksamhet. 6.1Stärkta resurser till det civila samhället för insatser riktade till asylsökande och nyanlända Åtgärd: Regeringen har –2018 förstärkt stödet till organisationer i det civila samhället för verksamhet riktad till asylsökande och nyanlända. sökte ett stort antal människor asyl i . var som högst kom fler än 10 000 personer för att söka asyl. uppgick antalet asylsökande till 163 000 personer, varav drygt 35 000 var ensamkommande barn. personer sökt asyl i under ett enda år. 84 000 asylsökande , främst till följd av konflikten i forna sökte 54 000 respektive 81 000 personer asyl i . Under den mest intensiva perioden –2016 agerade det civila samhället mycket snabbt för att möta de som sökte asyl i . Regeringen insåg tidigt vikten av de insatser som det civila samhällets organisationer bidrog med i mottagandet av asylsökande och nyanlända. bjöd regeringen därför in det civila samhällets organisationer till en serie möten för att diskutera och hitta gemensamma lösningar för exempelvis ensamkommande barn, boendesituation, hälso- och sjukvård för asylsökande, delaktighet och nyanländas etablering på arbetsmarknaden. deltog, t.ex. , och samt flera departement. Parallellt med detta besökte kultur- och demokratiministern ett tjugotal civilsamhällesorganisationer som arbetade med asylsökande och nyanlända. beslutade på regeringens förslag om extra medel till stöd för att det civila samhällets organisationer, inklusive kunna omhänderta det omfattande frivilliga engagemanget och skapa uthållighet i sitt arbete. extra ändringsbudget 2015 innebar en ökning av anslaget för det civila samhällets organisationer, inklusive trossamfunden, med 105 miljoner kronor som fördelades till idrottsrörelsen och till folkbildningen (prop. 2015/16:47). 2015 tillfördes därtill idrottsrörelsen ytterligare och folkbildningen (prop. 2014/15:99). I höständringsbudgeten tillfördes det civila samhällets organisationer, inklusive trossamfunden, ytterligare för insatser för asylsökande och nyanlända som idrottsrörelsen 2016/17:2). Därtill förstärktes anslagen ytterligare till idrottsrörelsen med och folkbildningen med 147 2015/16:1, prop. 2015/16:99). folkbildningens insatser för asylsökande och vissa nyanlända har fått fortsatt stöd med (prop. 2016/17:1) och 2018 med (prop. 2017/18:1). 2018 (prop. 2017/18:99) föreslår regeringen att folkbildningen tilldelas Ytterligare medel för mottagandet av asylsökande och nyanlända tillfördes i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. bl.a. inom ramen för en ny ordning för insatser . den nya ordningen ansvarar länsstyrelserna för att samordna tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd som bor i länsstyrelsernas uppdrag avseende insatser för asylsökande och vissa Länsstyrelserna ansvarar även för ett nytt statsbidrag enligt förordningen (2016:1364) om statsbidrag till verksamheter för asylsökande m.fl. Statsbidraget beviljas och betalas ut efter ansökan, huvudsakligen till organisationer i det civila samhället. Statsbidraget uppgick till och 2018 till 149 Resultatet av det civila samhällets insatser i samband med flyktingsituationen 2015/2016 finns redovisat och beskrivet i flera rapporter, bl.a. i Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors (MUCF) Flyktingmottagandet – det civila samhällets roll och villkor (Ku2016/02193/D), Kraftsamling från norr till söder (Ku2017/01228/D) och En fortsatt kraftsamling (Ku2018/00173), samt i Myndigheten för statsbidrag till trossamfunds delrapport (Ku2016/01423/D) och slutrapport (Ku/2017/01330/D) för redovisning av särskilda medel för arbete med flyktingfrågan. Insatserna och dess betydelse finns också redogjorda för i utredningen ta emot människor på flykt (SOU Utifrån dessa rapporter kan konstateras att medel som staten kanaliserade genom det civila samhället kom till stor och konkret nytta och skapade förutsättningar att stärka kapaciteten i mottagandet av asylsökande. Behovet av åtgärder som underlättar för det civila samhällets organisationer att långsiktigt bidra till ett bra mottagande av asylsökande och som förbättrar möjligheterna till en snabbare etablering lyfts också fram i utredningen för ett Skr. 2017/18:246 stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13 s. 283). Ansvaret för myndighetsutövning kan aldrig överlåtas till civilsamhället eller frivilliga, men regeringens erfarenhet är att civilsamhället, särskilt i en ansträngd situation, påtagligt kan bidra till en effektivare resursanvändning hos myndigheterna och att ett nära samarbete med det civila samhället ökar kvaliteten i insatserna. Även om många organisationer upplever en positiv attitydförändring hos myndigheter på både nationell och lokal nivå har det blivit tydligt att det offentliga behöver öka sin kunskap om det civila samhället som utförare. Detta följs bl.a. upp i och med regeringens satsning på stärkt kunskapsuppdrag för MUCF, och de medel som tilldelats myndigheten för kompetenshöjande insatser till statliga myndigheter samt politiker och tjänstemän på regional och lokal nivå, se kapitel 4. Förstärkt stöd till allmänna samlingslokaler Åtgärd: Regeringen har i budgetpropositionerna föreslagit förstärkt bidrag till allmänna samlingslokaler med 20 har beslutat i enlighet med I budgetpropositionen har regeringen även beräknat en förstärkning med ytterligare för åren 2019 och 2020. Trots att olika former av ideellt engagemang i allt större utsträckning utspelar sig i virtuella rum går det inte att underskatta vikten av det För att underlätta för människor att träffas kring gemensamma intressen ger regeringen stöd till allmänna samlingslokaler. Lokalerna möjliggör såväl mötesverksamhet som en rad andra aktiviteter, såsom olika kulturinriktade och skapande verksamheter. förordningen om bidrag till allmänna samlingslokaler (1996:1593) avses med allmän samlingslokal en lokal som hålls öppen och tillgänglig för föreningslivets möten, studieverksamhet, kulturell verksamhet, förströelse, fritidssysselsättning eller någon annan liknande verksamhet. I utredningen för ett stärkt civilsamhälle redogör utredaren för besök och kontakter med företrädare för organisationer verksamma lokalt och regionalt (SOU 2016:13 s. 331). En återkommande synpunkt i dessa kontakter är önskemålet om ökad tillgång till lokaler till låg kostnad för organisationernas olika verksamheter. Detta behov är särskilt angeläget i områden med socioekonomiska utmaningar. I dessa områden saknas ofta föreningslokaler för bl.a. ungdomar. För regeringen är det viktigt att civilsamhället har förutsättningar att bedriva långsiktig verksamhet genom den infrastruktur som bl.a. de allmänna samlingslokalerna innebär. Genom att fördela stöd främjar regeringen tillgången till förenings- och samlingslokaler i alla delar av Inte minst kan de aktiviteter och den gemenskap föreningslivet erbjuder bidra till att människor känner sig delaktiga i samhället såväl som i demokratin. Regeringen har därför i budgetpropositionerna för 2017 och 2018 förstärkt bidraget till allmänna samlingslokaler med 20 2017/18:1 utg.omr. 207–208) samt 2017/18:246 aviserat en förstärkning och 2020 med ytterligare (prop. 2016/17:1 utg.omr. 190–191). 6.3Förstärkning av civila samhällets verksamhet i områden med socioekonomiska utmaningar Åtgärd: Regeringen har gjort en satsning på lokala resurscenter för ökad demokratisk medvetenhet i områden med socioekonomiska utmaningar. Regeringen har också initierat ett långsiktigt reformprogram för att minska och motverka segregation. I detta arbete är det civila samhället en prioriterad del. Vidare har regeringen inrättat en ny myndighet, Delegationen mot segregation, som bl.a. har i uppgift att främja civilsamhällesaktörers långsiktiga arbete för att minska och motverka segregation. Myndigheten inledde sin verksamhet . Utöver det har regeringen initierat satsningen Äga rum, en satsning 2016–2018 på konst och kultur och delaktighet i vissa bostadsområden med socioekonomiska utmaningar eller lågt valdeltagande där civilsamhället och andra aktörer samverkar. Regeringen har även gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att ge stöd till civilsamhällesorganisationer för att främja deltagandet i de allmänna valen. Ur ett demokratiperspektiv är det viktigt att det civila samhället har förmåga att i större utsträckning än nå ut till och inkludera personer som står utanför det civila samhället och på det sättet bidra till social sammanhållning. Det finns områden med socioekonomiska utmaningar runt om i landet som kännetecknas av att vissa delar av befolkningen känner ett stort avstånd till det svenska samhället och dess offentliga institutioner. Dessa områden står inför stora utmaningar när det gäller hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå, låg sysselsättningsgrad och lågt valdeltagande, vilket i sin tur bidrar till låg demokratisk delaktighet. I utredningen för ett stärkt civilsamhälle föreslogs att en statlig delegation skulle tillsättas med uppdrag att i nära samverkan med civilsamhällets organisationer och berörda kommuner etablera långsiktiga lokala plattformar för det civila samhället i områden med socioekonomiska utmaningar (SOU 2016:13 s. 184). Utredningen efterfrågade även stöd till satsningar för ökad mångfald inom det civila samhället (a.a. s. 165–183). Regeringen tar fasta på dessa förslag. Som exempel kan nämnas att regeringen initierat Äga rum, en satsning 2016– 2018 på konst, kultur och delaktighet i vissa bostadsområden med socioekonomiska utmaningar eller lågt valdeltagande där det civila samhället är en strategisk samarbetspart. Ett annat exempel är den satsning på ökat valdeltagande som regeringen genomför och som beskrivits i budgetpropositionen . innebär satsningen på ökat valdeltagande bl.a. att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) fått i uppdrag att fördela till organisationer inom det civila samhället och till kommuner. Pengarna ska användas för verksamhet som syftar till att öka deltagandet i de allmänna valen. Verksamheten ska inriktas på befolkningsgrupper som röstar i mindre utsträckning än övriga röstberättigade samt mot Skr. områden med socioekonomiska utmaningar som haft lågt valdeltagande i Även om de allmänna valen är den viktigaste kanalen för medborgarnas inflytande i den representativa demokratin är med- borgarnas politiska deltagande mellan valen en förutsättning för att styrelseskicket ska behålla sin legitimitet och utvecklas. regeringen även andra demokratifrämjande insatser. civilsamhällets organisationer ofta centrala aktörer. Lokala resurscenter för ökad demokratisk medvetenhet områden med I många områden med socioekonomiska utmaningar deltar inte delar av befolkningen, eller känner sig delaktiga, i demokratin. beslutade därför om en satsning på lokala resurscenter för demokratisk delaktighet i områden med socioekonomiska utmaningar (Ku2015/01964/D). De lokala resurscentren har som övergripande mål att stärka medborgare som delaktiga aktörer i demokratin. Regeringen gav MUCF i uppdrag att –2018 fördela medel till resurscentren enligt förordningen (2015:565) om statsbidrag till verksamhet för demokratisk delaktighet genom lokala Medlen ska fördelas till organisationer inom det civila samhället som vill upprätta lokala resurscenter i stadsdelar och bostadsområden som kännetecknas av lågt valdeltagande och låg Efterfrågan på medel från föreningslivet för att starta lokala resurscenter har varit stor och verksamhet bedrevs under 2017 i sju områden med stora socioekonomiska utmaningar. konstaterar i rapporten resurscenter för demokratisk delaktighet (Ku2016/00579/D) att lokala resurscenter har störst möjlighet att lyckas när det finns stöd även från kommunen för projektet, när föreningarna som driver verksamheten har en bred förankring i området samt när projektet utvecklas och anpassas utifrån lokala förutsättningar och behov. Långsiktigt reformprogram för minskad segregation Regeringen har vidare initierat ett långsiktigt reformprogram för minskad segregation som ska pågå mellan 2017–2025. Ett av de fem delområdena i programmet handlar om att stärka demokratin och stödja det civila Som ett led i detta arbete har regeringen inrättat myndigheten Delegationen mot segregation som startade sin verksamhet Myndigheten ska genom ett sektorsövergripande arbete bidra till att öka de långsiktiga effekterna av insatser för att minska och motverka segregation på nationell, regional och lokal nivå. segregation har bl.a. i uppgift att främja ökad samverkan mellan myndigheter, landsting, kommuner, organisationer inom det civila samhället, näringsliv, forskare och andra relevanta aktörer. inrättandet av den nya myndigheten som i utarbetandet av regeringens kommande strategi för att minska och motverka segregation har regeringen genomfört sakråd med 2017/18:246 organisationer. Sakråden visade bl.a. att organisationer som verkar i områden med socioekonomiska utmaningar upplever sig ha sämre förutsättningar för sin verksamhet än andra organisationer. Organisationerna ser att de fyller ett viktigt behov för de boende men anser att de saknar nödvändig struktur och finansiering för verksamheten och att de får ta hand om uppgifter som det offentliga egentligen ansvarar för. Delegationen mot segregation har även i uppgift att fördela statsbidrag. beslutade regeringen att införa ett sådant bidrag i form av ett flerårigt stöd till civilsamhället för att långsiktigt minska och motverka segregation. Stödet regleras i förordningen (2018:119) om statsbidrag till ideella föreningar och stiftelser för att minska och motverka segregation som trädde i kraft . Tillsammans med ett stöd för ökad samordning samt kunskaps- och metodutveckling i kommuner och landsting som fördelas enligt förordningen (2018:118) om statsbidrag till kommuner och landsting för att minska och motverka segregation omfattar statsbidraget och sedan . 6.4Bidrag för civila samhällets arbete mot hot och hat och för säkerhetshöjande åtgärder Åtgärd: Regeringen har beslutat en förordning om statsbidrag till det civila samhällets organisationer för insatser som motverkar hot och hat i det offentliga samtalet. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ska fördela för ändamålet 2018. Regeringen avser även att besluta en ny stödförordning för säkerhetshöjande åtgärder för organisationer i det civila samhället. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att 2018 ska avsättas till denna satsning. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. Regeringen avser att föreslå att avsätta samma belopp och därefter . Regeringens mål för demokratipolitiken är en levande demokrati som är uthållig, kännetecknas av delaktighet och där möjligheterna till inflytande är jämlika (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1 avsnitt 8). För att uppnå detta måste alla som lever i kunna få påverka på demokratisk väg, exempelvis genom att delta i aktioner och manifestationer, genom det civila samhällets organisationer och folkbildning, eller genom direkta kontakter med beslutsfattare. Det kräver att samhället skapar förutsättningar för ett öppet och inkluderande offentligt samtal. Alla ska ha möjlighet att framföra sina åsikter och påverka samhället.