prop · H503252 · 2018-04-19 00:00:00 — I gymnasieskolan ges de yrkesinriktade utbildningarna i form av ett introduktionsprogram där yrkeskurserna kan kombineras med andra ämnen, ibland på grundläggande nivå. Även på komvux och särvux är det möjligt att kombinera kurserna i yrkesämnen med kurser på grundläggande nivå, t.ex. svenska som andraspråk eller svenska för invandrare. För att beviljas uppehållstillstånd bör det normalt krävas att studierna bedrivs på heltid vilket ska framgå av den individuella studieplanen. I likhet med vad som gäller enligt nuvarande regelverk bör uppehållstillstånd kunna beviljas även vid deltidsstudier om det finns särskilda skäl, t.ex. att någon på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning är förhindrad att studera på heltid (jfr prop. 2016/17:133 s. 84). påpekar att enligt det gällande regelverket om uppehållstillstånd för studier på gymnasienivå saknas det möjlighet att kombinera studier på gymnasial nivå med studier på grundläggande nivå på komvux, särvux och folkhögskola. Enligt myndigheten kan detta innebära problem för den som inte fullföljt studier på grundskolenivå men är för gammal för att kunna påbörja studier på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan. Regeringen ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning i detta avseende än vad som gjordes när regelverket om uppehållstillstånd för studier på gymnasienivå infördes (prop. 2016/17:133). Den som inte längre har möjlighet att påbörja studier på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan har möjlighet att studera på en sammanhållen yrkesutbildning inom komvux eller särvux och i och med de förslag som lämnas i denna proposition beviljas uppehållstillstånd för sådana studier. En sådan utbildning kräver inte att den enskilde har behörighet eller bedöms kunna tillgodogöra sig studier som motsvarar ett nationellt program. Det som krävs är att det finns förutsättningar för att tillgodogöra sig utbildningen på komvux. Regeringen bedömer att möjligheten att kombinera yrkeskurserna med kurser på grundläggande nivå, t.ex. svenska som andraspråk eller svenska för invandrare gör att Prop. 2017/18:252 sådana förutsättningar bör finnas. Uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning och permanent uppehållstillstånd vid försörjning Den som fullföljt en yrkesinriktad utbildning som syftar till att underlätta etablering på arbetsmarknaden och som ges inom ramen för ett introduktionsprogram i gymnasieskolan eller en sammanhållen yrkesutbildning inom vuxenutbildningen i enlighet med sin individuella studieplan bör kunna beviljas ett uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning och ett permanent uppehållstillstånd vid försörjning (nuvarande 16 h § och 17 § den tillfälliga lagen). Särskilt om utlänningar som har fullföljt en sammanhållen yrkesutbildning före ikraftträdandet Enligt gällande regelverk har en utlänning som studerar på en sammanhållen yrkesutbildning inom komvux eller särvux eller motsvarande utbildning inom ramen för ett introduktionsprogram i gymnasieskolan inte samma möjligheter till uppehållstillstånd som en utlänning som studerar på ett nationellt program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Regelverket innebär att det är möjligt för en utlänning att få uppehållstillstånd för studier på ett nationellt program eller motsvarande trots att han eller hon har fullföljt en sådan yrkesutbildning. Enligt det nu gällande regelverket har det alltså inte varit nödvändigt att välja mellan en sammanhållen yrkesutbildning eller ett nationellt program. Genom de ändringar som föreslås ovan kommer den som har fullföljt en sammanhållen yrkesutbildning inom komvux eller särvux eller motsvarande utbildning inom ramen för ett introduktionsprogram i gymnasieskolan inte kunna beviljas uppehållstillstånd för studier på ett nationellt program eller motsvarande. Det är emellertid rimligt att en utlänning som har fullföljt en sammanhållen yrkesutbildning inom komvux eller särvux eller motsvarande utbildning inom ramen för ett introduktionsprogram i gymnasieskolan innan de nya bestämmelserna träder i kraft, och som har lyckats att få behörighet till studier på nationellt program eller motsvarande, också har möjlighet att beviljas uppehållstillstånd för sådana studier. Bestämmelser med denna innebörd föreslås därför. Ändring i lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå Det bör finnas möjlighet till uppehållstillstånd för studier på en yrkesinriktad utbildning som syftar till att underlätta etablering på arbetsmarknaden och som ges inom ramen för ett introduktionsprogram i gymnasieskolan och för studier på en sammanhållen yrkesutbildning inom vuxenutbildningen även efter det att den tillfälliga lagen upphör att gälla. Ändringar bör därför också göras i lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. Regeringens förslag: Ändringarna i den tillfälliga lagen ska träda i Regeringens bedömning: Det behövs inga övergångsbestämmelser till ändringarna i den tillfälliga lagen. Det behövs inga särskilda ikraftträdande- eller övergångsbestämmelser till ändringarna i lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. Utkastets förslag och bedömning överensstämmer delvis med I utkastet föreslås att ändringarna i den tillfälliga lagen ska träda i kraft och att begränsningarna gällande ansökningstid och ansökningstillfällen ska placeras i övergångs- bestämmelserna till den tillfälliga lagen. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har inga synpunkter på det föreslagna ikraftträdandet. Några remissinstanser, bl.a. Kammarrätten i och Förvaltningsrätten i , ifrågasätter att förut- sättningarna för ansökan regleras i övergångsbestämmelser och anser att de i stället bör framgå direkt av bestämmelsen om uppehållstillstånd. Förvaltningsrätten i och efterfrågar ett förtyd- ligande av vad som ska gälla avseende ansökningar som gjorts enligt den tillfälliga lagen före ikraftträdandet uppehållstillstånd ännu inte avgjorts genom ett beslut som har fått laga Skälen för regeringens förslag och bedömning: Det är angeläget att ändringarna i den tillfälliga lagen träder i kraft . föreslås därför att de ska träda i kraft . I lagrådsremissen föreslogs att regleringen av begränsningarna gällande ansökningstid och ansökningstillfällen ska placeras i övergångs- Lagrådet, i likhet med Kammarrätten i och Förvaltningsrätten i , anser att dessa begränsningar bör framgå direkt av bestämmelsen om uppehållstillstånd. bedömning (se avsnitt 5.1). I utkastet till lagrådsremiss föreslås inte några övergångsbestämmelser fjärde stycket den tillfälliga Förvaltningsrätten i och uppmärksammar kan det finnas ansökningar om uppehållstillstånd enligt 16 e § den tillfälliga lagen som fortfarande handläggs eller där beslutet i frågan om uppehållstillstånd ännu inte har fått laga kraft när den föreslagna ändringen träder i kraft. linje med vad framför innebär lagändringen att det inte längre finns något hinder mot att verkställa ett beslut om av- eller utvisning, såvida inte beslut om inhibition fattas. I ett pågående ärende kan ett sådant beslut fattas av på eget initiativ eller efter yrkande från den enskilde. Den enskilde har också möjlighet att inkomma med en ny ansökan om uppehållstillstånd enligt 16 e § och på det sättet fästa myndighetens uppmärksamhet på inhibitionsfrågan. domstolarna kommer att ha en möjlighet att besluta om inhibition i de fall där beslutet i frågan om uppehållstillstånd har överklagats och utlänningen bedömningen som gjorts i utkastet till lagrådsremiss att det inte behövs Prop. 2017/18:252 några övergångsbestämmelser till ändringen av 16 e § den tillfälliga lagen. Lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå träder i kraft . De nu föreslagna ändringarna i den lagen bör träda i kraft . Det behövs inga särskilda ikraftträdande- eller övergångsbestämmelser till de lagändringarna. Kostnader och andra konsekvenser Regeringens bedömning: Förslagen i propositionen bedöms medföra ökade kostnader för och för Domstolar. Kostnaderna för den statliga ersättningen till kommuner och landsting för mottagandet av nyanlända bedöms öka liksom kostnaderna för leda till annat än marginellt ökad arbetsbörda. nya åtaganden som innebär att den kommunala finansieringsprincipen För barn kan förslaget om uppehållstillstånd för sammanhållna yrkesutbildningar innebära en förbättring. bedöms inte påverka jämställdheten mellan kvinnor och män och bedöms inte heller ha någon miljöpåverkan. Utkastets bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flera remissinstanser lämnar synpunkter i denna del och bl.a. Kommuner och Landsting (SKL) och Förvaltningsrätten i anser att konsekvensanalysen i förhållande till kommuner, landsting och regioner är bristfällig. bl.a. SKL, kommun, och kommun, framför att kommunerna måste få ersättning för de kostnader som uppkommer med anledning av förslaget om ny möjlighet till uppehålls- tillstånd, bl.a. för utbildningsplatser och för ekonomiskt bistånd, och efterfrågar klargörande av hur ansvaret för den enskildes boende ser ut. Även och Rädda barnen framför att boendesituationen för målgruppen är en viktig fråga. Flera remissinstanser, bl.a. SKL, , kommun och kommun, frågar hur de som beviljas uppehållstillstånd ska fördelas mellan kommunerna och vill att det klargörs om lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning ska vara tillämplig. SKL påpekar också att kostnaden för det ökade antalet elever inom komvux kommer att bäras av kommuner med förhållandevis hög andel nyanlända unga eftersom vuxenutbildningen inte omfattas av det kommunala utjämningssystemet. Skolinspektionen framför att det saknas en analys av förslagens konsekvenser för skolorna i administrativt hänseende och att förslagen behöver kompletteras med en analys av skolornas ansvar och vilket underlag som krävs för hanteringen. SKL och anser att lärare, studievägledare och övrig personal i skolan behöver stöd och handledning med anledning av förslagen. () bedömer att den uppskattning som gjorts av statens ökade utgifter för studiestöd är rimlig men anför att 2017/18:252 förslaget även innebär ökade utgifter för hemutrustningslån. Utgifterna ryms dock enligt CSN inom tilldelat anslag. CSN påpekar vidare att studiemedel för studier på gymnasial nivå normalt bara kan lämnas under . SKL tar också upp frågan om att studiestödet är begränsat . Flera remissinstanser, bl.a. Förvaltningsrätten i och Förvaltningsrätten i , framför att förslagen innebär att arbetsbelastningen och kostnaderna för Domstolar kommer att öka. anför att det är nödvändigt med anslagsförstärkningar för att domstolarna även fortsättningsvis ska kunna avgöra mål på ett effektivt och rättssäkert sätt. Förvaltningsrätten i och Förvaltningsrätten i anser att kostnaderna för domstolarna är underskattade. menar att de ekonomiska konsekvenserna av förslagen beror på hur regeringen väljer att göra med identitetsfrågan. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss leder enligt till en förhållandevis låg bifallsfrekvens eftersom de sökande kommer att ha svårt att bevisa sin identitet. Om det genom lagstiftning införs någon form av bevislättnad avseende identiteten för denna grupp kommer bifallsfrekvensen att bli hög. Rädda barnen anser att även om förslaget om ny möjlighet till uppehållstillstånd rör unga vuxna bör en barnkonsekvensanalys göras i förhållande till det förslaget. SKL pekar på behovet av översyn av regelverket för folkbokföring. Skälen för regeringens bedömning Förslagen i propositionen innebär att en avgränsad grupp ensamkommande unga kommer att ges en ny möjlighet till uppehållstillstånd och att utlänningar som studerar på sammanhållna yrkesutbildningar i gymnasieskolan eller på komvux eller särvux kommer att ges samma möjlighet till uppehållstillstånd som utlänningar som studerar på ett nationellt program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Den grupp ensamkommande unga som kan komma att omfattas av förslaget om ny möjlighet till uppehållstillstånd beräknas uppgå till ca 9 000 personer. Av dessa beräknas ca 2 000 personer ha fått ett lagakraftvunnet utvisningsbeslut vid ikraftträdandet av de föreslagna lagändringarna. Resterande ca 7 000 personer beräknas ha ett pågående ärende eller mål i själva asyl- och utvisningsfrågan. De allra flesta av dessa beräknas ha ett pågående mål i domstol. Ekonomiska konsekvenser för och Domstolar Förslagen kommer att innebära merarbete och ökade kostnader för . Mot bakgrund av hur förslaget om ny möjlighet till uppehållstillstånd är utformat i propositionen, bl.a. när det gäller beviskravet avseende sökandes identitet, bedömer regeringen dock att det i de flesta fall kommer att vara fråga om en enkel prövning för myndigheten. arbete med processföring kommer också att öka till följd av förslagen. Förslagen innebär vidare vissa ökade kostnader för offentligt biträde och för mottagandet. De sökande som fortfarande har rätt till bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. när ansökan om uppehållstillstånd enligt förslaget i avsnitt 5.1 görs kan komma att ha rätt till sådant bistånd än vad som annars hade varit fallet. De sökande vars rätt till bistånd enligt den lagen har upphört kan till följd av en ny ansökan om uppehållstillstånd återigen ha rätt till bistånd enligt den lagen. Flera remissinstanser, bl.a. Förvaltningsrätten i och Förvaltningsrätten i , framför att förslagen innebär att arbetsbelastningen och kostnaderna för Domstolar kommer att öka. anser att det är nödvändigt att Domstolar får anslagsförstärkningar. Förvaltningsrätten i och Förvaltningsrätten i anser att kostnaderna för domstolarna är underskattade. Som framgår ovan bedömer regeringen att utformningen av förslaget om ny möjlighet till uppehållstillstånd i propositionen, bl.a. när det gäller beviskravet avseende sökandes identitet, innebär att det i de flesta fallen kommer att vara fråga om en enkel prövning för tillämpande myndigheter. Med hänsyn härtill och då bifallsfrekvensen bedöms bli hög och antalet överklaganden lågt anser regeringen att de ökade kostnaderna som förslagen medför för Domstolar kan justeras ned något i förhållande till den bedömning som gjordes i utkastet till lagrådsremiss. Förslaget i avsnitt 5.3 innebär dock ökade kostnader för såväl Domstolar som under efterföljande år. Regeringen bedömer att förslagen i propositionen innebär att statens utgifter inom utgiftsområde 8 Migration kommer att öka med ca 2018, ca 2019 och ca 2020 jämfört med bedömningarna ekonomiska vårproposition. Av dessa utgifter utgör ca ökade kostnader för handläggning vid (varav ca och ca ), ca offentligt biträde hos (varav ökade kostnader för Domstolar (varav ) samt ca ökade kostnader för rättsligt biträde vid domstolsprövning (varav ca , ca och ). Övriga utgifter, ca , består av ökade kostnader för mottagande. Tillförs dessa medel bedöms inte övriga verksamhet påverkas. Ekonomiska konsekvenser för kommuner och landsting Förslagen bedöms inte medföra några nya obligatoriska åligganden som innebär att den kommunala finansieringsprincipen ska tillämpas. Eftersom förslaget om ny möjlighet till uppehållstillstånd bedöms innebära att fler kommer att beviljas uppehållstillstånd jämfört med de bedömningar som har lämnats i budgetpropositionen kommer kostnaderna för kommunerna att öka. Statlig ersättning till kommuner och landsting för mottagande av nyanlända invandrare regleras i förordning. Regeringen avser att genomföra de förändringar som är nödvändiga i förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar, för att mottagandet av personer som omfattas av förslaget ska kunna utgöra grund för statlig ersättning. En uppskattning av vad den statliga ersättningen till 2017/18:252 kommuner och landsting sammantaget innebär för utgifter inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering är att dessa kommer att öka med ca 2018, ca 2019 och 2020 jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition. Länsstyrelserna disponerar medel som kommunerna kan söka för beredskap och kapacitet i mottagandet av nyanlända. Regeringen har avsatt för detta ändamål 2018, därefter beräknas medlen uppgå till 2019 och 2020. SKL och flera kommuner framför att det finns en risk att de kommuner i vilka bedriver anläggningsboenden kommer att drabbas av förslaget på ett orimligt sätt och att regeringen måste säkerställa en jämn fördelning av de ungdomar som får uppehållstillstånd för att kommunerna ska kunna fullfölja sina skyldigheter inom ramen för mottagandet. Det saknas kännedom om hur de ensamkommande unga som kan komma att omfattas av förslaget om ny möjlighet till uppehållstillstånd är fördelade mellan olika kommuner. Regeringen bedömer därför att det finns en risk för att vissa kommuner kommer att påverkas mer än andra av de föreslagna förändringarna, t.ex. kommuner där har ett anläggningsboende. En del av personerna i målgruppen kan dock komma att flytta tillbaka till sin tidigare hemkommun där de tidigare var placerade som ensamkommande barn. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen framöver, bl.a. med avseende på hur målgruppen är fördelad mellan olika kommuner, och är beredd att vid behov återkomma med förslag. Flera remissinstanser, bl.a. SKL, anser att kommunerna måste få tillräcklig ersättning för att behoven hos målgruppen ska kunna mötas. Många remissinstanser, bl.a. flera kommuner och , tar upp frågan om hur boendesituationen ska lösas. SKL och påtalar vikten av stöd till de lärare och skolledare som arbetar med elever som berörs av lagen. Skolinspektionen efterlyser en konsekvensanalys för skolorna i administrativt hänseende. Regeringen bedömer inte att förslaget innebär några nya åtaganden och att kommunerna genom det statliga ersättningssystemet kompenseras för den del av mottagandet som kommunerna ansvarar för vid etablering av nyanlända på samma sätt som för övriga personer som tillhör denna grupp. De personer som omfattas av förslaget om ny möjlighet till uppehållstillstånd omfattas inte av lagen om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. De ska i första hand själva ordna sitt boende efter att de har beviljats uppehållstillstånd. När det gäller skolornas administrativa arbete med anledning av förslaget bedömer regeringen att förslaget inte innebär någon större påverkan. Frågan om uppehållstillstånd avgörs av och de underlag som behövs för bedömningen, t.ex. individuella studieplaner, är sådana dokument som ingår i skolans ordinarie rutiner att ta fram. Det är också så att har en allmän serviceskyldighet i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde och information om nya lagförslag finns i regel på webbplats. Några remissinstanser bedömer att förslaget medför ökade kostnader för ekonomiskt bistånd som kommunerna bör kompenseras för. Utgångspunkten är att personer som beviljas uppehållstillstånd enligt förslaget om ny möjlighet till uppehållstillstånd studerar och finansierar sina studier genom studiestöd och därmed inte är i behov av ekonomiskt bistånd. SKL anser att kostnaden för det ökade antalet elever inom komvux i stor utsträckning kommer att bäras av kommuner med förhållandevis många nyanlända unga, eftersom vuxenutbildningen inte omfattas av det kommunala utjämningssystemet. Fler elever i gymnasieskola och vuxenutbildning innebär ökade kostnader för kommunerna. Det kommunala systemet för kostnadsutjämning avser dock att utjämna strukturella kostnader mellan kommuner och landsting. Regeringen vill här hänvisa till att det pågår en översyn av det kommunala utjämningssystemet, inom ramen för vilken det ses över om utjämningssystemet i tillräcklig utsträckning fångar upp kostnadsskillnader kopplade till flyktingmottagandet Regeringen anser inte att det är nödvändigt att se över regelverket om folkbokföring som SKL föreslår. Ekonomiska konsekvenser avseende studiestöd och hemutrustningslån De personer som beviljas uppehållstillstånd och studerar kan beviljas studiestöd. Regeringen bedömer att statens utgifter inom utgiftsområde 15 Studiestöd kommer att öka med ca 2018, ca 2019 och ca 2020 jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition. Förslagen innebär också, som CSN påpekar, ökade utgifter för hemutrustningslån men utgifterna bedöms dock rymmas inom beslutade anslag. bedöms förslagen inte leda till annat än marginellt ökad arbetsbörda. CSN påpekar att om studierna pågår riskerar studierna att inte kunna finansieras via studiestödssystemet. Även SKL lyfter den frågan. Enligt regeringens bedömning är det svårt att bedöma i hur stor omfattning sådana situationer kommer att uppstå. Studiemedel för studier på gymnasial nivå utgår från och med det andra kalenderhalvåret som den studerande fyller . finns rätt till studiestöd i form av studiehjälp. En del av gruppen kommer alltså att ha studerat innan de börjar uppbära studiemedel för studier på gymnasial nivå. Det kan också antas att vissa kommer att studera på en sammanhållen yrkesutbildning som är betydligt kortare än ett nationellt program vilket bör innebära att tiden med studiemedel om är tillräcklig. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter ska konsekvenserna för barn redovisas i alla åtgärder som påverkar barn. Personerna i den avgränsade grupp som genom förslaget får en ny möjlighet till uppehållstillstånd kommer att vara vuxna vid prövningen. Utgångs– punkten för förslaget om ny möjlighet till uppehållstillstånd är att de personer som lagändringen avser och som drabbats av långa hand– läggningstider inte bör komma i ett sämre läge än som varit fallet om handläggningen inte dragit ut . Som regeringen konstaterar i avsnitt 5.1 har möjligheten till uppehållstillstånd för den som har fått sin asylansökan prövad när han eller hon fortfarande var ett barn och enligt 2017/18:252 utlänningslagens bestämmelser inte påverkats av handläggningstidens längd på det sätt som de som blivit vuxna. Den omständigheten att barn inte omfattas av förslagen i avsnitt 5.1 bör inte innebära att situationen för dessa försämras i jämförelse med vad som gäller enligt nu gällande ordning. Det förslag som handlar om uppehållstillstånd för studier på sammanhållna yrkesutbildningar i bl.a. gymnasieskolan gäller för hela regelverket och kan alltså också omfatta barn eftersom det ansluter till det nu gällande regelverket bl.a. när det gäller åldersgränser. Precis som framfördes i barnkonsekvensanalysen till nu gällande regelverk innebär åldersgränserna att barn inte riskerar att skiljas från sin familj och bli ensamma kvar i landet när övriga familjemedlemmars uppehållstillstånd löper ut (prop. 2016/17:133 s. 78 och 79). Möjligheten att få uppehållstillstånd för studier innebär ett starkare incitament för att studera vilket kan innebära att fler barn än annars påbörjar en gymnasieutbildning. Detta främjar deras personliga utveckling och etablering i samhället. Förslaget om att ge möjlighet till uppehållstillstånd för studier på sammanhållna yrkesutbildningar innebär att även barn som inte uppnår behörighet till ett nationellt program kan få möjlighet att stanna i och studera på en sammanhållen yrkesutbildning. Förslaget att inkludera sammanhållna yrkesutbildningar i regelverket för uppehållstillstånd för studier bör alltså innebära en förbättring för barn. Eftersom förslagen innebär en ny möjlighet till uppehållstillstånd kan benägenheten att söka sig till öka i viss mån, särskilt för asylsökande ensamkommande barn. Det är dock mycket svårt att uppskatta eller beräkna förslagets effekter på människors benägenhet att söka sig till . Enligt regeringens bedömning gör den omständigheten att förslaget om ny möjlighet till uppehållstillstånd gäller en tydligt avgränsad grupp att effekten kommer att vara begränsad. Betydligt fler pojkar och män än flickor och kvinnor söker asyl i . Även om förslagen är könsneutralt utformade kommer därför fler män och pojkar än kvinnor och flickor att omfattas av förslagen i propositionen. Förslagen bedöms inte ha någon miljöpåverkan. 10 Ändringar avseende statens utgifter