prop · H503172 · 2018-04-19 00:00:00 — I denna rapport besvaras följande revisionsfrågor: 1.Har regeringen formulerat och fastställt tydliga mål för samhällsuppdragen? 2.Hanterar regeringen potentiella målkonflikter i samhällsuppdragen? 3.Följer regeringen upp samhällsuppdragen så att det finns ett relevant underlag för styrning och redovisning av samhällsuppdragen? 4.Redovisar regeringen samhällsuppdragen till på ett ändamålsenligt sätt, och verkar regeringen för att bolagens redovisning är ändamålsenlig? Har regeringen formulerat och fastställt tydliga mål för samhällsuppdragen? Tydliga mål ger bättre möjligheter att följa upp och därmed att ändra styrningen och direktiven vid behov. Därtill erhålls bättre underlag för redovisningen till och andra intressenter. Regeringen konstaterar själv att det för bolag med samhällsuppdrag i bolagsordningarnas verksamhetsbeskrivning ofta framgår vad det särskilt beslutade samhällsuppdraget är, men inte alltid dess samhällsnytta. anser att det är anmärkningsvärt. bedömning är att många bolag har uppdrag som är allmänt hållna. Bolag som har fått s.k. uppdragsmål har enligt bedömning betydligt tydligare mål jämfört med de bolag som ännu inte fått uppdragsmål. Uppdragsmålsprocessen är ett viktigt verktyg för att förtydliga varje bolags samhällsuppdrag. Regeringens grundinställning är att uppdragsmål ska sättas för alla bolag med samhällsuppdrag. har uppdragsmål fastställts för 8 av 23 bolag med samhällsuppdrag. För en majoritet av bolagen med samhällsuppdrag har regeringen ännu inte prövat om uppdragsmål kan fastställas och för denna grupp är målen inte lika tydliga. bedömning är att arbetet med bolagens uppdragsmål går väl långsamt. Om takten inte ökar kan det dröja innan samtliga bolag med samhällsuppdrag fått uppdragsmål. Mot bakgrund av de positiva effekter som uppnåtts finns det anledning att öka takten i processen med att ta fram uppdragsmål. Hanterar regeringen målkonflikter i samhällsuppdragen? Styrningen av bolag med samhällsuppdrag är utmanande på grund av att bolagen har multipla mål. Regeringen har en integrerad metod för att arbeta med de olika R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N typer av mål som statliga bolag kan ha: ekonomiska mål och uppdragsmål som beslutas av ägaren samt av de av styrelsen beslutade strategiska målen för hållbart företagande. Metoden behöver appliceras på samtliga bolag och inte som enbart på vissa. Regeringen har i stor utsträckning gett bolagens styrelser ansvar för att hantera målkonflikter mellan samhällsuppdraget och de ekonomiska målen. I enkät uppgav 13 bolag att samhällsuppdraget är underfinansierat eller att det finns långsiktiga finansieringsproblem. Tre av dessa bolag uppgav att de inte kan fullgöra uppdraget fullt ut. I enkätsvaren är det enbart företrädare för två bolag som angav att ägaren givit någon anvisning om hur en potentiell målkonflikt ska hanteras. Detta ställer höga krav på att uppföljningar och redovisning av samhällsuppdragen noggrant behandlar målkonflikterna. Enligt enkätsvaren vill också flera bolag att finansieringsfrågor ska hanteras mer långsiktigt i dialog med ägaren, vilket i vissa fall skulle reducera risken för målkonflikter. Följer regeringen upp samhällsuppdragen så att det finns ett relevant underlag för styrning och redovisning av samhällsuppdragen? Statens ägarpolicy, som ingår i regeringens årliga skrivelse till , anger att bolagens mål ska följas upp i ägardialoger mellan företrädare för ägaren och styrelsens ordförande. I ägardialogerna diskuteras måluppfyllelse liksom eventuella åtgärder för att uppnå målen. Granskningen visar att måluppfyllelse diskuterades i av ägardialogerna och djupet i diskussionerna varierar. ser en tendens till att diskussionerna är mer begränsade för bolag som inte har uppdragsmål och att uppdragsmålsprocessen verkar möjliggöra en fördjupad och förenklad uppföljning. bedömning är att frågor som rör kostnader för samhällsuppdragen och risker för att målen inte uppnås har behandlats i begränsad omfattning i ägardialogerna. Detsamma gäller samhällsuppdrag och konkurrensfrågor. Dessutom innehåller ägardialogerna inte heller material om jämförelser av bolagens uppfyllande av samhällsuppdragen med andra jämförbara verksamheter inom och utom . noterar att förvaltningen av de statliga bolagen med tiden har blivit mer kunskapsorienterad och professionell. på är när det gäller bolagsförvaltning, men granskningen visar att denna kompetens tillvaratas i varierad utsträckning när andra departement förvaltar bolag med samhällsuppdrag. Detta förhållande kan påverka den samlade kvaliteten i regeringens arbete med samhällsuppdragen. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G T Ä G D A B O L A G M E D S A M H Ä L L S U P P D R A G – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G Redovisar regeringen samhällsuppdragen till på ett ändamålsenligt sätt, och verkar regeringen för att bolagens redovisning är ändamålsenlig? lämnar regeringen en skrivelse till som innehåller en verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande. Den årliga skrivelsen innehåller ingen sammanhållen redovisning som informerar om grundläggande förhållanden för samhällsuppdragen, t.ex. ägarstyrningens utformning för bolagen, eventuella målkonflikter och samhällsuppdragens konkurrensimplikationer. För bolag med samhällsuppdrag som finansieras med anslag på statens budget lämnar regeringen en resultatredovisning i budgetpropositionen. menar att denna redovisning visar att det är möjligt att lämna en redovisning som både är tydlig och har ett högt informationsvärde. noterar även att bolagens externa redovisning i många fall saknar upplysningar om centrala förhållanden avseende samhällsuppdragen såsom att bolagen har ett samhällsuppdrag beslutat av , kostnaderna för samhällsuppdragen och eventuell förekomst av målkonflikter. bedömer att regeringens styrning i detta avseende kan förbättras. Samhällsuppdragen har en central betydelse för statens ägande av bolag. bedömer därför att det är viktigt att regeringens styrning av bolag med samhällsuppdrag utvecklas ytterligare mot ökad tydlighet, transparens och professionalisering. observerar brister dels avseende hur systematisk styrningen är, då granskningen visar på icke obetydliga variationer mellan bolagen, dels avseende djupet i regeringens uppföljning och redovisning av samhällsuppdragen, inte minst när det gäller målkonflikter och finansieringen av samhällsuppdragen. konstaterar att förvaltningsorganisationen byggt upp en professionell organisation för den ekonomiska styrningen av bolagen. Denna utveckling har varit motiverad. bedömning är att regeringens styrning inklusive uppföljning av bolagens samhällsuppdrag behöver ges ökad uppmärksamhet vad avser kompetens och fördelningen av förvaltningsorganisationens resurser för analys och kapacitet att efterfråga och bedöma underlag från bolagen. ger följande rekommendationer till regeringen: •Påskynda genomförandet av uppdragsmålsprocessen så att så många bolag som möjligt kan få uppdragsmål inom överskådlig tid. Detta ställer krav på att tillräckliga resurser för detta arbete säkerställs. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Utveckla den årliga skrivelsen till med en sammanhållen redovisning av samhällsuppdragen. Redovisningen bör ge en tydlig bild av ägarstyrningens utformning för bolagen, måluppfyllelse, målkonflikter mellan finansiering och genomförande av uppdragen och uppdragens konkurrensimplikationer. Redovisningen av anslag i budgetpropositionerna kan med fördel tjäna som förebild för redovisningen av samhällsuppdragens genomförande även för de bolag som inte finansieras med anslag. •För bolag som inte behöver redovisa särkostnaderna för sina samhällsuppdrag enligt transparenslagen skulle regeringen kunna överväga att ställa krav på motsvarande redovisning. •Verka för att bolagens redovisning i årsredovisningarna blir tydligare. Årsredovisningarna bör tydliggöra att bolagen har ett samhällsuppdrag som är beslutat av samt ange −vilka fastställda uppdragsmål som finns och i vilken utsträckning målen nås −vilka kostnader som är förknippade med samhällsuppdragen −om frågor om målkonflikter mellan samhällsuppdrag och ekonomiska mål analyserats samt när det är lämpligt att redovisa sådana analyser och eventuella åtgärder med anledning av analyserna −om samhällsuppdragets konkurrensaspekter analyserats samt när det är lämpligt att redovisa sådana analyser och eventuella åtgärder med anledning av analyserna −vilka externa jämförelser som görs av relevans för samhällsuppdraget och när det är lämpligt att redovisa dessa jämförelser. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G T Ä G D A B O L A G M E D S A M H Ä L L S U P P D R A G – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G Statlig verksamhet i aktiebolag är ett av de medel som regeringen har till sitt förfogande för att skapa samhällsnytta. har beslutat om fyra skäl till att staten ska fortsätta äga bolag,2 varav två handlar om att bolag ska ha särskilda uppgifter. Det ena skälet är att bolaget har ett naturligt monopol eller att det finns starka intressen som talar för monopol. Det andra skälet är att bolaget svarar mot viktiga nationella intressen och/eller har samhällsuppdrag som svårligen kan hanteras utan ett statligt inflytande.3 Samhällsuppdrag har beslutats av och syftar till att generera andra effekter än ekonomisk vinst för ägaren.4 Det finns dock tecken på att det bortom regeringens definition kan vara oklart vad ett samhällsuppdrag är och vilka bolag som har samhällsuppdrag.5 Samhällsuppdragen är offentligt finansierade och omfattar viktiga samhällsområden. Bolag med samhällsuppdrag utgör en icke obetydlig del av statens bolagsinnehav. De 23 bolagen med samhällsuppdrag har en sammanlagd omsättning på nära 61 mdkr vilket motsvarar av omsättningen i samtliga statliga bolag. Bolagens totala tillgångar uppgick till 389 mdkr,6 vilket motsvarar av de totala tillgångarna i statligt ägda bolag. Eftersom samhällsuppdragen definitionsmässigt inte behöver vara 2006/07:1, utgiftsområde 24 avsnitt 3.13.1 s.58–59. 2006/07: NU1 och bet. 2006/07:FiU:1. När behandlade regeringens proposition om försäljning av vissa statligt ägda företag, prop. 2006/07:57 bekräftades dessa skäl i betänkande 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217. 3I granskning av statens bolagsinnehav (RiR 2017:1) beskrivs att fattade beslut om vilka kriterier som skulle användas i samband med bolagiseringen av verksamheter i affärsverk och myndigheter. Med utgångspunkt i beslut om statsbudget /94 utarbetade regeringen kriterier för när en affärsverksamhet kan bedömas vara aktuell för ombildning till aktiebolagsform. Enligt företrädare för har dessa kriterier fortsatt relevans. Dessa kriterier var att verksamheten: är av betydande omfattning, inte primärt styrs av politiska uppgifter och mål, bedrivs under fungerande konkurrensvillkor, har kommersiella förutsättningar och är oberoende av direkta anslagsmedel samt att den inte inbegriper myndighetsutövning, se s.36. (RiR 2017:1). 4Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2016, s. 14 och 24. 5I ett yttrande till Förvaltningsdomstolen i refererar till att lämnat följande yttrande avseende Akademiska Hus: ”Att uppnå högsta möjliga avkastning ansågs dock inte vara ett syfte med verksamheten som var överordnat bolagets samhällsuppdrag.” Akademiska Hus har dock inte ett samhällsuppdrag enligt regeringens definition. I ett remissyttrande skriver följande om PostNord: ”Den befrielse från momsplikt på paketdistribution som PostNord har påverkar konkurrensen gentemot konkurrerande företag. När konkurrensen på paketmarknaden utvecklas kan innehållet i samhällsuppdraget behöva ses över.” PostNord har inte ett samhällsuppdrag enligt regeringens definition. har utsett PostNord att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten enligt postlagen. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N affärsmässigt bärkraftiga kan de behöva finansieras direkt med statliga medel i form av anslag eller genom medel som genereras internt i bolagen. När bolagen inte erhåller anslag kan den offentliga finansieringen ske indirekt genom att avkastningskraven justeras nedåt. 1.1 Bakgrund och motiv Enligt aktiebolagslagens (2005:551) huvudregel är syftet med aktiebolag att skapa ekonomiskt värde, men lagen medger att aktiebolag helt eller delvis kan ha annat än ett vinstdrivande syfte. Styrningen av bolag med samhällsuppdrag kan dock vara utmanande på grund av att bolagen har flera mål. Om syftet och målet med de särskilda samhällsuppdragen inte är tydligt formulerade finns det utmaningar både för regeringens uppföljning av bolagen och i verksamheterna som i slutändan kan innebära att den eftersträvade samhällsnyttan inte uppnås. Eftersom samhällsuppdragen omfattar verksamhet som helt eller delvis syftar till andra effekter än ekonomisk avkastning kan det finnas risk för under- eller överfinansiering av uppdragen. Underfinansiering inträffar om finansieringen av samhällsuppdragen inte täcker de faktiska kostnaderna. Då finns risk för sämre kvalitet i genomförandet av uppdraget eller att andra delar av verksamheten behöver subventionera samhällsuppdraget. Om finansieringen av samhällsuppdragen överstiger kostnaderna och detta inte fångas upp av justerade ekonomiska mål blir bolagen i stället överkompenserade. Det kan medföra att konkurrensförhållanden snedvrids gentemot andra marknadsaktörer. Regeringens redovisning till behöver vara relevant, annars riskerar att inte ha effektiva underlag inför beslut om samhällsuppdrag. tidigare granskningar – otydliga mål granskningar av statligt ägda bolag med samhällsuppdrag har visat att målen inte alltid varit tydliga. I RiR 2006:11: Vad och vem styr de statliga bolagen? konstaterade att det inte var tydligt preciserat i bolagens styrdokument hur avvägningen mellan olika mål skulle göras, t.ex. mellan samhällsuppdrag och lönsamhetsmål. I RiR 2007:15: och samhällsuppdraget konstaterade att samhällsuppdrag inte var tillräckligt preciserat vilket lett till en mycket varierande verksamhet inom koncernen. I granskningarna av , RiR 2009:4 och RiR 2014:16, R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G T Ä G D A B O L A G M E D S A M H Ä L L S U P P D R A G – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G konstaterade att effekterna av bolagets investeringar i utvecklingsländer inte preciserats och följts upp tillräckligt.7 – kompetens och behov av ytterligare kunskap De statliga bolagens samhällsuppdrag har även uppmärksammats i offentliga utredningar. (SOU 2012:14) redogjorde samlat för aspekter på bolag med samhällsuppdrag som även andra tagit upp, t.ex. (SOU 2004:47) och (SOU 2005:4). I denna samlade redogörelse identifierade särskilt att skillnader i rationalitet, sammansatta ägaruppdrag och komplexa målbilder inte klargjorts tillräckligt och inte avspeglades i förvaltningen, som var alltför likriktad och odifferentierad.8 Det kan råda osäkerhet om vad ett samhällsuppdrag är och när ett bolag har ett sådant. Bolagen bör därför ha tydligt formulerade ägaruppdrag som i bolagsordningen, eller i förekommande fall ägaranvisningen, klart anger vilka samhällsuppdrag som bolaget har. Ägardirektiven bör enligt utredningen beredas mellan berörda departement så att bolag med samhällsuppdrag får en styrning som beaktar alla nödvändiga aspekter. Utredningen noterade att ett bolags samhällsuppdrag kan påverka vilken kompetens som krävs för att styra bolaget och sätta mål samt vilken parlamentarisk kontroll som behövs. Särskild kompetens behövs därför såväl i förvaltningsorganisationen som i bolagens styrelse och ledning när det gäller samhällsuppdragen. Enligt behöver regeringen hantera att statligt ägda bolag med samhällsuppdrag skiljer sig från de andra bolagen i det statliga bolagsinnehavet, särskilt när det gäller potentiella målkonflikter mellan icke-ekonomiska och ekonomiska hänsyn. Det är enligt utredningen därför viktigt att utveckla en professionell kunskaps- och erfarenhetsbas för målstyrning av samhällsuppdrag som motsvarar den allmänt etablerade begreppsapparaten och metodiken som används för att följa upp och utvärdera bolags agerande i ekonomiskt hänseende. Hantering av mål, målkonflikter och komplexa uppgifter Mål- och resultatstyrningen i offentlig verksamhet har varit och är föremål för forskning och utredning med avseende på brister och utmaningar för styrning genom mål. (SOU 2007:75) drar i sitt betänkande vissa slutsatser 7I förberedelserna av denna granskning har företrädare för meddelat att förhållanden av denna art kan kvarstå i vissa fall, men åtgärdas i andra. företrädare har också hänvisat till det pågående arbetet med att ge uppdragsmål till bolag med samhällsuppdrag. Justerade anteckningar från möte med företrädare för bolagsförvaltningen på , . 8SOU 2012:14, Ekonomiskt värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N beträffande styrningen av statliga myndigheter. anser att styrutredningens övergripande analyser och slutsatser är av relevans för regeringens styrning av statliga bolag med samhällsuppdrag och förvaltningen av bolagen i . Utredningen noterar i sin sammanfattning att styrningen behöver analytisk kompetens för att kunna ge verksamheter råd och stöd.9 Styrningen behöver vara varierad för att vara relevant för specifika verksamheter.10 Styrningen behöver underlag som kan förklara kausala samband.11 Sammanfattningsvis behöver politiska beslut och genomförandet av dessa två typer av kunskapsunderlag. För den löpande styrningen behövs information med starkt inslag av regelbundenhet. För att kunna göra omprövningar av beslut och genomförande behöver olika handlingsalternativ belysas.12 I den förvaltningspolitiska propositionen skriver regeringen följande: ”Styrningen bör vara tydlig och resultatinriktad. Tydlig innebär bl.a. att myndighetens uppdrag preciseras genom att uppgifter, regler och i förekommande fall mål och prioriteringar anges.”13 bedömer i sin behandling av den förvaltningspolitiska propositionen att den statliga styrningen i så hög grad möjligt bör vara utformad så att den bäst gynnar syftet med respektive verksamhet, givet verksamheternas karaktär, kunskapsintensitet och specialisering. Den statliga styrningen bör inriktas på att bli mer strategisk. Arbetsformerna inom bör enligt utskottets bedömning även fortsättningsvis utvecklas.14 Forskning om statliga bolags styrning har identifierat att styrning genom olika typer av mål som kan stå emot varandra inte nödvändigtvis resulterar i ett praktiskt genomförande där samtliga mål uppnås. Inom företagsekonomin finns det forskning om organisationer som har målkonflikter inbyggda i sina uppdrag, s.k. hybridorganisationer, exempelvis vinst och andra mål, och hur detta återspeglas och hanteras i styrningen. Forskningen om hybridorganisationer har uppmärksammat målkonflikten mellan samhällsuppdrag och ekonomiska mål i styrningen av statliga bolag. Man beskriver hur operativa nivåer ”desarmerar” målkonflikter och hanterar komplexa uppgifter i praktiken genom att välja och prioritera bland delar av uppdraget. 9SOU 2007:75, Att styra staten - regeringens styrning av sin förvaltning, s. 11. 10Ibid, s. 13. 11Ibid, s. 13–14. 12Ibid, s. 18. 2009/10:175, s. 98, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:135. 2009/10:FiU38, s. 11. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G T Ä G D A B O L A G M E D S A M H Ä L L S U P P D R A G – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G iakttagelse är att statlig bolagsförvaltning har professionaliserats och blivit mer kunskapsbaserad som den fjärmat sig från det politiska, trots att förekomsten av statligt ägda bolag och samhällsuppgifterna är politiskt förankrade. Detta kan påverka fokus i utförandet av uppgifter. Det finns en risk för att man rör sig bort från vissa mål genom att icke-finansiella värden får mindre betydelse i de processer som används. Detta kan ske genom att samhälleliga mål förenklas och reduceras så de har färre parametrar än finansiella mål och genom att arbetet med förvaltningen och i bolagen ”professionaliseras” och uppges vara ”kunskapsbaserat” i motsats till ”politiken”.15 Nationalekonomisk teori har enligt (1982) traditionellt inte uppmärksammat betydelsen av information i t.ex. företag, trots att information har central betydelse.16 När uppdragen till företag blir komplexa och när det inte finns en konkurrensutsatt marknad att jämföra med blir informationsproblemen mer komplicerade vilket gör det svårare att ingå ändamålsenliga kontrakt. Den kontraktsteoretiska forskningen har identifierat att kontrakt ofta i praktiken leder till ofördelaktiga resultat genom att parterna kan ha olika drivkrafter. På ett övergripande plan kan det råda enighet om att sträva efter såväl produktionseffektivitet som kvalitet. Men t.ex. kvalitetsfrågor kan vara svåra att specificera i kontrakt.17 Om målsättningarna för verksamheten kan göras mätbara förbättras möjligheterna att uppdragen utförs i enlighet med intentionerna. kan då risken uppstå att utförarna fokuserar på mätbara uppgifter och negligerar de uppdrag som inte är mätbara. De senare uppgifterna kan egentligen vara de centrala.18 Aharoni identifierade en försvårande faktor när överenskommelser och kontrakt mellan ägare och styrelse och ledning ska implementeras, nämligen att en statlig ägare kan vara mindre synlig och otydligare i jämförelse med vissa privata ägare. En orsak är att staten utövar ägandet på flera sätt: genom lagstiftare, ministrar och statstjänstemän som alla företräder det allmänna. Det är inte alltid självklart att 15Alexius, S. och Cisneros Örnberg, J., Mission(s) impossible? Configuring values in the governance of state-owned enterprises, International journal of public sector management, vol. 28, nr 4/5, 2015, s. 286-306. 16Holmström, B. (1982), Moral hazard in teams, , vol. 13, no 2s. 17Scientific background on the in Economic sciences in memory of 2016, and : Contract theory, in memory of 2016, , s.1, s. 19, 26. 18Ibid, s. 11–13. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N dessa företrädare har nödvändiga kunskaper och maktmedel för att se till att målsättningar för bolagen uppnås.19 När ägaren inte är synlig för bolagsledningarna och när avvägningar mellan olika mål kan behöva göras av bolagsledningarna kan det, enligt Aharoni, medföra att bolagsledningarna får ett betydande handlingsutrymme. Detta utrymme ökar ytterligare om bolaget har många olika mål, om bolaget garanteras tillförsel av medel eller om bolaget ägs av staten tillsammans med andra intressenter.20 1.2 Frågeställningar och avgränsningar 1.2.1 Granskningens syfte och frågeställningar Rapportens syfte är att visa om regeringens styrning av bolag med samhällsuppdrag har anpassats så att styrningen ger goda förutsättningar för att de samhällsuppdrag som beslutat om ska kunna utföras väl. I granskningen ställs fyra revisionsfrågor: 1.Har regeringen formulerat och fastställt tydliga mål för samhällsuppdragen? 2.Hanterar regeringen potentiella målkonflikter i samhällsuppdragen? 3.Följer regeringen upp samhällsuppdragen så att det finns ett relevant underlag för styrning och redovisning av samhällsuppdragen? 4.Redovisar regeringen samhällsuppdragen till på ett ändamålsenligt sätt, och verkar regeringen för att bolagens redovisning är ändamålsenlig? Fokus i granskningen är på regeringens styrning av bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag och den omfattar inte styrningen av bolag som saknar samhällsuppdrag. En del statligt ägda bolag, såsom PostNord och Akademiska Hus, omfattar samhällsviktiga funktioner, och det kan finnas missuppfattningar om att de också har av beslutade samhällsuppdrag trots att de formellt inte har det. Dessa bolag ingår inte i granskningen.