prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — Regeringen föreslog ett flertal åtgärder under utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning i budgetpropositionen , bl.a. för att stärka likvärdigheten och kunskaps- utvecklingen i skolan och en utbyggnad av platser inom yrkesvux. Även i budgetpropositionen föreslogs satsningar på forskning, inno- vation och högre utbildning som bidrar till ökade utgifter jämfört med . Förändring av beräknade utgifter Utgifterna ökar med sammantaget 2019 jämfört med till följd av aviserade reformer. De beloppsmässigt största förändringarna av de beräknade utgifterna finns under utgiftsområdena 25 Allmänna bidrag till kommuner och 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. I budgetpropositionen aviserades för- slag om bl.a. höjning av det generella statsbidraget till kommunsektorn, vilket medför ökade utgifter jämfört med det föregående året under ut- giftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Utgifterna under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskar 2019 jämfört med , vilket har flera orsaker. Delvis för- minskningen av att satsningar som föreslås i propositionen Vårändringsbudget endast rör innevarande år och därmed medför att utgifterna minskar 2019 i förhållande till 2018. En annan förklaring är de förslag om bl.a. ändrad uppräkning av timersättningen i den statliga assistansersättningen som presenterades i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1). Ytterligare en förklaring är att en satsning som presenterades ekonomiska vårpro- position (prop. 2014/15:100) avseende beman- ning i äldreomsorgen är beräknad . Förändring av beräknade utgifter Utgifterna ökar sammantaget med 2020 jämfört med , till följd av avi- serade reformer. De beloppsmässigt största för- ändringarna av de beräknade utgifterna finns under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och 16 Utbildning och universitets- forskning. Aviseringarna som presenterades i budget- propositionen om bl.a. höjning av det generella statsbidraget till kommunsektorn bidrar till att öka de beräknade utgifterna under utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner 2020 jämfört med . Satsningarna som presenterades i budget- propositionen , bl.a. för att stärka lik- värdigheten och kunskapsutvecklingen i skolan och en utbyggnad av platser inom yrkesvux, bidrar till att öka utgifterna under utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning 2020 jämfört med . Förändring av beräknade utgifter minskar utgifterna sammantaget med jämfört med bl.a. till följd P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 av att flera tidigare reformer och temporära program upphör eller minskar i omfattning. Den största förändringen av de beräknade utgifterna sker under utgiftsområde 22 Kom- munikationer där utgifterna ökar, framför allt till följd av de kraftiga tillskott som görs med anledning av regeringens infrastrukturpropo- sition. Dessa tillskott är särskilt stora 2021 jäm- fört med 2020. Under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel minskar utgifterna främst till följd av ett antagande om minskade EU-stöd i EU:s nästa fleråriga budgetram som inleds 2021. Den årliga pris- och löneomräkningen av anslag som används för förvaltnings- och investerings- ändamål medför att de samlade utgifterna ökar med 2018–2020 och med 2021. Beräkningarna är definitiva och preliminära . Pris- och löneomräkningen baseras på utfalls- statistik och avspeglar därför pris- och löne- förändringar med eftersläpning. Om- räkningen för baseras således på pris- och löneförändringar . Vid om- räkningen av myndigheternas förvaltningsanslag, som utgör huvuddelen av de anslag som pris- och löneomräknas, används olika index för att följa utvecklingen avseende löner, hyreskostnader och övrig förvaltning. Omräkningstalet för löner motsvarar föränd- ringen i ett arbetskostnadsindex för tjänstemän i tillverkningsindustrin, med avdrag för ett tioårigt genomsnitt av produktivitetsutvecklingen i den privata tjänstesektorn. Löneomräkningstalet för är 0,65 procent.7 Omräkningstalet för lokalkostnader beräknas enligt två olika metoder beroende på om avtalet för fastigheten i fråga kan omförhandlas under det kommande budgetåret eller inte. Hyresavtal som inte kan omförhandlas räknas om med 7 Varav arbetskostnadsindex () och den genom- snittliga produktivitetsutvecklingen . De båda föränd- ringstalen beräknas utifrån tidsserier från SCB. Företaget har klassificerats om i statistiken, från tillverkningsindustri till tjänste- branscher, vilket väsentligt påverkar jämförelser . de tidsserier som ligger till grund för löneomräkningstalet har SCB i samråd med rensat bort effekten av om- klassificeringen av . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 av den årliga förändringen av konsumentprisindex, vilket för motsvarar . Hyresavtal som kan om- förhandlas under det kommande budgetåret räknas i stället om utifrån hyresutvecklingen i det geografiska område där fastigheten är belägen. I dessa fall blir omräkningstalet individuellt för varje berört anslag. För omräkningen av övriga förvaltnings- kostnader används ett sammanvägt omräknings- tal som speglar prisutvecklingen för ett urval av varor och tjänster. Omräkningstalet baseras på flera index från och upp- går för budgetåret . De statliga utgifterna påverkas av den eko- nomiska utvecklingen i och i omvärlden. Inom flertalet transfereringssystem till hushållen följer ersättningen i olika grad den allmänna pris- och löneutvecklingen. –2021 medför den makroekonomiska utvecklingen att utgifterna ökar med sammanlagt (se tabell 7.3). Nedan redovisas förklaringar till några av de större utgiftsförändringarna. I avsnitt 4 finns en närmare beskrivning av den makro- ekonomiska utvecklingen. De inkomstgrundade pensionerna i ålders- pensionssystemet står för huvuddelen av ökning- en av de takbegränsade utgifterna som är hän- förlig till den makroekonomiska utvecklingen –2021. De årliga ökningarna i utgifterna för ålderspensionssystemet följer normalt löneut- vecklingen i samhället, som avspeglas i inkomst- index. Den makroekonomiska utvecklingen väntas medföra att utgifterna för ålderspensions- systemet ökar med 2018– 2021, varav 2018 jämfört med . Biståndet ökar till följd av en växande brutto- nationalinkomst Storleken på biståndsramen är kopplad till bruttonationalinkomst (BNI). ska biståndsramen uppgå till av beräknad BNI. Utvecklingen av BNI bedöms öka biståndsramen med 2018 jämfört med och med sammanlagt 2018–2021. Sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen påverkas av den allmänna pris- och löne- utvecklingen De makroekonomiska faktorer som har störst inverkan på utgifterna inom sjuk- respektive föräldraförsäkringen är prisutvecklingen, via pris- basbeloppet, och timlöneutvecklingen, vilka leder till successivt högre utgifter under prognos- perioden –2021. Utgifterna under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ökar sammantaget med 2018–2021, varav 2018, till följd av den makroekonomiska utvecklingen. Under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökar utgifterna till följd av den makroekonomiska utvecklingen med 2018–2021, varav 1,2 miljar- der kronor 2018. Begreppet volymförändringar innefattar bl.a. ut- vecklingen av antalet personer i transfererings- systemen och längden som en person finns i ett transfereringssystem. I begreppet ingår också förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystem som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen eller är att betrakta som reformer. –2021 beräknas utgifterna minska med sammanlagt till följd av volymföränd- ringar (se tabell 7.3). Nedan redovisas några av de större utgifts- förändringarna som beror på volymförändringar. Minskande utgifter för migration och etablering tog 2015 emot 162 877 asylsökande, vilket var en fördubbling jämfört med . har betydligt färre sökt asyl i och beräknas ca 23 000 nya asyl- sökande. Antalet asylsökande förväntas öka något , men väntas fortsatt bli väsentligt lägre än 2015. Den kraftiga minskningen av antalet nya asylansökningar jämfört med har inte motsvarats av en lika kraftig minskning av utgifterna för migration. En av anledningarna till detta är att kommunerna fram till haft möjlighet att, enligt det då gällande systemet, i efterhand söka ersättning för kostnader för mottagande av ensamkommande barn och unga som uppstått . Regeringen har infört ett nytt ersättningssystem med schabloniserade ersättningar som utbetalas i anslutning till att kostnaden uppstår, som trädde i kraft . En annan anledning är att en relativt stor andel av de asylsökande som kom 2015 ännu inte har fått ett lagakraftvunnet beslut avseende sin ansökan om uppehållstillstånd och således är inskrivna i mottagnings- systemet, vilket medför utgifter för mottagande under utgiftsområde 8 Migration. Till följd av att antalet inskrivna väntas fortsätta att minska i takt med att asylsökande får lagakraftvunna beslut beräknas utgifterna under utgiftsområde 8 Migration att minska med 2018 och med sammanlagt 2018–2021. Utgifterna under utgiftsområde 13 Jämställd- het och nyanlända invandrares etablering på- verkas först när de nyanlända fått uppehålls- tillstånd och kommunmottagits. Mottagandet av nyanlända påverkar utgifterna , vilket medför att utgifterna för etablering beräknas öka med 2018 jämfört med för att sedan minska med sammanlagt 2019–2021. Av dem som beviljas uppehållstillstånd är ungefär hälften . De flesta av dessa personer deltar i etableringsuppdraget, vars syfte är att underlätta inträdet på arbetsmark- naden. Deltagare i uppdraget är berättigade till etableringsersättning . uppgick antalet deltagare i uppdraget till 75 329 personer. Antalet deltagare förväntas successivt minska till ca 36 2021 (se tabell 7.5). Fler barn och pensionärer Antalet uttagna dagar med föräldrapenning har ökat och beräknas fortsätta öka med i genomsnitt (se tabell 7.5). Ökningen beror dels på att fler barn föds, dels på att fler barn invandrar. Föräldrapenning används i störst omfattning av kvinnor. Männens andel av uttaget har ökat successivt, från vid införandet av förmånen 2017. beräknas männens andel av det totala antalet föräldrapenningdagar ha ökat till under förutsättning att männens uttag fortsätter öka i samma takt som . Eftersom män har en högre genom- snittlig ersättningsnivå blir utgifterna för för- äldrapenning högre när deras uttag växer. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 ökade antalet barn medför också att antalet barn- bidrag väntas öka med (se tabell 7.5). Sammantaget bidrar volymförändringar till att utgifterna under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökar med 2018 jämfört med och med sammanlagt 2018–2021. Antalet personer med inkomstgrundad pens- ion från ålderspensionssystemet beräknas fortsätta att öka framöver (se tabell 7.5). De volymrelaterade utgifterna beräknas öka med Ökningstakten väntas dock bli långsammare än den senaste tioårsperioden, då de stora kullarna födda beviljades pension. De blivande ålderspensionärerna har i allt högre utsträckning haft en pensionsgrundande inkomst och väntas därför få en i genomsnitt högre inkomstgrundad pension än dagens ålders- pensionärer, vilket innebär att de inte väntas få garantipension i samma utsträckning. Som en följd av detta väntas antalet pensionärer med garantipension minska 2018–2021 (se tabell 7.5). Sammantaget innebär dessa trender att en successivt växande andel av de samlade pensions- utbetalningarna kommer att utbetalas från ålderspensionssystemet, och att de pensioner som betalas ut från utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom i statens budget successivt minskar. Utgifterna under utgiftsområde 11 beräknas minska till följd av volymförändringar med 2018–2021, varav 2018 jämfört med . Färre personer i sjukförsäkringen Antalet personer med sjukersättning minskar . Det beror på att många sjukersättnings- tagare uppnår pensionsålder, som ny- beviljandet är fortsatt lågt i förhållande till utflödet. Antalet nettodagar med sjukpenning beräknas minska 2018–2021, som en följd av att antalet nya sjukfall väntas minska, som en högre andel sjukfall avslutas tidigare. Samman- taget minskar utgifterna under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions- nedsättning till följd av volymutvecklingen med 2018–2021. Minskningen är som störst 2018 då utgifterna minskar med , jämfört med . Därefter minskar utgifterna i avtagande takt. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Tabell 7.5 Volymer inom olika transfereringssystem Antal personer med statlig per brukare, genomsnitt1 (netto)2, miljoner penningdagar (netto)2, Antal personer med sjuk- Antal personer med sjuk- och Antal personer med garanti- penningdagar (netto)2, (netto)2, miljoner Antal personer med studie- Antal personer med studie- Antal personer med tilläggs- Antal personer med inkomst- Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundade till närmaste hundratal om inte annat anges. Arbe tslöshetstal och antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program är nära sammankopplade med den konjunkturella utvecklingen. De redovisas därför inte i denna tabell utan ingår i kategorin makro- ekonomiska förutsättningar. 1I denna post anges könsfördelningen som procent av beviljade timmar statlig assistans och brukare i genomsnitt. 2Antal dagar med partiell ersättning är omräknade till . 3Könsfördelningen baseras på mottagarens kön. 4Bruttoräknat antal exklusive fullt utnyttjande av det högre bidraget. När stödmot tagare har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Källa: Egna beräkningar. När en utgiftsförändring inte har samma netto- effekt på den offentliga sektorns konsoliderade utgifter eller det offentliga finansiella sparandet som på de takbegränsade utgifterna, kan det motivera en teknisk justering av utgiftstaket. Tekniska justeringar har genomförts regelbundet sedan utgiftstaket infördes och justering- arna föreslås normalt i budgetpropositionen. I budgetpropositionen föreslogs statsbidragen till kommunerna höjas för att neutralisera att skatteintäkterna till kommunerna blir mindre till följd av förslaget om skatte- sänkning för pensionärer. Förslaget föranledde en teknisk justering. Därutöver föreslogs två åtgärder som föranledde mindre tekniska juste- ringar. Sammantaget medför dessa åtgärder att posten Tekniska justeringar är större 2018 jäm- fört med 2017. Efter förslag i budgetpropositionen flyttades vissa stöd från inkomstsidan till utgifts- sidan av statens budget, bl.a. nystartsjobben under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Dessa budgetförändringar föranledde tekniska justeringar av utgiftstakets nivå 2018 och 2019. En del av förändringarna av de takbegränsade utgifterna –2021 förklaras av andra faktorer än reformer, pris- och löneomräkning, övriga makroekonomiska förändringar eller volym- förändringar. Dessa övriga faktorer består exempelvis av förändringar av nivån på medlems- avgiften till EU och tidsförskjutningar i olika program eller utbetalningar, exempelvis investe- ringar i transportinfrastruktur och olika EU- finansierade program. Även den samlade föränd- ringen av anslagsbehållningar, dvs. skillnaden mellan beräknade anslagsnivåer och prognoser, ingår. Inom ett flertal utgiftsområden blev utgifterna lägre än anvisade medel, vilket medför att jämfört med blir ökningen av posten Övrigt (se tabell 7.3) stor 2018. En annan förklaring är att avgiften till EU var ovanligt låg 2017 till följd av retroaktiva rabatter på avgiften, och den ökar därför kraftigt . Den väntade ökningen 2021 beror framför allt på att när den nya budgetramperioden inleds P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 förväntas inte nya rabatter få kassamässig effekt på avgiften . Posten Övrigt påverkas också under hela prognosperioden av variationer i storleken på de avräkningar som bedöms göras från bistånds- ramen på grund av årliga förändringar av prognosen för antalet asylsökande. Vidare ingår tidsförskjutningar av utbetalningar till kom- munerna för utgifter kopplade till asylmottagandet och kommun- mottagandet för nyanlända med uppehålls- tillstånd i posten Övrigt. Statens utgifter beräknas samman- taget understiga den utgiftsram som beslutades av efter förslag i budgetpropositionen . I tabell 7.6 redovisas den aktuella utgifts- prognosen i förhållande till utfallet , den ursprungliga budgeten och regeringens förslag till ändringar i budgeten. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Tabell 7.6 Utgifter 2017 och 2018 -0,1 Skatt, tull och exekution -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 Försvar och samhällets krisberedskap -1,2 -1,3 -0,3 -0,3 -1,9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -0,2 -2,4 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -4,0 -4,0 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,2 -0,2 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares -1,4 -1,5 -0,1 -0,2 -3,0 -3,0 -2,3 -2,4 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 och byggande samt konsumentpolitik -1,6 -1,7 -0,2 -0,2 Allmän miljö- och naturvård -0,2 -0,2 -0,1 -0,8 -0,8 Areella näringar, landsbygd och -0,3 Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen -4,8 -4,8 -8,5 -4,0 -22,1 -6,8 -24,8 Ålderspensionssystemet vid sidan av -0,8 -7,6 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Utfallet har fördelats enligt strukturen i statens budget . 2Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet. 2017/18:FiU10, rskr. 2017/18:135). 3Enligt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99). Där 0,0 anges har förslag till ändringsbudget lämnats, men beloppet under utgiftsområdet uppgår totalt till . 4Anvisat på statens budget enligt beslut med anledning av budgetpropositionen för 201 8 (bet. 2017/18:FiU10, rskr. 2017/18:135) och förslag i propositionen. Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99). Källa: Egna beräkningar. I den nu aktuella prognosen uppgår utgifterna under samtliga utgiftsområden till sammanlagt . I budgetpropositionen anvisades totalt , inklusive posten Minskning av anslagsbehåll- ningar. Nedrevideringen av utgifterna beror till stor del på att färre personer väntas få ersättningar från vissa av transfereringssystemen på budgeten, bl.a. väntas färre personer med sjukpenning medföra lägre utgifter under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions- nedsättning. bedöms utgifterna inom vissa områden bli högre än beräknat i budget- propositionen till följd av ändrade volymer eller makroekonomiska förutsättningar, vilket moti- verar att regeringen lämnar förslag om höjda anslag i propositionen Vårändringsbudget . Det gäller i huvudsak anslag inom utgiftsområde 8 Migration och utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Regeringen lämnar i samma proposition även förslag av diskretionär karaktär som netto innebär högre anvisade medel. Sammantaget innebär förslagen i propositionen Vårändringsbudget högre anslag om 2018, varav avser anslagsökningar till följd av ändrade volymer eller makroekonomiska förutsättningar och avser diskretionära åtgärder. De ändrade reglerna för personlig assistans som infördes medför högre utgifter men föranleder inte förslag om höjd anslagsnivå 2018 (prop. 2017/18:78, bet. 2017/18:SoU17, rskr. 2017/18:164). Se tabell 7.9 för en mer detaljerad genomgång av budget- effekter av diskretionär karaktär. Nedan redogörs för de utgiftsområden under vilka de största sammantagna avvikelserna finns mellan denna utgiftsprognos och de ursprungligt anvisade medlen i statens budget . Upprevideringen av utgifterna i förhållande till ursprungligt anvisade medel förklaras främst av större utbetalningar till kommunerna samt längre handläggningstider vilket leder till ett ökat antal genomsnittligt inskrivna i Migrations- verkets mottagningssystem jämfört med bedöm- ningen i budgetpropositionen. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Nedrevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel i statens budget beror främst på P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 lägre utgifter för sjukpenning till följd av färre startade sjukfall och kortare varaktighet jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Nedrevideringen i förhållande till de ursprungligt anvisade medlen beror till stor del på att antalet studerande med den högre bidragsdelen inom studiemedlet nu förväntas understiga den bud- geterade volymen. Vidare beräknas färre stu- derande utnyttja bidragsdelen inom studiemedlet jämfört med bedömningen i budgetpropo- sitionen . Vid budgetering av studiemedel för nya utbildningsplatser budgeteras för att samtliga studerande kommer att utnyttja studie- medel. I den aktuella prognosen beräknas ungefär två tredjedelar av de studerande utnyttja bidraget. Därutöver understiger prognosen för antalet mottagare av studiestartstöd den budgeterade volymen eftersom stödet ännu inte kommit igång i så stor omfattning som avsett. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning Nedrevideringen i förhållande till de ursprungligt anvisade medlen förklaras av att resursför- brukningen under flera anslag är betydligt lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Detta förklaras delvis av att omfattande satsningar gjorts under utgiftsområdet vilka ännu inte nyttjats fullt ut. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Beroende på lägre kursvinster och överkurser vid emission beräknas ränteutgifterna sammantaget öka jämfört med beräkningen i budgetpropo- sitionen . Dessa effekter överväger effekterna av lägre räntenivåer. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Nedrevideringen i förhållande till de ursprungligt anvisade medlen beror i huvudsak på tre faktorer. Halva nedrevideringen beror på lägre utgifter för EU-budgeten 2017 än förväntat, vilket får effekt och minskar avgiften först . Återstående revidering förklaras dels av makroekonomiska effekter som påverkar EU:s inkomster först , dels av nivån på den antagna EU- budgeten som ger en lägre avgift jämfört med antagande i budgetpropositionen . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Beräknad förändring av anslagsbehållningar (exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.) Statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser som följer av anslags- förordningen (2011:223) sparas till efterföljande år. Det innebär att en myndighet utöver årets anvisade anslagsmedel under vissa förutsättningar även kan använda sparade anslagsmedel från föregående år, vilket ger en viss flexibilitet i myndighetens planering. Vanligtvis uppgår den del som myndigheten får disponera efterföljande år till av myndighetens förvaltnings- anslag. Myndigheter har också möjlighet att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag, s.k. anslagskredit. Förskjutningar av utgifter av detta slag redovisas som en för alla anslag gemensam beräkningspost benämnd Minskning av anslags- behållningar och ingår i de takbegränsade utgifterna. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar som sparats från tidigare budgetår och utnyttjande av anslagskrediter utgör en osäkerhet i beräkningen av de tak- begränsade utgifterna. Anslagsbehållningarna beräknas minska 2018 vilket framgår av tabell 7.7. Tabell 7.7 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2018 (exklusive statsskuldsräntor) Anvisat i ursprunglig budget2 Förslag om ändringar i budget för 20183 Beräknad förändring av anslagsbehållningar -28,2 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Från samtliga belopp har utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. exkluderats. 1Enligt skrivelsen Årsredovisning för staten 2017 (skr. 2017/18:101). 2Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet. 2017/18:FiU10, rskr. 2017/18:135) utgiftsområde 1–27 exklusive utgiftsområde 26. 3Enligt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99). Källa: Egna beräkningar. 7.3Förändring av de takbegränsade utgifterna och 2020 sedan budgetpropositionen I budgetpropositionen presenterade regeringen en beräkning av de takbegränsade utgifterna . I denna proposition görs en reviderad beräkning.