prop · H503264 · 2018-06-05 00:00:00 — Av tabellen framgår att har en stor andel () av bidragen inom gått till de tre storstadslänen, vilket beror på att en stor andel av bostadsområden med socioekonomiska utmaningar återfinns i dessa län. Men även mindre län och orter har fått del av satsningen. Sammantaget har något fler än hälften av samtliga län fått bidrag genom satsningen. Projekten inom visar på en stor mångfald i konstnärliga uttryck och involverar såväl små samhällen som i kommun med färre än 800 invånare, som storstadsstadsdelarna med ca 16 000 invånare och med nära 19 000 invånare i . Inom satsningen Konst händer har () arbetat med 15 projekt i 10 län, från i norr till i söder. Genom konstnärlig gestaltning ska satsningen bidra till att skapa platser för möten och ökat engagemang kring boendemiljöer för alla. Tillsammans med företrädare för det lokala civila samhället har arbetat fram praktiska exempel på hur bostadsområden kan berikas konstnärligt samt utvecklat metoder för invånarinflytande. Den länsvisa fördelningen av medel för verksamhet inom ramen för Konst händer framgår av tabell 2.7 nedan. Satsningen har enligt resulterat i konkreta konstverk, banat väg för invånarinflytande i den offentliga konstens processer och skapat en hög relevans för samtidskonsten genom att betona kopplingen mellan konst och samhällsfrågor. Att som i Konst händer vända de gängse maktförhållandena ut och in och låta publiken bli beställare bidrar även till att skapa kunskap och egenmakt hos deltagarna. Tabellen ovan visar att Konst händer har haft ett stort genomslag i storstadslänen. Det kan förklaras av att satsningen riktar sig till områden med socioekonomiska utmaningar som ofta ligger i storstadslänen. bedömer i en delrapport att satsningen gett viktiga långsiktiga resultat, bl.a. vad gäller metoder för att stärka såväl offentlig konst som det civila samhället. 2.3.2En mer jämlik och tillgänglig kulturskola Barn och unga i hela landet ska ha god tillgång till kultur oavsett bakgrund och uppväxtmiljö. Här har de kommunala kulturskolorna en viktig roll. Kommunala kulturskolor finns i 283 av landets 290 kommuner. Enligt statistik hade skolorna totalt 224 000 elevplatser. Av eleverna var då flickor och pojkar. Kulturskolornas verksamhet ser olika ut i olika kommuner. Regeringen ser därför att det finns behov av att barn och ungas möjligheter att ta del av verksamhet ska bli mer jämlik och likvärdig i hela landet. Kulturskolorna behöver också bli mer tillgänglig för alla. införde regeringen därför ett statligt bidrag på totalt som kommuner kan ansöka för att främja låga avgifter och hög kvalitet i kulturskolorna. har totalt 178 kommuner beviljats stöd. Den länsvisa fördelningen av stödet framgår av tabell 2.8 nedan. Av tabellen framgår att är det län som sökt och tilldelats mest stöd. För att ytterligare främja en mer tillgänglig och jämlik kulturskola med hög kvalitet i såväl utbud som undervisning har beslutat ett övergripande nationellt mål för de statliga insatserna för den kommunala enligt regeringens förslag i proposition En kulturskola för framtiden – en strategi för de statliga insatserna (prop. 2017/18:164, bet.2017/18:KrU9, rskr. 2017/18:312). Det övergripande målet för de statliga insatserna till den kommunala ska vara att främja möjligheter att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i kulturella och konstnärliga uttryckssätt, liksom möjligheterna till såväl fördjupning som bredd i undervisningen med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar. är en angelägenhet. Syftet med de statliga insatserna bör vara att stödja den kommunala när det gäller utveckling och förnyelse. För att nå det nationella målet bedömer regeringen att det behövs en struktur för statens insatser till stöd för den kommunala . En sådan struktur bör bestå av stöd till nationell samordning, bidrag för utveckling och stöd till förbättrad kompetensförsörjning. Regeringen bedömer även att det bidrag om , som fördelas av till den kommunala bör göras om till ett utvecklingsbidrag. För att skapa förbättrade utbildningsvägar för lärare och Skr. 2017/18:264 pedagoger har regeringen fördelat medel till vissa universitet och högskolor inom satsningen kulturskoleklivet. , och har tilldelats vardera, och , konstnärliga högskola och har tilldelats vardera . Vidare har regeringen gett och Universitets- och högskolerådet i uppdrag att kartlägga behovet av personal och informera om högskoleutbildningar som är relevanta för den kommunala . 2.3.3Ny filmpolitik med särskild satsning på spridning och visning av film i hela landet Från har en ny filmpolitik som ger nya förutsättningar för svensk film och svensk filmproduktion. Den tidigare finansieringen genom filmavtalsmodellen har upphört och regeringen tar ett helhetsansvar för den nationella filmpolitiken. Den nya filmpolitiken presenterades i propositionen Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik (prop. 2015/16:132, bet. 2015/16: KrU11, rskr. 2015/16:289). har antagit sju mål för den nationella filmpolitiken. Två av dessa är att utveckling och produktion av film ska ske kontinuerligt och i olika delar av landet och att allt fler ska se värdefull film som sprids och visas i olika visningsformer i hela landet. För att finansiera den nya filmpolitiken har regeringen infört ett årligt statligt filmanslag som uppgick till . Den tidigare tioprocentiga biografavgiften på biljettintäkterna togs bort och istället höjdes mervärdesskatten på biobiljetter från . Denna höjning bedömdes i synnerhet påverka de små mervärdesskattepliktiga biograferna som inte tidigare betalade biografavgift. För att särskilt stärka dessa biografer avsatte regeringen därför ett särskilt stöd på . kommer dessa att finnas permanent inom filmanslaget. I vårändringsbudgeten (prop. 2017/18:99) föreslår regeringen dessutom ytterligare för att tillfälligt förstärka stödet till mindre biografer och filmfestivaler. Inom ramen för satsningen fördelade utvecklingsstöd om sammanlagt till 270 ansökningar från biografsalonger på mindre orter (med max 25 000 invånare) och i glesbygd för utveckling av biograf på mindre orter (se tabell 2.9). Medel gick även till visningsorganisationer, filmdistributörer och filmfestivaler som bidrar till ett brett utbud av film i hela landet. Tabellen visar att , , och är de län som tilldelats mest stöd. totala stödgivning är huvudsakligen inriktad på biografer på mindre eller medelstora orter eller s.k. komplementbiografer (biografer där av de öppna visningarna utgörs av filmer som inte kommer från , , , och ). Av de totalt som fördelades inom biografstödet 2017 (se tabell 2.10) gick () till biografer på orter med maximalt 25 000 invånare. När det gäller bidraget till biografer i på totalt ca , bör noteras att ca avser stöd till att starta nya biografer. Stödet är nytt och ges för att starta nya biografer i kommuner som saknar biograf eller komplementbiograf. fördelades till två nyetableringar i kommuner utan biograf, två komplementbiografer (varav en med särskilt barnfokus) samt en skärgårdsbiograf. Den pågående satsningen på digitalisering av filmarvet omfattar också ett arbete med att tillgängliggöra de digitaliserade filmerna. har byggt upp en distributionsverksamhet som väckt mycket stort intresse runt om i landet och även utomlands. Filmerna har varit särskilt efterfrågade på filmfestivaler riktade till barn och unga och i skolbioverksamhet. Vidare har regeringen, som en del av uppmärksammandet av 2018, avsatt medel för att permanenta verksamheten med att bevara och tillgängliggöra filmarvet. Bibliotekssatsning i hela landet Biblioteken runt om i landet är en viktig del av kulturens infrastruktur. Enligt bibliotekslagen (2013:801) ska biblioteken inom det allmänna biblioteksväsendet verka för det demokratiska samhällets utveckling 2017/18:264 genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Biblioteken är viktiga mötesplatser som bidrar till kulturupplevelser, kunskap och bildning. De bidrar också till att främja delaktighet i samhällslivet genom att fler får tillgång till information och bättre förutsättningar att delta i det offentliga samtalet. Biblioteken har också en grundläggande betydelse för litteraturens ställning generellt. Enligt bibliotekslagen ska det finnas ett folkbibliotek i varje kommun och de ska vara tillgängliga för alla och anpassade till användarnas behov. Men har antalet biblioteksfilialer minskat. Antalet fysiska besök vid folkbibliotek är trots det fortsatt högt. gjordes drygt 65 miljoner besök vid bemannade folkbibliotek, vilket är ca 6,3 besök per invånare. Andelen aktivitetstillfällen i form av t.ex. språkcaféer eller läxläsning vid folkbiblioteken har ökat och uppgick till nästan 143 000. Det är viktigt att boende i både små och stora kommuner i hela landet har en god tillgång till biblioteksverksamhet. Det gäller inte minst områden med socioekonomiska utmaningar. Regeringen kommer att satsa totalt –2020 för att öka utbudet och tillgängligheten till biblioteken i hela landet. Satsningen förbättrar förutsättningarna för biblioteken både i städer och på landsbygden. Inom ramen för satsningen har kultursamverkansmodellen förstärkts med totalt 2018–2020. Vidare har Kungl. fått i uppdrag att genomföra ett digitalt kompetenslyft för . Satsningen innebär att Kungl. och de regionala biblioteken samordnar en utbildning av landets folkbibliotekarier för en digital kunskapshöjning. För detta uppdrag har Kungl. anslag förstärkts med –2020. fick i uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell biblioteksstrategi för att främja samverkan och kvalitetsutveckling inom det allmänna biblioteksväsendet. Syftet är att det ska finnas en biblioteksverksamhet av hög kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som ställs i bibliotekslagen. I uppdraget ingår bl.a. att belysa skolbibliotekens utvecklingsbehov. , som tilldelats totalt för att genomföra uppdraget, ska lämna en slutredovisning . En delrapport med utkast till nationell biblioteksstrategi har redovisats . införde regeringen ett statsbidrag för personalförstärkningar i skolbibliotek. Syftet är att öka skolbibliotekens möjligheter att stödja elevernas lärande, stimulera deras läslust och främja deras språkutveckling. Statsbidraget uppgick till (halvårseffekt) och uppgår –2019 till (inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning). Intresset för satsningen har varit stort. Med anledning av det stora antalet nyanlända och asylsökande fick biblioteken 2016 en förstärkning med för att vara mötesplats för bl.a. fri åsiktsbildning. God läsförmåga är en förutsättning för delaktighet och medverkan i det demokratiska samtalet. Regeringen har satsat och aviserat som förstärkning till pågående läsfrämjande insatser i hela landet. Av dessa har totalt 20 miljoner tillförts Skr. 2017/18:264 kultursamverkansmodellen –2020 så att länen kan arbeta med läsfrämjande insatser under skollov. Regeringen har även tillsatt en Läsdelegation med uppdrag att främja barns och ungas läsande, både inom och utanför skolan (dir. 2016:78). Uppdraget ska redovisas senast den I vårändringsbudgeten (prop. 2017/18:99) har regeringen föreslagit en satsning på för fler böcker och läsfrämjande insatser i förskolan. Detta är en viktig satsning för att ge barn oavsett socioekonomisk bakgrund och geografisk hemvist lust att läsa och lyssna på böcker (se även avsnitt 3.12 i denna skrivelse om kultur i skolan). Bokstart är en satsning för små barns språk- och läsutveckling som innebär att bibliotekarier besöker barn och föräldrar i hemmet och även på andra platser, t.ex. asylförskolor. Satsningen görs i samverkan mellan folkbibliotek, förskola och barnhälsovård och finns nu i , , , , och . Bokstart finns i närmare 40 länder och i . Regeringen har gett i uppdrag att utvidga Bokstart till fler län 2017–2020 och koppla satsningen till förskolan. 2.5Nationalscener för hela landet Nationalscenerna (Operan), Kungliga Dramatiska teatern AB () och (Unga ), ska vara ledande inom scenkonsten. I uppdragen till nationalscenerna ingår att vara angelägna och nå ut till en bred publik i hela landet. Regeringen har tydliggjort i riktlinjerna till Operan och att de ska verka för att kulturen ska komma fler till del i hela landet. Operan och ska samverka med andra teater-, opera-, musikteater- och dansscener i samt med konstnärliga utbildningar och relevanta tekniska hantverksutbildningar. De ska också verka för att ideella föreningar och andra delar av det civila samhället involveras i verksamheterna. Unga ska även samverka med skolan, enligt regeringens riktlinjer. Regeringen har utsett Unga att vara den ledande nationalscenen i vad gäller teater för barn och unga. Det är första gången som barn och unga har en egen nationalscen. Unga ska nå barn och unga i hela landet och ska samverka med berörda aktörer som bidrar till detta. Operan, och Unga ska även återrapportera hur många gästspel och turnéer de genomför inom och utom landet. Både Operan och arbetar för att nå publik över hela landet genom digitala kanaler. –2020 har Operan, och fått extra medel om totalt för att främja tillgången av scenkonst i hela landet genom digitala utsändningar. Operan och har även ett kontinuerligt samarbete med bland andra och i syfte att nå ut med sina verksamheter i hela landet. Regeringen stödjer Operans hedrande av operasångaren som skulle ha fyllt 2018 med . 2017/18:264 en jubileumskonsert som direktsändes i hela landet och internationellt via Opera som är Opera nya digitala plattform. skulle även ha fyllt . Regeringen har tilldelat för jubileumsåret. Satsningen ska bl.a. med utgångspunkt i nationalscensuppdraget vara en angelägenhet i hela landet. Även och Stiftelsen på har fått i uppdrag att uppmärksamma jubileumsåret med fokus på att nå ut brett geografiskt och till nya målgrupper. Det är angeläget att scenkonsten når ut i hela landet. Den ideella föreningen är en viktig aktör som får ett betydande statligt stöd för att producera och turnera scenkonst av hög kvalitet i hela landet. Teatern ska samverka med lokala, regionala och nationella aktörer och det fria kulturlivet så att kulturen ska komma fler till del i hela landet. har totalt 227 lokala riksteaterföreningar som finns i samtliga län. Enligt regeringens riktlinjer ska bl.a. särskilt verka för att nå barn och ungdomar och nya målgrupper. har i uppdrag att medverka för att genomföra satsningen Äga rum (se avsnitt 2.3.1). ska vara ett expertstöd för hela scenkonstområdet och verka för att vidareutveckla scenkonstens betydelse för social sammanhållning, delaktighet och öppen demokratisk dialog i hela landet och därmed en hållbar samhällsutveckling. fick ett särskilt riktat stöd (1,) för att i samverkan med Unga möjliggöra en Sverigeturné av , som handlar om att leva i , med avstamp i att också har en kolonial och rasistisk historia. Denna föreställning turnerades till , , och och nådde många barn och ungdomar. Som framgår av tabell 2.11 nedan har Riksteaterföreningarnas olika arrangemang dragit publik motsvarande en stor andel av befolkningen i framför allt , , och . Även ska verka för att kulturen ska komma fler till del i hela landet. Regeringen anger i riktlinjerna till att verksamheten ska medverka i Dansnät som består av 12 parter i totalt 14 län som turnerar och sprider danskonst runt om i landet. Parterna består bl.a. av institutioner, dansscener, kommuner och landsting. Vissa aktörer av kulturpolitiskt intresse Inom scenkonstområdet pekar regeringen också ut vissa aktörer av kulturpolitiskt intresse som sedan fördelar statligt stöd till. De utpekade aktörerna är Dansnät , , kammarkör, , Internationella Akademin, Kungl. Musikaliska Akademin, Orionteatern och intima teater. Förbättrade förutsättningar för den fria konsten De enskilda kulturskaparna tillhör kulturlivets absoluta fundament. Att de kan arbeta under rimliga villkor är en förutsättning för ett vitalt och dynamiskt kulturliv. I tider där makthavare i flera länder begränsar kulturaktörers oberoende och yttrandefrihet finns det också särskilda skäl att värna och lyfta den fria konsten. Regeringen har därför förstärkt det fria kulturlivet med totalt Satsningen innebär bl.a. en förstärkning med av stipendier och ersättningar som fördelas direkt En del av dessa medel kan även gå till nyskapande projekt inom ramen för Kulturbryggans verksamhet. grupper inom scenkonstområdet har tillförts och fria aktörer inom bild- och formområdet har tillförts . Därutöver förstärks stödet till konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön med , via . utgivning av litteratur och kulturtidskrifter förstärks med åtta miljoner Förstärkningarna på bild- och formområdet ligger i linje med regeringens handlingsplan för bild och form. presenteras nio punkter som ska stärka bild- och formområdet med särskilt fokus på konstnärernas villkor. Länsvis fördelning av statens stöd till enskilda konstnärer har regeringens uppdrag att främja konstnärers möjligheter att utveckla sitt konstnärskap och verka för konstnärlig utveckling genom att fördela statliga bidrag och ersättningar samt genom andra främjande åtgärder. i stipendier och bidrag, se tabell 2.12 nedan. geografiska fördelningen av de beviljade ansökningarna motsvarar i stort var konstnärer i bor . demografi, inkomster och sociala villkor, som presenterade 2016, framgår att av konstnärerna bor i de tre storstadslänen. De kan dock vara verksamma även i andra delar av Av tabell 2.12 ovan framgår att stipendie- och bidragsgivning till enskilda konstnärer (dvs. exkl. Kulturbryggan) och har fördelats till samtliga län 2017. Kulturbryggan som fördelar bidrag till konstnärlig förnyelse och utveckling har 2016–2017 fördelat stöd till projekt som genomförts i 19 av de 21 länen. Musikplattformen vid har i uppgift att främja ett varierat musikaliskt utbud i hela landet genom sin bidragsgivning, främst till det fria musiklivet. Den länsvisa fördelningen av projektbidragen visar att det finns en koncentration kring storstäderna, men att nästan samtliga län finns representerade i bidragsgivningen. Musikplattformen samarbetar med lokala och regionala aktörer för att uppnå en bättre spridning i hela landet. Även bidragsgivning till det fria kulturlivet fördelas till samtliga län. Konstnärer ska kunna leva på och utveckla sitt konstnärskap. Det är en av regeringens kulturpolitiska prioriteringar. Goda förutsättningar för de enskilda kulturskaparna och den fria konsten är en förutsättning för ett 2017/18:264 vitalt kulturliv. Regeringen tillsatte därför en utredning om konstnärernas villkor. Betänkandet Konstnär – oavsett villkor? (SOU 2018:23) är nu ute på remiss till ett stort antal instanser. Betänkandet innehåller förslag som syftar till bl.a. att stärka professionella konstnärers möjligheter att försörja sig på sitt konstnärliga arbete i hela landet. Höjd biblioteksersättning till författare, översättare, tecknare och fotografer En statlig biblioteksersättning betalas ut till författare, illustratörer, översättare, tecknare och fotografer vars verk lånas ut från folk- och skolbiblioteken runt om i landet. –2018 har ersättningen höjts med nära och en ytterligare höjning med dryga har aviserats . Detta är en historiskt stor ökning som stärker upphovsmännen och därmed yttrandefriheten. Regeringen vill med höjningen även visa på bibliotekens betydelse för det demokratiska samtalet och vikten av det fria ordet. Arbetsmarknaden på kulturområdet omfattar en stor andel tillfälliga anställningar och det finns därför ett stort antal frilansande scenkonstnärer. Scenkonstallianserna på teater-, dans- och musikområdet verkar för att öka frilansande scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet, avlasta arbetslöshetskassan, utveckla matchning och förmedling samt stimulera den konstnärliga utvecklingen. Regeringen förstärkte scenkonstallianserna med totalt . uppgår stödet till allianserna till . Antalet anställda var totalt 390 vid utgången av 2017. Centrumbildningarna samlar drygt 10 000 fria professionella kulturutövare inom olika konstområden i och arbetar med kompetensutveckling och förmedling av uppdrag. De spelar en viktig roll för frilansande konstnärliga utövares arbetsmöjligheter. har fördelat nästan till centrumbildningar inom olika konstområden. Handlingsplan till det fria ordets försvar Regeringen presenterade 2017 handlingsplanen Till det fria ordets försvar, som riktar sig till utsatta journalister, förtroendevalda och konstnärer. Yttrandefrihet, delaktighet, samtal och en fri och obunden kultur är viktiga utgångspunkter för ett öppet demokratiskt samhälle. har var sjätte författare och bildkonstnär varit utsatta för hot, trakasserier, stöld, våld eller skadegörelse. Konstnärer med utländsk bakgrund hör enligt rapporten 2016 till de särskilt utsatta. har ett särskilt uppdrag att utveckla former för att ge stöd till utsatta konstnärer i hela landet. Extra medel har tillförts uppdrag som lanserade en webguide till stöd för utsatta konstnärer. Fristäder för förföljda konstnärer Det är angeläget att står upp för förföljda konstnärer från andra länder och att kommuner runt om i landet kan erbjuda dessa fristäder. är det land i världen som har flest antal fristäder, 21 kommuner, med god spridning från i norr till i söder och 4 landsting (, , och ). har i uppdrag att verka för fler fristäder i landet. lämnades rapporten i – Erfarenheter av och förslag till förbättringar till . En följd av denna rapport är att regeringen öronmärkt medel för en nationell fristadssamordnare i 2.7 Kulturarvspolitik för ett som håller ihop Kulturarvet är en angelägenhet för alla i hela landet. Därför ska alla ha möjlighet att ta del av den kunskap som kulturarvet rymmer oavsett var i landet man bor. Lika tillgång till kulturarvet är en demokratisk rättighet. I propositionen Kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17: KrU9, rskr. 2016/17:281) har regeringen presenterat en samlad politik för kulturarvsområdet. utgångspunkter för det offentliga kulturarvsarbetet. kulturarvet kan förstås som spår och uttryck från det förflutna som tillskrivs värde och används i samtiden. För att kulturarvets värden ska komma hela samhället till del bör kulturarvsarbetet vidareutvecklas så att det offentliga samtalet om kulturarv vidgas och att medskapande och Kulturarvet är inte statiskt utan förändras . För samhället i stort är det viktigt att det offentliga kulturarvsarbetet kan bidra till en allsidig förståelse av det förflutna. I och med att antog propositionen Kulturarvspolitik har en museilag (2017:563) inrättats. Lagen trädde kraft och omfattar det allmänna museiväsendet, dvs. museer som drivs av stat, landsting och kommun samt museer vars ledningar i huvudsak utses av det Av lagen framgår att museerna ska bidra till samhället och dess utveckling genom att främja kunskap, kulturupplevelser och fri I en särskild bestämmelse regleras att innehållet i verksamheten ska stå fritt från politisk påverkan. Lagen anger även att museiväsendet ska samverka för att ge alla i hela landet tillgång till museernas samlade resurser. Detta möjliggörs bl.a. genom att statliga museer får donera föremål till kommunala museer och att kommunala museer får låna ut föremål till aktörer utanför kommungränsen. I enlighet med propositionen har getts ett samlat ansvar för museifrågor och ska vara ett stöd för museisektorn. nationell funktion har efterfrågats länge av sektorn. får därmed även en mer tydlig roll vad gäller att bevaka dessa intressen inom kultursamverkansmodellens samverkansråd. I propositionen framgår även regeringens syn på kulturmiljöpolitiken. De nationella kulturmiljömålen gäller fortfarande och styr de statliga insatserna på kulturmiljöområdet och inspirerar och vägleder 2017/18:264 politiken i kommuner och landsting. I propositionen konstaterar regeringen att kulturmiljöfrågorna är tvärsektoriella och berör många politikområden.