prop · H50393 · 2018-02-20 00:00:00 — Regeringen har meddelat sådana föreskrifter i systemansvarsförordningen. I promemorian Elmarknadslag (Ds 2017:44) föreslås att nuvarande 8 kap. 3 § ellagen ska ersättas av ett bemyndigande till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om skyldighet för balansansvariga och innehavare av elektriska anläggningar att till lämna de uppgifter om produktion, överföring eller förbrukning av el som behövs för utövandet av funktionsansvaret. Funktionsansvaret motsvarar det övergripande systemansvaret enligt 8 kap. 1 § första stycket ellagen. Skyldighet att lämna sådana uppgifter som avses i driftkoden Som Energimarknadsinspektionen har påpekat är datautbyte ett område där det kan finnas behov av föreskrifter i anslutning till ett godkännande enligt artikel 6.4 i driftkoden. Frågan är då om sådana föreskrifter bör meddelas med stöd av ett utökat normgivningsbemyndigande enligt 8 kap. 3 § ellagen på det sätt som har föreslagit. Normgivningsbemyndigandet enligt 8 kap. 3 § ellagen tar sikte på sådana uppgifter som krävs för att ska kunna utöva systemansvaret enligt 8 kap. 1 § ellagen. Bestämmelsen har alltså inte fullt ut samma syfte som driftkoden, även om ändamålen i huvudsak kan antas överlappa varandra. Det är i och för sig sannolikt att sådana uppgifter omfattar den information som ska utbytas enligt driftkoden. Regeringen kan dock inte utesluta att det i något fall kan vara oklart om en uppgift som krävs enligt driftkoden också är nödvändig för utövandet av det övergripande systemansvaret. Vidare remissbehandlas ett lagförslag av betydelse för den framtida utformningen av det aktuella normgivningsbemyndigandet. Regeringen bedömer att det är lämpligt att knyta ett normgivningsbemyndigande direkt till det som anges i driftkoden på liknande sätt som när det gäller generellt tillämpliga krav enligt anslutningskoderna (avsnitt 5). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör alltså få möjlighet att meddela föreskrifter om sådant datautbyte som avses i artikel 40.5 i driftkoden, i den ursprungliga lydelsen. Vilken myndighet ska meddela Regeringens bedömning: bör meddela föreskrifter i anslutning till nätkoderna. 2017/18:93 Remissinstanserna: delar inte bedömning. Övriga remissinstanser delar bedömningen eller har inga särskilda invändningar mot den. Skälen för regeringens bedömning Enligt anslutningskoderna ska generellt tillämpliga krav för anslutning av anläggningar till elnätet vara godkännas av det organ som utses av medlemsstaten (se närmare avsnitt 5). I bör den uppgiften ligga på en myndighet, och den myndigheten bör även meddela de nödvändiga föreskrifterna. Det godkännande organet bör vara den nationella energitillsynsmyndigheten, om det inte finns särskilda skäl som talar för en annan ordning. I är nationell energitillsynsmyndighet. kommer i egenskap av transmissionsnätsföretag att fastställa generellt tillämpliga krav på det sätt som avses i anslutningskoderna. får verket meddela föreskrifter som behövs av hänsyn till driftsäkerheten hos det nationella elsystemet (se avsnitt 5). har alltså sådan sakkunskap som krävs för att bedöma vilka generellt tillämpliga krav som krävs och för att utforma lämpliga föreskrifter. Att utse till det organ som ska godkänna kraven står dock i strid med den konstruktion som anslutningskoderna förutsätter, nämligen att två olika aktörer fyller de aktuella rollerna. Transmissionsnätsföretaget tar fram ett förslag, och ett annat organ står för prövning och godkännande. bör ha en ordning för godkännande som ligger i linje med det som föreskrivs i anslutningskoderna. Det bör därför ligga på att godkänna generellt tillämpliga krav för anslutning på det underlag som tillhandahålls av . Det betyder att även, efter subdelegation, bör meddela föreskrifter enligt det normgivningsbemyndigande som föreslås i avsnitt 5. När det gäller förhandsgodkännande enligt driftkoden (se närmare avsnitt 6) bör uppgiften ligga på . Skälen för detta av i huvudsak desamma som motiverar att inspektionen är det utsedda organet enligt anslutningskoderna. om sådant datautbyte som avses i artikel 40.5 i driftkoden bör därför meddelas av . Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . har inte lämnat något förslag i frågan om ikraftträdande- eller övergångsbestämmelser. Remissinstanserna har inte berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Genom att de aktuella normgivningsbemyndigandena införs i ellagen klargörs bl.a. några viktiga förutsättningar för Svenska kraftnäts arbete med att ta fram generellt tillämpliga krav enligt anslutningskoderna. Det är lämpligt att lagändringarna träder i kraft . Det bedöms inte finnas något behov av särskilda övergångsbestämmelser. Lagförslaget innehåller nya normgivningsbemyndiganden med syfte att underlätta tillämpningen av anslutningskoderna och driftkoden i . De föreskrifter som kan bli aktuella säkerställer att de krav som ska tas fram enligt EU-förordningarna också kommer att följas i praktiken av de berörda aktörerna. Normgivningsbemyndigandena har betydelse för , som bör ges uppgiften att meddela föreskrifter. Inom ramen för en konsekvensanalys bör det göras skillnad mellan uppgifterna att godkänna villkor å ena sidan och det rena föreskriftsarbetet å den andra. Det är endast den sistnämnda uppgiften som tillkommer som en följd av lagförslaget. kommer att behöva bygga upp ny kompetens för att fullgöra uppgifterna. Det kommer dock att ligga på att tillhandahålla underlag i enlighet med det som föreskrivs i nätkoderna. Det aktuella föreskriftsarbetet är taget för sig inte är mer omfattande än att det ryms inom befintliga budgetramar. Nätföretag, elproducenter och elanvändare berör de flesta av cirka 160 elnätsföretag. Vidare berörs vissa elproducenter och elanvändare. När det gäller dessa är det inte möjligt att närmare bedöma hur många som berörs. Föreskrifter som meddelas för att komplettera anslutningskoderna gäller främst anläggningar som ansluts . Även andra aktörer på elmarknaden, exempelvis balansansvariga, kan beröras. sekvenserna för elmarknadens aktörer kan dock belysas närmare först i 2017/18:93 samband med att föreskrifterna utarbetas. Konsekvenserna är dock främst en följd av EU-förordningarna. Lagförslaget kan inte heller i övrigt antas påverka kostnaderna eller intäkterna för det offentliga eller enskilda. Förslaget saknar betydelse för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män och för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857) 1 § Den myndighet som regeringen bestämmer har det övergripande ansvaret för att elektriska anläggningar samverkar driftsäkert så att balans inom hela eller delar av landet kortsiktigt upprätthålls mellan produktion och förbrukning av el (systemansvarig myndighet). Paragrafen överensstämmer i sak med nuvarande 1 § första stycket. En liten språklig justering görs. En bestämmelse som motsvarar nuvarande andra stycket finns i 3 d §. 3 c § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana generellt tillämpliga krav för anslutning av anläggningar till elnätet som avses i 1.artikel 7.1 i kommissionens förordning (EU) 2016/631 av om fastställande av nätföreskrifter med krav för nätanslutning av generatorer, i den ursprungliga lydelsen, 2.artikel 6.1 i kommissionens förordning (EU) 2016/1388 av om fastställande av nätföreskrifter för anslutning av förbrukare, i den ursprungliga lydelsen, och 3.artikel 5.1 i kommissionens förordning (EU) 2016/1447 av om fastställande av nätföreskrifter med krav för nätanslutning av system för högspänd likström och likströmsanslutna kraftparksmoduler, i den ursprungliga lydelsen. I paragrafen finns ett nytt normgivningsbemyndigande. Enligt de EU-förordningar (anslutningskoder) som anges i paragrafen ska nätföretag ställa upp generellt tillämpliga krav för att ansluta anläggningar till elnätet. Vad sådana krav ska avse framgår av anslutningskoderna. Som exempel kan nämnas frekvensrelaterade krav och krav på störningstålighet. Genom normgivningsbemyndigandet blir det möjligt för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att genom föreskrifter göra sådana krav bindande för den som vill ansluta en an- Behov av sådana föreskrifter kan antas finnas när det gäller så- dana generellt tillämpliga krav som enligt anslutningskoderna ska anges Prop. 2017/18:93 av en systemansvarig för överföringssystemet (transmissionsnätsföretag). I är ett sådant företag. Hänvisningarna till anslutningskoderna avser EU-förordningarna i en viss angiven lydelse, s.k. statisk hänvisning. Övervägandena finns i avsnitt 5. 3 d § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om kontroll, provning, besiktning eller andra krav för att säkerställa driftsäkerheten hos det nationella elsystemet när det gäller 2.anordningar avsedda att anslutas till en elektrisk anläggning, 3.elektrisk materiel, och Paragrafen motsvarar nuvarande 1 § andra stycket. Ändringarna är redaktionella och språkliga 3 e § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådant datautbyte som avses i artikel 40.5 i kommissionens förordning (EU) 2017/1485 av om fastställande av riktlinjer för driften av elöverföringssystem, i den ursprungliga lydelsen. I paragrafen finns ett nytt normgivningsbemyndigande. Enligt artikel 6.4 b i kommissionens förordning (EU) 2017/1485 av om fastställande av riktlinjer för driften av elöverföringssystem (driftkoden) ska villkor eller metoder som gäller omfattningen av transmissionsnätsföretagets datautbyte med distributionsnätsföretag och betydande elanvändare enligt artikel 40.5 i driftkoden vara föremål för godkännande av en enhet som utses av medlemsstaten. Ge- nom normgivningsbemyndigandet blir det möjligt för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att genom föreskrifter göra sådana villkor generellt tillämpliga för de berörda aktörerna. Hänvisningen till driftkoden avser EU-förordningen i en viss angiven lydelse, s.k. statisk hänvisning. Övervägandena finns i avsnitt 6. Kommissionsriktlinjer och nätföreskrifter för el (Ei R2016:13) Flera nya EU-rättsakter, så kallade nätkoder, har trätt i kraft eller förväntas träda i kraft . Nätkoderna, som utgörs av förordningar från Europeiska kommissionen, sätter de gemensamma spelreglerna för handeln med el mellan medlemsstaterna och blir i samband med ikraftträdandet bindande och direkt tillämpliga i hela EU. Nätkoderna reglerar både områden som tidigare reglerats på nationell nivå, såsom driftsäkerhet och anslutning, och helt nya områden, såsom hur elbörser ska samarbeta för att koppla ihop elmarknader. (Ei) fick i regleringsbrevet i uppdrag att utreda behovet av kompletterande nationella föreskrifter med anledning av nätkoderna samt att särskilt analysera om ansvarsfördelningen mellan myndigheterna på elområdet behöver anpassas med anledning av det nya regelverket. Uppdraget omfattar de nya bestämmelser som antagits av kommissionens kommitté för gränsöverskridande elhandel till och med . Det är sex nätkoder, fördelade på områdena marknad, anslutning och drift, som har antagits och därmed utretts inom ramen för uppdraget. Nätkoderna innebär att tillsynsmyndigheterna tilldelas en rad nya uppgifter och att deras roll stärks. I några fall har medlemsstaterna dock möjlighet att föreskriva att något annat organ än tillsynsmyndigheten ska fatta beslut. I andra fall kan det finnas skäl att delegera den beslutanderätt som lagts på medlemsstaten till tillsynsmyndigheten. I rapporten redogör vi för de överväganden vi gjort avseende rollfördelningen mellan Ei som tillsynsmyndighet och andra organ. En utgångspunkt för Ei:s utredning har varit att bör följa de huvudregler som finns i nätkoderna avseende ansvarsfördelningen mellan tillsynsmyndigheten och andra aktörer. I det fall det inte finns någon huvudregel eller det funnits skäl att frångå huvudregeln har vi utrett olika alternativ och gjort en sammantagen bedömning. Ei har beaktat elmarknadsdirektivets bestämmelser om tillsynsmyndigheternas oberoende och att det inte ska råda någon tvekan om att den svenska lagstiftningen uppfyller kraven i . När det gäller nätkoderna på marknadsområdet har vi funnit skäl att komplettera det svenska regelverket i flera fall. Det gäller bland annat artiklar där det anges att medlemsstaten ska fatta beslut men där detaljeringsgraden gör det lämpligt att beslutet fattas på myndighetsnivå. Vi föreslår att Ei utses till den myndighet som ska fatta dessa beslut. Ett exempel är beslut om att avvisa handelstjänster från en elmarknadsoperatör som är utnämnd i ett annat land. Enligt nätkoderna på anslutningsområdet (anslutningskoderna) ska Prop. 2017/18:93 systemansvariga fastställa generellt tillämpliga krav. Kraven ska enligt Bilaga 1 huvudregeln godkännas av den nationella tillsynsmyndigheten. De generellt tillämpliga kraven i anslutningskoderna bör fastställas i föreskrifter, vilket i stor utsträckning är fallet . Vi föreslår att föreskrifterna ska utfärdas av Ei efter förslag från (). På detta sätt uppfyller bestämmelsen i nätkoderna om att de generellt tillämpliga kraven ska godkännas. An- slutningskodernas huvudregel om att det är den nationella tillsynsmyndigheten som ska godkänna de generellt tillämpliga kraven används. Motsvarande krav återfinns till stor del i Svenska kraftnäts föreskrifter och allmänna råd (SvKFS 2005:2) om driftsäkerhetsteknisk utformning av produktionsanläggningar. och rådets direktiv /72/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv /54/EG (elmarknadsdirektivet) innehåller krav på att tillsynsmyndigheten ska fatta sina beslut oberoende av alla andra offentliga och privata organ. Det förslag som Ei lämnar uppfyller detta krav. Eftersom vi föreslår att följa den huvudregel som finns i anslutningskoderna krävs inte några omfattande förändringar i svensk rätt. Ei behöver dock ett bemyndigande att utfärda föreskrifter på området. När det gäller driftkoden föreslår vi att Ei, i enlighet med huvudregeln, utses till det organ som godkänner de villkor och metoder som ska fastställas av systemansvarig för överföringssystem. Dessa krav återfinns delvis i balansansvarsavtal som förhandsprövas av Ei genom ett så kallat metodgodkännande (godkännande lämnas om metoderna kan antas leda till att villkoren i avtalen är objektiva och icke-diskriminerande). Då besluten att godkänna kraven har en hög detaljnivå, kräver snabb hantering och i många fall är återkommande anser Ei att dessa beslut bör tas på myndighetsnivå snarare än av regeringen. Den föreslagna ordningen ligger också i linje med elmarknadsdirektivets krav på tillsynsmyndigheternas oberoende. Vi föreslår vidare att Ei ges ett bemyndigande att utfärda föreskrifter avseende datautbyte. Driftkoden ger utrymme för medlemsstaten att undanta de krav som ska ställas på nationell nivå från godkännande. Vi föreslår att nyttjar den möjligheten avseende vissa av dessa krav. Arbetet med uppdraget har skett i samarbete med och i dialog med företrädare för branschen. Energiföretagen har involverats genom organisationens expertgrupper för respektive område (anslutning, drift och marknad). Utöver detta har Ei publicerat information om uppdraget på Ei:s webbplats och gett intressenter möjlighet att lämna synpunkter på förslag. Ei har inte funnit några behov av att komplettera den svenska lagstiftningen till följd av de nätkoder som ingår i uppdraget utöver det som gäller ansvarsfördelningen mellan berörda myndigheter. Det har heller inte framkommit några sådana behov i dialogen med eller med Energiföretagen . Ellagen (1997:857) Nuvarande lydelse 8 kap 1 § Regeringen skall utse en myndighet som har det övergripande ansvaret för att elektriska anläggningar samverkar driftsäkert så att balans inom hela eller delar av landet kortsiktigt upprätthålls mellan produktion och förbrukning av el (systemansvarig myndighet). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, i den mån det behövs av hänsyn till driftsäkerheten hos det nationella elsystemet, meddela föreskrifter om kontroll, provning eller besiktning samt andra föreskrifter som angår elektriska anläggningar, anordningar avsedda att anslutas till sådana anläggningar, elektrisk materiel eller elektriska installationer. Förslag till ny lydelse 8 kap 1 § Regeringen ska utse en myndighet som har det övergripande ansvaret för att elektriska anläggningar samverkar driftsäkert så att balans inom hela eller delar av landet kortsiktigt upprätthålls mellan produktion och förbrukning av el (systemansvarig myndighet). Regeringen eller de myndigheter som regeringen bestämmer får, i den mån det behövs av hänsyn till driftsäkerheten hos det nationella elsystemet, meddela föreskrifter om kontroll, provning eller besiktning samt andra föreskrifter som angår elektriska anläggningar, anordningar avsedda att anslutas till sådana anläggningar, elektrisk materiel eller elektriska installationer. Regeringen eller de myndigheter som regeringen bestämmer får även, i den mån det behövs av hänsyn till driftsäkerheten hos det nationella elsystemet, meddela föreskrifter om ytterligare generellt tillämpliga krav för anslutning som systemansvarig för överföringssystemet ska fastställa enligt kommissionens förordning (EU) 2016/631 av om fastställandet av nätföreskrifter med krav för nätanslutning av generatorer, kommissionens förordning (EU) 2016/1388 av om fastställandet av nätföreskrifter för anslutning av förbrukare och kommissionens förordning (EU) 2016/1447 av om fastställandet av nätföreskrifter med krav för nätanslutning av system för hög- Nuvarande lydelse 8 kap 3 § Regeringen får meddela föreskrifter om skyldighet för elproducenter och elanvändare att till den systemansvariga myndigheten lämna de uppgifter om produktion eller konsumtion av el som behövs för utövandet av systemansvaret. spänd likström och likströmsanslutna kraftparksmoduler. Förslag till ny lydelse 8 kap 3 § Regeringen, eller efter regeringens bemyndigande nätmyndigheten, får meddela föreskrifter om skyldighet för balansansvariga och innehavare av elektriska anläggningar att till den systemansvariga myndigheten lämna de uppgifter om produktion, överföring eller förbrukning av el som behövs för utövandet av systemansvaret. , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , , , , Energiföretagen , , , , , Innovations- och kemiindustrierna i , Oberoende elhandlare, kraft, , Sveriges energiföreningars riksorganisation (SERO), Skogen och Stålet (SKGS), Svenska elnätsupproret, Svensk solenergi, , Svensk vindenergi, Svenskt näringsliv, Teknikföretagen, Uniper (), och . Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs i fråga om ellagen (1997:857) dels att nuvarande 8 kap. 1 a § ska betecknas 8 kap. 3 b §, dels att 8 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas tre nya paragrafer, 8 kap. 3 c–3 e §§, av följande lydelse, dels att det närmast före den nya 8 kap. 3 b § ska införas en ny rubrik som ska lyda ”Driftsäkerhet”. Regeringen skall utse en myndighet som har det övergripande ansvaret för att elektriska anläggningar samverkar driftsäkert så att balans inom hela eller delar av landet kortsiktigt upprätthålls mellan produktion och förbrukning av el (systemansvarig myndighet). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, i den mån det behövs av hänsyn till driftsäkerheten hos det nationella elsystemet, meddela föreskrifter om kontroll, provning eller besiktning samt andra föreskrifter som angår elektriska anläggningar, anordningar avsedda att anslutas till sådana anläggningar, elektrisk materiel eller elektriska installationer. Den myndighet som regeringen bestämmer har det övergripande ansvaret för att elektriska anläggningar samverkar driftsäkert så att balans inom hela eller delar av landet kortsiktigt upprätthålls mellan produktion och förbrukning av el (systemansvarig myndighet). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana generellt tillämpliga krav för anslutning av anläggningar till elnätet som avses i 1. artikel 7.1 i kommissionens förordning (EU) 2016/631 av om fastställande av nätföreskrifter med krav för nätanslutning av generatorer, i den ursprungliga lydelsen, 2. artikel 6.1 i kommissionens förordning (EU) 2016/1388 av om fastställande av nätföreskrifter för anslutning av förbrukare, i den ursprungliga lydelsen, och 3. artikel 5.1 i kommissionens förordning (EU) 2016/1447 av om fastställande av nätföreskrifter med krav för nätanslutning av system för högspänd likström och likströmsanslutna kraftparksmoduler, i den ursprungliga lydelsen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om kontroll, provning, besiktning eller andra krav för att säkerställa driftsäkerheten hos det nationella elsystemet när det gäller 1. elektriska anläggningar, 2. anordningar avsedda att anslutas till en elektrisk anläggning, 3. elektrisk materiel, och 4. elektriska installationer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådant datautbyte som avses i artikel 40.5 i kommissionens förordning (EU) 2017/1485 av om fastställande av riktlinjer för driften av elöverföringssystem, i den ursprungliga lydelsen. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Föreskrifter i anslutning till EU:s nätkoder för el Enligt en lagrådsremiss har regeringen (Miljö- och ) beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: 8 kap. 3 d § För att tydliggöra att den föreslagna bestämmelsen är avsedd att ge möjlighet till delegation av föreskriftsrätt utöver den som ges i de föregående bestämmelserna bör paragrafen förslagsvis inledas enligt följande. Utöver vad som anges i 3 b och 3 c §§ får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om … Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , , , Regeringen beslutar proposition Myndighetsuppgifter på elområdet