prop · H60315 · 2018-11-23 00:00:00 — Att undersöka hur skyddet fungerar på var och en av utlandsmyndigheterna är svårt inom en rimlig tidsgräns. har därför på en övergripande nivå bedömt om skyddet mot oegentligheter inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna bör stärkas. Nedan beskriver vi närmare våra bedömningsgrunder för varje granskningsfråga. 13Riksrevisionens sammanställning av regelverket för intern styrning och kontroll vid utlandsmyndigheterna. 14Se , Vägledning: Oegentligheter och intern styrning och kontroll – Att komma vidare i arbetet med att förebygga och upptäcka oegentligheter. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.3.1 Hantera risker för oegentligheter En grundläggande del i en myndighets skydd mot oegentligheter är att genomföra riskanalyser för att få en översikt över vilka risker som finns i verksamheten. I riskanalysen ingår också att utforma åtgärder för att hantera de risker som inte kan accepteras. anser det är rimligt att: •utlandsmyndigheterna genomför riskanalyser inom migrationsverksamheten som omfattar relevanta risker •utlandsmyndigheterna vidtar åtgärder för att hantera de risker som inte kan accepteras. För att förebygga oegentligheter är det viktigt att det finns riktlinjer där ledningens syn på oegentligheter framgår. Riktlinjerna kan även fungera som stöd till anställda i hur de ska agera i frågor kring oegentligheter. För att riktlinjerna ska ha en förebyggande effekt bör det tydligt framgå vad som inte är tillåtet att göra samt vilka konsekvenser som följer av att riktlinjerna inte följs. Vidare behöver riktlinjerna vara kommunicerade, förankrade och lätta att ta del av för de anställda. En annan del i det förebyggande arbetet är att anställda får utbildning om oegentligheter som utvecklar deras kompetens inom området. Myndigheter kan också i sin handläggning av ärenden ha olika kontrollrutiner som skyddar mot oegentligheter. Detta kan t.ex. handla om att anställda roterar mellan olika arbetsuppgifter eller att ärenden föredras inför beslut, dvs. att en anställd inte ensam både handlägger och fattar beslut i ett ärende. Kontrollrutiner kan också handla om att skydda tillgångar som har stort värde, t.ex. pengar eller känslig information. anser det är rimligt att: •det finns kommunicerade riktlinjer och utbildning om oegentligheter för personalen vid utlandsmyndigheterna •det finns kontrollrutiner som säkerställer att handläggningen av migrationsärenden och tillgångar skyddas mot oegentligheter. En del i arbetet med att upptäcka oegentligheter är att myndigheter gör löpande kontroller av verksamheten. Löpande kontroller syftar till att upptäcka både oavsiktliga och avsiktliga fel i den löpande verksamheten. Det kan t.ex. handla om att kontrollera att de kontrollrutiner som finns i handläggningen av ärenden följs. Löpande kontroller kan också ha en förebyggande effekt då risken för att bli upptäckt kan motverka oegentligheter. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R En annan del är att det sker efterhandskontroller av verksamheten. Det kan t.ex. handla att följa upp och analysera handläggningsstatistik eller att kontrollera att kontrollrutiner och löpande kontroller fungerar som avsett. Efterhandskontroller kan genomföras av den egna myndigheten eller av utomstående aktörer genom tillsyn eller inspektioner. På samma sätt som löpande kontroller kan även efterhandskontroller ha en förebyggande effekt. En tredje del är att myndigheter har rapporteringsvägar för misstankar om oegentligheter så att både anställda och externa uppgiftslämnare vet vart de ska vända sig vid misstanke om eller upptäckt av oegentligheter. anser det är rimligt att: •det vid utlandsmyndigheterna genomförs löpande kontroller av migrationsverksamheten •det vid utlandsmyndigheterna genomförs efterhandskontroller som är inriktade på att kontrollera att kontrollrutiner och löpande kontroller fungerar som avsett •det finns rapporteringsvägar för uppgiftslämnare. 1.3.4 Hantera fall av oegentligheter Att ha rutiner för hur anmälningar om påstådda oegentligheter ska hanteras är viktigt för att säkerställa att de hanteras och utreds på ett enhetligt och rättssäkert sätt. Av rutinerna bör det framgå vem eller vilka som ska utreda påståenden och vilken ansvarsfördelning som gäller om flera aktörer är inblandade. Det är också viktigt att den som utreder är oberoende i förhållande till det som utreds och har mandat och rätt kompetens. Det är också viktigt att lärdomar dras av inträffade oegentligheter. Den information som framkommer i utredningar kan användas för att förbättra kontrollrutiner och därigenom stärka skyddet så att inte samma oegentlighet inträffar igen. anser det är rimligt att: •det finns rutiner som säkerställer att anmälningar om oegentligheter vid utlandsmyndigheterna hanteras på ett enhetligt och rättssäkert sätt •de som genomför utredningar är oberoende, har mandat och relevant kompetens och att ansvarsfördelningen är tydlig •det finns rutiner för hur lärdomar ska dras om oegentligheter inträffar. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av projektledaren och projektmedarbetarna . , och har deltagit i vissa delar av granskningen. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N För att besvara granskningsfrågorna har vi genomfört intervjuer, dokumentstudier, aktgranskning och fallstudier vid tre utlandsmyndigheter. Intervjuer har främst genomförts vid UD, och vid tre utlandsmyndigheter. Dokumentstudierna har bl.a. omfattat styrande och stödjande dokument på området samt utlandsmyndigheternas riskanalyser, verksamhetsplaner och UD-inspektörernas inspektionsrapporter. Aktgranskningen omfattar akter vid UD och över anmälda påstådda oegentligheter inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheter . Därutöver har gått igenom vilket regelverk för intern styrning och kontroll som gäller vid utlandsmyndigheterna. För närmare beskrivning av de metoder som har använts, se bilaga 1 Metod och material. Antikorruptionsrevisor har varit referensperson i granskningen och gett synpunkter på granskningsupplägget och utkast till granskningsrapport. Företrädare för , , och internrevision har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till granskningsrapport. I kapitel två beskrivs närmare migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. I kapitel tre till sex redovisas iakttagelser och dessa kapitel följer granskningens fyra frågor. I vart och ett av dessa kapitel redovisas inledningsvis bedömningsgrunder, och sist kommer en sammanfattande bedömning. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R I detta kapitel beskriver vi närmare migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. 2.1Utlandsmyndigheternas handläggning av migrationsärenden har runt 100 utlandsmyndigheter och tillsammans med UD bildar de utrikesförvaltningen.15 Utlandsmyndigheterna har ett brett uppdrag och ska bl.a. bistå regeringen inom utrikes-, handels- och biståndspolitik samt bevaka och främja svenska intressen.16 60 utlandsmyndigheter har uppdrag inom migrationsområdet, vilket bl.a. omfattar handläggning av viserings- och uppehållstillståndsärenden.17 Visering krävs för många icke-EU-medborgare som ska åka på kortare vistelser till eller Schengenområdet för att t.ex. turista, besöka familj eller för affärsresor. För personer som vill flytta till närstående i krävs ofta uppehållstillstånd.18 Utlandsmyndigheterna fattar beslut i viseringsärenden medan beslutar i uppehållstillståndsärenden.19 Utlandsmyndigheternas roll i handläggningen av uppehållstillståndsärenden är bl.a. att ta emot ansökningar och genomföra intervjuer med den sökande och kontrollera ansökningshandlingar.20 Totalt är cirka 200 årsarbetskrafter sysselsatta inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna.21 2.1.1 Antalet migrationsärenden vid utlandsmyndigheterna har ökat beslutade utlandsmyndigheterna i 247 000 viseringsärenden och deltog i handläggningen av runt 36 000 uppehållstillståndsärenden. 15Se 3 § förordningen (1996:1515) med instruktion för . 16Se 3 kap. förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen. 17Se 3 kap. 9 § förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen. 18För många personer krävs också uppehållstillstånd för arbete eller studier i . I granskningen ingår endast uppehållstillståndsärenden för anknytning till närstående. 19Se 5 kap. 20 § utlänningslagen (2005:716) och EUT L 243, , s. 1–58 (viseringskodex). 20SOU 2017:14 Migrationsärenden vid utlandsmyndigheterna. 21Statskontoret, Migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Av diagram 1 framgår att uppehållstillståndsärenden ökade kontinuerligt , med motsvarande . minskade dock antalet något. Viseringsärendena har stadigt ökat . Ökningen av uppehållstillståndsärenden skedde främst vid utlandsmyndigheter i /och beror på konflikten i och närliggande områden.22 Diagram 1 Antal beslutade viseringsärenden och antalet inkomna uppehållstillståndsärenden vid utlandsmyndigheterna, 2011–2017 Källa: Statskontoret, Migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. 2017:23 och uppgift från , . Kommentar: Antalet inkomna uppehållstillståndsärenden är antalet inkomna förstagångsansökningar om uppehållstillstånd av anknytningsskäl. 2.1.2 Migrationsverksamheten varierar mellan utlandsmyndigheter Utlandsmyndigheterna handlägger ofta både viserings- och uppehållstillståndsärenden, men en ärendetyp kan dominera och antal ärenden kan variera. Utlandsmyndigheter i /handlägger t.ex. betydligt fler viseringsärenden än myndigheter i andra regioner medan utlandsmyndigheter i /och handlägger fler uppehållstillståndsärenden.23 22Statskontoret, Migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. 23Statskontoret, Migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. 2017:23 och uppgift från , . R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R Vissa utlandsmyndigheter har även stora säsongsvariationer i ärendemängd. Det finns även skillnad i hur resurskrävande handläggningen är. I vissa länder i främst och är förekomsten av falska handlingar hög, och då krävs en betydande arbetsinsats för att granska handlingarnas giltighet. Vidare kräver avslagsbeslut på viseringsansökningar en större arbetsinsats än beviljande beslut, eftersom ett avslag ska motiveras.24 Det skiljer sig också i hur utlandsmyndigheterna organiserar sin migrationsverksamhet. Utlandsmyndigheter med stor verksamhet har egna migrationssektioner där personalen arbetar enbart med migrationsärenden. Vid myndigheter med mindre verksamhet ingår ofta migrationsverksamheten i en sektion med flera andra verksamhetsområden och personalen arbetar inte uteslutande med migrationsärenden.25 2.1.3Utlandsmyndigheternas resurser har inte följt ärendeutvecklingen Statskontoret har kartlagt kostnaden för migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna och uppskattar att den uppgick till och att den har varit relativt –2016.26 Statskontoret konstaterar att fördelningen av resurser till vissa utlandsmyndigheter inte har följt ärendeökningen. Trots att antalet upphållstillståndsärenden mer än fördubblades vid utlandsmyndigheter i /ökade resurserna inte i samma takt. hade resurserna till dessa utlandsmyndigheter fördubblats.27 2.2Både utsänd och lokalanställd personal arbetar inom migrationsverksamheten Inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna arbetar både UD- utsända migrationshandläggare och lokalanställda migrationsassistenter. Vid vissa utlandsmyndigheter arbetar även migrationssambandsmän.28 Vid utlandsmyndigheterna arbetar runt 25–30 personer som migrationshandläggare. Migrationshandläggarna är anställda av UD på tvåårskontrakt med möjlighet till förlängning. UD sänder också ut cirka 35 24Statskontoret, Migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. 25Riksrevisionens sammanställning av utlandsmyndigheternas arbetsordningar. 26Statskontoret, Migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. 27Statskontoret, Migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. 28Se 2 kap. 5 § förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen och 2 § förordningen (2007:996) med instruktion för . 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N förstärkningshandläggare på korttidskontrakt till myndigheter med stor migrationsverksamhet. De flesta handläggarna är under sin tjänstgöringstid vid utlandsmyndigheten tjänstlediga från . Handläggarnas huvudsakliga uppgift är att handlägga och fatta beslut i viseringsärenden. Vissa ordinarie handläggare är även chef för migrationssektionen. Utlandsmyndigheter med liten migrationsverksamhet har ofta inte någon utsänd migrationshandläggare, utan istället ansvarar annan utsänd personal för verksamheten.29 2.2.2 Lokalanställd personal inom migrationsverksamheten Vid utlandsmyndigheterna arbetar runt 170 lokalanställda som migrationsassistenter och de är anställda av utlandsmyndigheten.30 Arbetsuppgifterna är främst att bereda viseringsärenden inför beslut och att genomföra intervjuer med sökande i uppehållstillståndsärenden. 2.2.3 Migrationssambandsmän som är utsända av Vissa utlandsmyndigheter har även migrationssambandsmän som är utsända av . fanns tio utsända sambandsmän.31 Migrationssambandsmännen har individuella uppdragsbeskrivningar, med tyngdpunkt på omvärldsbevakning eller arbetsledning. hade sex sambandsmän ett arbetsledande uppdrag och fyra hade ett omvärldsbevakande uppdrag. Samtliga sambandsmän har även i uppdrag att ge stöd till de utlandsmyndigheter som ingår i respektive sambandsmans region.32 Innan sänder ut en sambandsman samråder myndigheten med UD om ortsplacering och typ av uppdrag.33 29Intervju vid UD, och . 30Se 1 § föreskrifter (UF 2010:5) om lokala anställningar vid utlandsmyndigheterna och e-post från UD, . Uppgiften om antalet lokalanställda migrationsassistenter avser årsarbetskrafter. 31Dokument från , : Uppdragsbeskrivning migrationssambandsman med omvärldsbevakande och arbetsledande uppdrag. hade även fem återvändandesambandsmän vid olika utlandsmyndigheter samt två utsända migrationssambandsmän som inte var stationerade på utlandsmyndigheter. Dessa sambandsmän arbetar inte med handläggningen av viserings- och uppehållstillståndsärenden vid utlandsmyndigheterna. 32Dokument från , : Uppdragsbeskrivning migrationssambandsman med omvärldsbevakande och arbetsledande uppdrag. 33Regeringskansliet (UD) (promemoria ) Personal på utlandsmyndighet med annan huvudman än UD och () (promemoria ) Överenskommelse mellan gällande personal som placerar på utlandsmyndigheterna. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R 2.3 Handläggningen av migrationsärenden Nedan redovisas de huvudsakliga momenten i handläggningen av uppehållstillstånds- och viseringsärenden, se figur 1 respektive figur 2. Sökande som vill ansöka om uppehållstillstånd kan antigen lämna in sin ansökan vid en utlandsmyndighet eller elektroniskt via webbplats.34 Figur 1 De huvudsakliga momenten i handläggningen av uppehållstillståndsärenden Ansökan lämnas vid utlandsmyndighet Vid flera utlandsmyndigheter måste sökande boka tid för inlämnande av ansökan. Sökande besöker utlandsmyndigheten och lokalanställda tar emot ansökan, avgift, handlingar, tar upp biometri och registrerar uppgifterna. Lokalanställda intervjuar sökande och granskar handlingar. Som stöd för intervjun finns intervjumallar. Sökande lämnar in ansökan och betalar avgiften. bedömer behov av utredning och därefter bokar sökande tid vid utlandsmyndighet. Sökande besöker utlandsmyndigheten och lokalanställda tar emot handlingar, tar upp biometri och registrerar uppgifterna. Lokalanställda intervjuar sökande enligt instruktioner från och granskar handlingar. tar över ärendet och fattar beslut. Ytterligare utredningsinsatser vid utlandsmyndigheten kan bli aktuellt innan beslut. informerar sökanden om beslutet. Om ansökan beviljas hämtar den sökande ett uppehållstillståndskort vid utlandsmyndigheten. 34Ett antal honorärkonsulat genomför vissa förvaltningsuppgifter i uppehållstillståndsärenden genom att de tar emot ansökningar och genomför intervjuer med sökande. UD har beslutat att migrationsverksamheten vid honorärkonsulaten ska upphöra och därför är inte honorärkonsulatens uppgifter i handläggningen av uppehållstillståndsärenden inkluderad i figur 1. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det finns tre sätt för sökande att lämna in en viseringsansökan: vid en utlandsmyndighet, elektroniskt via webbplats35 eller via den externa tjänsteleverantören Figur 2 De huvudsakliga momenten i handläggningen av viseringsärenden Vid flera utlandsmyndigheter måste sökande boka tid för inlämnande av ansökan. Sökande besöker utlandsmyndigheten och lokalanställda tar emot ansökan, avgift, handlingar, tar upp biometri, genomför i vissa fall en intervju med sökande och registrerar uppgifterna. Lokalanställda granskar handlingar. Sökande lämnar in ansökan, betalar avgiften och bokar tid vid utlandsmyndighet. Sökande besöker utlandsmyndigheten och lokalanställda tar emot handlingar, tar upp biometri, genomför i vissa fall en intervju med sökande och registrerar uppgifterna. Lokalanställda granskar handlingar. Vid vissa av VFS-Globals kontor måste sökande boka tid för inlämnande av ansökan. Sökande besöker VFS-Global som tar emot ansökan, avgift, handlingar, tar upp biometri. Ansökan skickas till utlandsmyndigheten. Lokalanställda registerar ansökan, granskar handlingar och genomför i vissa fall en intervju med sökande. Utsänd personal fattar beslut. Om ansökan beviljas fästs ett viseringsmärke i den sökandes pass. Den sökande hämtar beslutet Den sökande hämtar beslutet Den sökande hämtar beslutet 2.4Ansvarsfördelningen för migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna Ansvaret för migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna är delat mellan utlandsmyndigheterna, UD och . Utlandsmyndigheterna ansvarar för sin egen verksamhet och handläggningen av migrationsärenden medan UD ansvarar för att styra, utveckla och finansiera verksamheten. ansvarar för verksamhets- och processtöd i handläggningen av migrationsärenden. 35Migrationsverkets webbplats () Ansökan på webben för att besöka . Vid fem utlandsmyndigheter kan sökande lämna in ansökningar elektroniskt via webbplats. 3627 av de 54 utlandsmyndigheter som handlägger viseringsärenden har avtal med tjänsteleverantören (e-post från UD, och uppgift från UD, ). R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R Utlandsmyndigheternas ansvar för migrationsverksamheten regleras i viseringskodexen37 och förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen. Utlandsmyndighetschefernas ansvar och uppgifter framgår av utrikesrepresentationens instruktion och i UD:s föreskrifter. Av utrikesrepresentationens instruktion framgår att chefen för en utlandsmyndighet ansvarar för myndighetens verksamhet.38 Vidare ska chefen bl.a. se till att verksamheten bedrivs författningsenligt och effektivt och att den utvecklas och anpassas till de krav som ställs på den samt främja goda arbetsförhållanden och ta till vara och utveckla medarbetarnas kunskaper, färdigheter och erfarenheter.39 Varje utlandsmyndighet ska upprätta en arbetsordning, som ska fastställas av chefen för utlandsmyndigheten. Arbetsordningen ska bl.a. innehålla uppgifter om myndighetens verksamhet och organisation, arbetsuppgifternas fördelning och beslutsordning.40 Chefen för en utlandsmyndighet kan delegera ansvar och uppgifter till personalen vid utlandsmyndigheten, t.ex. ansvaret för att leda arbetet inom migrationsverksamheten.41 Chefen för en utlandsmyndighet ska även efter samråd med och med beaktade av tilldelade resurser fastställa en verksamhetsplan för myndigheten, följa upp verksamheten och analysera resultatet.42 Av utrikesrepresentationens instruktion framgår att utlandsmyndigheterna i administrativt hänseende är direkt underställda Regeringskansliet.43 I praktiken innebär det att UD bl.a. beslutar om utlandsmyndigheternas budget, den utsända personalen vid utlandsmyndigheterna, fastighetsfrågor och säkerhetsskydd. Utlandsmyndigheterna finansieras från UD:s anslag Utlandsmyndigheterna har inte egna anslag utan finansieras från (UD:s) anslag.44 Anslaget omfattar även 37EUT L 243, , s. 1–58. 382 kap. 7 § förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen. 392 kap. 9 § förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen. 40Se 2 kap. 12 § förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen och 1 § föreskrifter (UF 2009:10) om arbetsordning och delegering av beslutande rätt vid utlandsmyndigheterna. 41Jmf 2 kap. 13 § förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen och föreskrifter (UF 2009:10) om arbetsordning och delegering av beslutande rätt vid utlandsmyndigheterna. 422 kap. 8 § förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen. 431 kap. 6 § förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen. 44Anslag 4:1 m.m. under utgiftsområde 1 . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna, förutom den del som handlar om verksamhets- och processtöd till utlandsmyndigheterna. Denna del finansieras av anslag.45 UD får meddela föreskrifter för utlandsmyndigheterna Av utrikesrepresentationens instruktion framgår att får meddela styrande föreskrifter om utlandsmyndigheternas organisation och verksamhet.46 Det är UD som på vägnar beslutar om föreskrifterna.47 I tillägg till föreskrifter styr UD även genom riktlinjer. Därutöver finns stödjande dokument i form av bl.a. vägledningar.48 Av utrikesrepresentationens instruktion framgår att utövar tillsyn över utlandsmyndigheterna.49 Tillsynen utövas främst av UD:s inspektörer som inspekterar ett antal utlandsmyndigheter.50 Av föreskriften om inspektörernas verksamheter framgår att bör delta vid inspektion av en utlandsmyndighet där migrationsfrågor är betydande.51 är förvaltningsmyndighet för frågor som rör bl.a. uppehållstillstånd, arbetstillstånd och visering.52 I myndighetens uppgifter ingår också att bistå utlandsmyndigheterna med verksamhets- och processtöd för handläggningen av frågor inom migrationsområdet.53 Detta stöd består av utsända migrationssambandsmän, en backoffice-grupp där hemmastationerade migrationssambandsmän ingår, en av migrationsärenden vid utlandsmyndigheterna, cirkulär för utlandsmyndigheterna och viss utbildning av personal som arbetar inom migrationsverksamhet vid utlandsmyndigheterna. tillhandahåller också funktionsspecifikt IT-stöd och ärendehanteringssystem.54 är personuppgiftsansvarig för behandlingen av personuppgifterna i ärendehanteringssystemen och ansvarar för att bedöma vilken 45Anslag 1:1 under utgiftsområde 8 Migration. 46Se 4 kap. 3 § förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen. 47Se 6 § 3 föreskrifter (RKF 2016:8) med arbetsordning för . 48Regeringskansliet (UD) (promemoria ) regelverk: en kort sammanfattning. 494 kap. 1 § förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen. 50Intervju vid UD, . 519 § föreskrifter (UF 2009:1) om inspektörernas verksamhet, senast ändrad genom UF 2017:5. 52Se 1 § förordningen (2007:996) med instruktion för . 53Se 2 § förordningen (2007:996) med instruktion för . 54SOU 2017:14 Migrationsärenden vid utlandsmyndigheterna. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R tillgång till uppgifter i systemen som personalen vid utlandsmyndigheterna ska ha.