prop · H503234 · 2018-04-19 00:00:00 — När sanktionsavgiftens storlek fastställs ska särskild hänsyn tas till antal passagerare på flyg- ningen och om lufttrafikföretaget har begått en överträdelse. Sanktionsavgiften får sättas ned helt eller delvis om överträdelsen är ursäktlig eller om det annars med hänsyn till omständigheterna skulle vara oskäligt att ta ut avgiften. 3 § beslutar om sanktionsavgift för lufttrafikföretag. Sanktionsavgiften tillfaller staten. 4 § En sanktionsavgift får endast beslutas om den som avgiften ska tas ut av har fått tillfälle att yttra sig från den dag då överträdelsen ägde rum. 5 § En sanktionsavgift ska betalas till från det att beslutet om att ta ut avgiften fick laga kraft eller inom den som anges i beslutet. Om sanktionsavgiften inte betalas inom den tid som anges i första stycket, ska lämna den obetalda avgiften för indrivning. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får verkställighet ske enligt utsökningsbalken. Avgiften faller bort i den utsträckning verkställighet inte har skett från det att beslutet fick laga kraft. 6 § beslut om sanktionsavgift får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Överträdelser av personuppgiftsansvarig myndighet 7 § En sanktionsavgift får tas ut av en personuppgiftsansvarig myndighet vid överträdelse av bestämmelserna i 1.1 kap. 5 eller 7 §, 2.någon av 3 kap. 2 eller 4–11 §§, 3.4 kap. 7, 9 eller 11 §, eller 4.5 kap. 1, 2 eller 4 §. 8 § Vad som anges i 6 kap. 3 § tredje stycket och 4–8 §§ brottsdatalagen (2018:000) ska tillämpas när en sanktionsavgift tas ut enligt 7 §. Sanktionsavgiften ska vara högst . Det framgår av 7 kap. 3 § brottsdatalagen att tillsynsmyndighetens beslut om sanktionsavgift kan överklagas. Rätt att meddela föreskrifter 9 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om sanktionsavgifter enligt denna lag. 7 kap. Övriga bestämmelser 1 § Vid behandling i strid med 1 kap. 5 eller 7 § eller 3 kap. 9 § ska 4 kap. 10 § brottsdatalagen (2018:000) om en registrerads rätt till rade- ring eller begränsning av behandling av personuppgifter tillämpas. 2 § Vid behandling i strid med bestämmelser till skydd för personupp- gifter i denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen ska bestämmelsen om skadestånd i 7 kap. 1 § brottsdatalagen (2018:000) tillämpas. 3 § Tillsyn över personuppgiftsbehandling enligt denna lag ska utföras av den nationella tillsynsmyndigheten enligt brottsdatalagen (2018:000) och i enlighet med bestämmelserna om tillsyn i den lagen. Denna lag träder i kraft . PNR-uppgifter som enligt 2 kap. 1 § ska överföras från lufttrafikföretag till enheten för passagerarinformation: 2.datum för bokning och utfärdande av biljett, 3.planerat eller planerade resedatum, 5.adress och kontaktuppgifter (telefonnummer och e-postadress), 6.all betalningsinformation, inklusive faktureringsadress, 8.uppgifter om bonusprogram, 9.resebyrå eller reseagent, 10.passagerarens resestatus, inklusive resebekräftelser, inchecknings- status, upplysningar om passagerare som inte infinner sig och passa- gerare utan bokning, 12.allmänna anmärkningar, inklusive alla tillgängliga uppgifter om ensamresande barn , såsom namn, kön, ålder, språkkunskaper, namn och kontaktuppgifter för den person som följer barnet till in- checkning för avresan och denna persons förhållande till barnet, namn och kontaktuppgifter för den person som hämtar barnet vid ankomsten och denna persons förhållande till barnet samt flygplatspersonal som ledsagar barnet vid avresan respektive ankomsten, 13.biljettinformation, inklusive biljettnummer, datum för utfärdande av biljetten, enkelbiljetter och automatisk biljettprisuppgift, 14.platsnummer och annan platsinformation, 15.information om gemensam linjebeteckning, 17.antal medresenärer och deras namn, 18.all eventuell förhandsinformation (API-uppgifter) som har samlats in, inklusive typ av identitetshandling, identitetshandlingens nummer, utfärdandeland, sista giltighetsdag, nationalitet, efternamn, förnamn, kön, födelsedatum, lufttrafikföretag, flygnummer, utresedatum, ankomst- datum, avreseflygplats, ankomstflygplats, avresetid och ankomsttid, och 19.alla ändringar som har gjorts av de PNR-uppgifter som anges i punkt 1–18. 2.2Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) Härigenom föreskrivs att 25 § polislagen (1984:387) ska ha följande lydelse. Ett transportföretag som befordrar varor, passagerare eller fordon till eller från ska på begäran av eller Säkerhets- polisen skyndsamt lämna de aktuella uppgifter om ankommande och avgå- ende transporter, som företaget har tillgång till. Transportföretaget har endast skyldighet att lämna de uppgifter om passagerare som avser namn, resrutt, bagage och medpassagerare samt sättet för betalning och bokning. får begära uppgifter enligt första stycket endast om uppgifterna kan antas ha betydelse för den brottsbekämpande verksam- heten. Lufttrafikföretag som omfattas av skyldigheten att överföra upp- gifter enligt lagen (2018:000) om flygpassageraruppgifter i brotts- bekämpningen är endast skyldiga att lämna uppgifter i enlighet med första och andra styckena om de behövs i verksamhet som rör nationell säkerhet. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2014:588. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att 15 § lagen (1996:701) om be- fogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen ska ha följande lydelse. Transportföretag som befordrar varor, passagerare eller fordon till eller från skall på begäran av skyndsamt lämna de aktuella uppgifter om ankommande och avgående transporter, som företaget har tillgång till. Transportföretag har endast skyldighet att lämna de uppgifter om passagerare som avser namn, resrutt, bagage och medpassagerare samt sättet för betalning och bokning. får begära uppgifter enligt första stycket endast om uppgif- terna kan antas ha betydelse för brottsbekämpande verksam- het. Vad som anges i första och andra styckena ska inte gälla luft- trafikföretag som omfattas av skyldigheten att överföra uppgifter enligt lagen (2018:000) om flyg- passageraruppgifter i brotts- bekämpningen. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1999:434. 2.4Förslag till lag om ändring i polisdatalagen (2010:361) Härigenom föreskrivs att det i polisdatalagen (2010:361) ska införas en ny paragraf, 1 kap. 4 a §, av följande lydelse. I lagen (2018:000) om flyg- passageraruppgifter i brottsbe- kämpningen och i föreskrifter som regeringen har meddelat i anslut- ning till den lagen finns det sär- skilda bestämmelser om behand- ling av personuppgifter. Om det i dessa författningar finns avvikande bestämmelser, ska de tillämpas i stället för bestämmelserna i denna lag. Denna lag träder i kraft . 2.5Förslag till lag om ändring i tullagen (2016:253) Härigenom föreskrivs att det i tullagen (2016:253) ska införas en ny paragraf, 4 kap. 6 a §, av följande lydelse. Vad som anges i 6 § ska inte gälla lufttrafikföretag som om- fattas av skyldigheten att överföra uppgifter enligt lagen (2018:000) om flygpassageraruppgifter i brottsbekämpningen. Denna lag träder i kraft . 2.6Förslag till lag om ändring i tullbrottsdatalagen (2017:447) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 8 § tullbrottsdatalagen (2017:447) ska ha följande lydelse. Personuppgifter som har lämnats till från transportföretag enligt 4 kap. 6 § tullagen (2016:253) eller 15 § lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen får behandlas i den utsträckning det är tillåtet enligt dessa lagar och enbart i den utsträckning det behövs för planering av kontrollverksamheten och urval av kontrollobjekt. Om det behövs i ett enskilt fall får sådana personuppgifter behandlas för något annat ändamål som anges i 5 § och göras gemensamt till- gängliga. I lagen (2018:000) om flyg- passageraruppgifter i brottsbe- kämpningen och i föreskrifter som regeringen har meddelat i anslut- ning till den lagen finns det sär- skilda bestämmelser om behand- ling av personuppgifter. Om det i dessa författningar finns avvikande bestämmelser, ska de tillämpas i stället för bestämmelserna i denna lag. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning antog och rådet direktiv (EU) 2016/681 om användning av passageraruppgiftssamlingar (PNR- uppgifter) för att förebygga, förhindra, upptäcka, utreda och lagföra terro- ristbrott och grov brottslighet (nedan kallat PNR-direktivet). Direktivet ska vara genomfört i svensk rätt . Direktivet och rättelse av detta bifogas som bilaga 1 och 2. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur PNR-direktivet ska genomföras i svensk rätt (dir. 2016:22). Utred- ningen som antog namnet (Ju 2016:07), överlämnade betänkandet Lag om flygpassageraruppgifter i brottsbekämpningen (SOU 2017:57) . En sammanfattning av betänkandet och dess lagförslag finns i bilaga 3 och 4. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Remissvaren finns tillgängliga i (Ju2017/05570/L4). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Regeringen följer i allt väsentligt Lagrådets synpunkter. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitten 9.2, 9.10, 10.1, 10.2.2, 10.3, 14.1.3, 14.1.5 och 14.1.6 och i författningskommentaren. Vissa redak- och språkliga ändringar har gjorts i förhållande till lagråds- remissens lagförslag. Terroristattentat har under senare årtionden lett till nya initiativ för att förbättra säkerheten. har den internationella organiserade brottsligheten ökat. Organiserad brottslighet och terrorism är företeelser som ofta inbegriper internationella resor. Som en följd av detta har myndigheter i flera länder i allt större utsträckning börjat samla in och analysera flygpassageraruppgifter (PNR-uppgifter) i syfte att bekämpa terrorism och annan allvarlig brottslighet. Ett unionsgemensamt regelverk för insamling och användning av PNR- uppgifter i brottsbekämpande verksamhet har diskuterats . överlämnade kommissionen ett förslag till rådets rambeslut om användande av PNR-uppgifter i brottsbekämpningssyfte. Förslaget för- handlades men blev inaktuellt när Lissabonfördraget trädde i kraft . lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om användning av PNR-uppgifter för bekämpande av terroristbrott och all- varliga brott. Förslaget syftade till att enhetligt reglera insamling, sparande och behandling av flygpassageraruppgifter. I huvudsak fanns det två skäl till förslaget. Det första var att bidra till medlemsstaternas möjligheter att bekämpa och skydda medborgarna från allvarliga brott, Det andra var att undvika utvecklandet av olika PNR-system inom EU vilket skulle kunna leda till rättsosäkerhet, ökade kostnader och risk för bristande skydd för den personliga inte- griteten. Rådet var tidigt positivt till förslaget. dröjde dock länge med att ta ställning, bl.a. eftersom det ansågs behövas ett starkare skydd för den personliga integriteten. av förhandlingar och sedan ett antal terroristattentat genomförts i , kom rådet och parlamentet överens om ett gemensamt förslag till reglering. Direktivets innehåll och syfte PNR är en förkortning av den engelska benämningen . I den svenska versionen av direktivet har detta begrepp översatts till passageraruppgiftssamling och PNR-uppgifter. Det som åsyftas är uppgifter som passagerare lämnar vid bokning av flygresor samt vid in- checkning. Uppgifterna kan till exempel avse namn, resedatum, resväg, bagageinformation och betalningssätt. PNR-direktivet utgör ett uniongemensamt regelverk för insamling och användning av PNR-uppgifter i viss brottsbekämpande verksamhet. Upp- gifterna kan t.ex. användas för att sålla ut tidigare okända passagerare som skulle kunna vara intressanta för myndigheterna att kontrollera. PNR-uppgifterna kan även användas i samband med brottsutredningar eller för att analysera och fastställa misstänkta rese- och beteende- mönster. Direktivet reglerar skyldigheten för lufttrafikföretag att överföra redan insamlade uppgifter till enheter för passagerarinformation i medlems- staterna. Direktivet anger också för vilka ändamål uppgifterna får be- handlas samt hur länge uppgifterna får och ska lagras och under vilka förutsättningar de ska överföras till olika mottagare. Målen för direktivet är bl.a. att trygga säkerheten, skydda personers liv och säkerhet samt att inrätta en rättslig ram till skydd för PNR-uppgifterna vid behöriga myn- digheters behandling av dessa. Direktivet är indelat i fyra kapitel och innehåller sammanlagt 22 artiklar. Artiklarnas innehåll redovisas i anslutning till regeringens överväganden om artiklarnas implementering. 5 Dagens reglering och användning av PNR-uppgifter i brottsbekämpningen Brottsbekämpande myndigheter hanterar information från transportföretag, inklusive flygbolag, för brottsbekämpande ändamål. Flygbolagen är under vissa förutsättningar skyldiga att överlämna upp- gifter om sina passagerare till brottsbekämpande myndigheter. För och Säkerhetspolisens del regleras detta i 25 och 26 §§ polislagen (1984:387). På begäran av eller Säkerhetspolisen ska ett transportföretag som befordrar varor, passa- gerare eller fordon till eller från skyndsamt lämna de aktuella uppgifter om ankommande och avgående transporter som företaget har Uppgifter om passagerare ska avse namn, resrutt, bagage, medpassagerare samt sättet för betalning och bokning. in uppgifterna endast om de kan antas ha betydelse för den brotts- I övrigt innehåller regleringen ingen be- gränsning i fråga om för vilken slags brottslighet uppgifterna får an- Avsikten är dock inte att uppgifterna ska begäras in för att be- kämpa rena bagatellbrott. Detta framgår redan av proportionalitets- principen i 8 § polislagen (se prop. 1996/97:175 s. 68). Uppgifterna kan lämnas genom terminalåtkomst dvs. Detta innebär att myndigheterna har möjlighet att söka direkt i får emellertid ta del av uppgifterna på detta sätt endast i den omfattning och som behövs för att kontrollera aktuella transporter. Regleringen är inte avsedd att tillåta någon systematisk kartläggning av resandeströmmar eller något generellt insamlande av uppgifter. inte heller avsett att uppgifter om resande ska registreras, bevaras eller bearbetas på ett sådant sätt att personregister med uppgifter om resande Uppgifter som inhämtas genom terminalåtkomst anses fort- farande tillhöra och förvaras hos transportföretaget (jfr prop. 1995/96:166 s. 84). Uppgifter om enskilda som har lämnats ut på annat sätt än genom terminalåtkomst ska förstöras, om de visar sig sakna betydelse för utredning eller lagföring av brott. uppgifterna anses ha betydelse för utredning eller lagföring får in- formationen sparas i enskilda brottsutredningar med stöd av be- stämmelserna i polisdatalagen (2010:361). arbetar i en begränsad omfattning med PNR- uppgifter för att förhindra allvarlig brottslighet i form av narkotika- smuggling, människosmuggling och penningtvätt. används både för att hitta kända personer och för att leta efter mönster som kan indikera att en person är av intresse, s.k. profilering. flygbolag tillhandahåller terminalåtkomst till sitt bokningssystem. PNR-uppgifter som behandlas utgörs främst av sådan information som finns tillgänglig på de passagerarlistor som flygbolagen manuellt tillhandahåller vid förfrågan. Vid sådana förfrågningar kan uppgifterna överlämnas i pappersform från flygbolagen över disk. även levereras via fax eller e-post. Kvaliteten på informationen skiljer sig åt då flygbolagen har olika reservations- och incheckningssystem. analysen av de uppgifter som inhämtas sker manuellt eftersom Polis- myndigheten saknar tekniskt stöd för hantering av uppgifterna. passagerare hanteras individuellt vilket är ett tidskrävande arbete. ställer också höga krav på analytikern eftersom antalet parametrar som ska granskas kan vara stort. Bristen på it-stöd hindrar en kontinuerlig bevakning då antalet resenärer är för stort för att uppgifterna ska kunna Analysarbetet blir också extremt krävande med långa handläggningstider och innebär att enbart ett fåtal av alla resenärer kan Säkerhetspolisen arbetar med insamling av PNR-uppgifter i sitt arbete med kontraterrorism, kontraspionage, författningsskydd och PNR-uppgifter används främst för kartläggning. fällen då PNR-uppgifter behövs tas en direktkontakt med det flygbolag som bedöms kunna ge efterfrågade uppgifter. Säkerhetspolisen saknar terminalåtkomst till system som lagrar PNR-uppgifter. Vissa passa- geraruppgifter kan komma myndigheten till handa via myndighets- samverkan. Säkerhetspolisen saknar tekniskt stöd för hantering av PNR- uppgifter och all hantering sker manuellt. Underlaget är varierande beroende på vilket flygbolag som har levererat uppgifterna och det krävs ett stort manuellt arbete för att mata in informationen i analyssystemen. Även har till uppgift att bl.a. bekämpa brott. I den brottsbe- kämpande verksamheten har till uppgift att förebygga och motverka brottslighet i samband med in- och utförsel av varor. Det är som ansvarar för personkontrollen vid våra yttre grän- ser, medan svarar för varukontrollen. I likhet med och Säkerhetspolisen har möjlighet att inhämta vissa passageraruppgifter från transport- företag om uppgifterna kan antas ha betydelse för dess brottsbekämpande verksamhet. Bestämmelserna finns i 4 kap. 6–8 §§ tullagen (2016:253) samt i 15 och 16 §§ lagen (1996:701) om befogenhet vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. Bestämmelserna motsvarar de i 25 och 26 §§ polislagen. Kompletterande bestämmelser finns i 4 kap. 4–9 §§ tullförordningen (2016:287) och i 3– 7 §§ förordningen (1996:702) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. Användningen av passageraruppgifter inom regleras i övrigt i 2 kap. 8 och 9 §§ tullbrottsdatalagen (2017:447). är den myndighet som i störst utsträckning använder PNR- uppgifter . Uppgifterna används främst för att upptäcka brottslighet i form av smuggling av bl.a. narkotika och dopningsmedel. begär in eller hämtar själv in PNR-uppgifter från flyg- bolagen. har terminalåtkomst till vissa flygbolags boknings- system. Uppgifterna skickas även till från flygbolagen via e- post eller fax. Informationen inkommer i ett stort antal olika format. För att underlätta en snabb och effektiv sökning för planering och urval av lämpliga kontrollobjekt formateras uppgifterna om till ett användar- vänligt format och sammanställs elektroniskt. Sammanställningen sker i ett avgränsat system. har således visst systemstöd till sin hjälp vid överföringen av uppgifterna. All inhämtning, profilering och analys av uppgifterna hanteras dock manuellt. använder PNR- uppgifter för att profilera okända personer. har åtkomst till bokningsuppgifter från 32 flyg- bolag, antingen via terminalåtkomst eller genom att flygbolagen skickar sina uppgifter till . Hur stor del av dessa uppgifter som Tull- verket faktiskt tar del av varierar. Alla grova narkotikabeslag i passagerartrafiken 2015 på var baserade på tillgång till PNR-uppgifter. Alla gripna kurirer var tidigare okända för svenska myndigheter. Samtliga beslag avsåg flygningar inom EU. PNR-uppgifter bör skiljas från s.k. API-uppgifter (Advance Passenger Information). API-uppgifter avser främst sådan information som finns på passets maskinläsbara del, såsom namn, födelsedatum, nationalitet och passnummer. I rådets direktiv /82/EG av om skyl- dighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare (API- direktivet) regleras transportörers skyldighet att på begäran förse natio- nella myndigheter med sådana passageraruppgifter inför resor från länder som inte tillhör Europeiska unionen och inte heller har träffat avtal om samarbete enligt med konventionsstaterna. API- direktivet syftar till att förbättra gränskontrollerna och bekämpa olaglig invandring. Direktivet har genomförts i svensk rätt främst genom nya be- stämmelser i utlänningslagen (2005:716) och lagen (2006:444) om passa- gerarregister. API-uppgifter används huvudsakligen som ett verktyg för identifiering. Uppgifterna kan därmed användas som ett led i gränskontrollerna. API- uppgifterna kan dock även användas av brottsbekämpande myndigheter för att identifiera misstänkta och eftersökta personer. Uppgifterna kan även komma till användning i underrättelsearbetet med att exempelvis kartlägga var vissa personer har befunnit sig . Trans- portörers uppgiftsskyldighet m.m. regleras i 9 kap. 3 a–f §§ utlännings- lagen. Bestämmelser om behandlingen av de uppgifter som överförts till enligt 9 kap. 3 a § utlänningslagen finns i lagen om passagerarregister. Europeiska unionen har enats om en genomgripande dataskyddsreform som ska vara genomförd . Reformen omfattar dels och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upp- hävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), här kallad dataskyddsförordningen, dels och rådets direktiv (EU) 2016/680 av om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut /977/RIF, här kallat dataskydds- direktivet. Dataskyddsförordningen utgör en ny generell reglering för behandling av personuppgifter inom EU och kommer att ersätta dataskyddsdirektivet . Förordningen, som är direkt tillämplig, kommer att utgöra den generella regleringen för skyddet av personuppgifter inom EU. kommer därigenom att gälla t.ex. för lufttrafikföretags behandling av PNR- uppgifter. Förordningen reglerar bl.a. grundläggande principer för behandling av personuppgifter, den registrerades rättigheter, personuppgiftsansvar, till- syn över personuppgiftsbehandling och rätten för enskilda att få tillgång till rättsmedel och sanktioner mot ansvariga som inte lever upp till förord- ningens krav. Regeringen har beslutat propositionen Ny data- skyddslag. I propositionen föreslås att personuppgiftslagen upphävs och att en ny lag med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds- förordning införs. Dataskyddsdirektivet ska dels skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter, särskilt deras rätt till skydd av personuppgifter, dels underlätta det informationsutbyte mellan behöriga myndigheter som är nödvändigt enligt unionsrätt eller nationell rätt. Direktivet ersätter data- skyddsrambeslutet. I förhållande till nuvarande svensk reglering inne- håller det nya dataskyddsdirektivet en delvis ny eller mer detaljerad re- glering om rättigheter för enskilda och om skyldigheter för person- uppgiftsansvariga eller biträden när det gäller bl.a. datasäkerhet, doku- mentation och loggning, konsekvensanalyser och förhandssamråd med tillsynsmyndighet och regler om underrättelser vid s.k. personuppgifts- incidenter. Direktivet innehåller också regler som anpassats för rätts- aktens tillämpningsområde om överföring av personuppgifter till tredje- land och internationella organisationer. Även när det gäller uppgifter och befogenheter för en tillsynsmyndighet innehåller direktivet särskilt an- passade bestämmelser. Enligt direktivet har enskilda vissa rättigheter, bl.a. att få vända sig till en tillsynsmyndighet med klagomål, att få till- gång till rättsmedel både mot tillsynsmyndighetens beslut och mot åt- gärder av en personuppgiftsansvarig eller biträde samt att få ersättning av ansvariga som inte lever upp till direktivets krav. Direktivet förpliktar även medlemsstater att föreskriva regler om sanktioner vid överträdelser av bestämmelser som genomför direktivet. Regeringen har beslutat propositionen Brottsdatalag.