prop · H50375 · 2018-03-13 00:00:00 — skrivelser till regeringen - åtgärder Regeringens skrivelse 2017/18:75 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Redovisningen omfattar huvudsakligen åtgärder –. Dessutom lämnar regeringen vissa uppgifter om antalet gällande författningar. Miljö- och jordbruksutskottet ......................................... Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet ................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen ska i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen (9 kap. 8 § riksdagsordningen). Redovisningen tar upp samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret och äldre riksdagsskrivelser som inte har rappor- terats som slutbehandlade av regeringen (avsnitt 2). ligen sådana åtgärder som vidtagits – För att underlätta för riksdagsutskotten att få en så aktuell bild som möjligt vid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete, har redovisningen fått omfatta även vissa regeringsbeslut från tiden efter den egentliga Liksom tidigare är redovisningen uppställd departementsvis. dagsskrivelse är i regel redovisad under det departement riksdagsskrivel- sen har ställts till. En sådan princip kan dock inte upprätthållas fullt ut. Vissa departement har upphört, andra har tillkommit eller ändrat namn. Även med en i övrigt bibehållen departementsorganisation har ärende- grupper flyttats mellan olika departements verksam- I sådana fall redovisas riksdagsskrivelsen under det depar- tement som är ansvarigt för beredningen av sakfrågorna enligt uppdelningen i bilagan till förordningen (1996:1515) med instruktion för Inom varje departement är riksdagsskrivelserna uppdelade i två huvud- avsnitt, först de äldre riksmötena, därefter de nyare riksmötena /16, 2016/17 och det nu pågående /18 fram . Redovisningen omfattar alla riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen från och med nr 132 från /17 till och med nr 135 från /18. Redovisningen omfattar dessutom de riksdagsskrivelser från tidigare riksmöten som inte har redovisats Vid utvärderingen och uppföljningen av beslut är regeringens åtgärder med anledning av tillkänna- givanden till regeringen av särskilt intresse. De punkter i utskotts- betänkandena som innehåller sådana tillkännagivanden markeras i redovisningen med en asterisk (*). De departementsvisa avsnitten kompletteras med två register. kronologiskt uppställt och innehåller hänvisningar om var i redovis- ningen varje riksdagsskrivelse finns samt uppgifter om vilket riksdags- utskott som berett ärendet och om regeringen har slutbehandlat skrivel- sen eller inte (avsnitt 3). I det andra registret, som innehåller samma sakuppgifter, är riksdagsskrivelserna grupperade efter det utskott där ärendena beretts (avsnitt 4). Ett viktigt inslag i redogörelsen för behandlingen av riksdagsskrivel- serna är lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar. Många av förordningarna är grunden 2017/18:75 för en omfattande normgivning på myndighetsnivå. Därför lämnas i detta sammanhang en aktuell redovisning av regelbeståndet i Svensk författ- ningssamling (SFS) och hos myndigheterna (avsnitt 5). I senaste betänkande om behandlingen av skrivelser (2016/17:KU21) uttalade sig utskottet om regeringens hantering av tillkännagivanden. Utskottet fram- höll när det gällde inte slutbehandlade tillkännagivanden på utskottets eget område att det kan vara värdefullt för om regeringen i t.ex. budgetpropositionen återkommer till och redovisar beredningsläget för dessa tillkännagivanden. Utskottet betonade också att det är angeläget att regeringen i den proposition där ett tillkännagivande behandlas är tydlig med huruvida det aktuella tillkännagivandet är slutbehandlat eller inte med det som redovisas och föreslås. Enligt utskottet ges utskotten då en möjlighet att reagera i samband med att regeringen gör sin bedömning och frågan kan behandlas i sitt sakliga sammanhang. När det gällde de fall som togs upp i utskottens yttranden om inte slutbehandlade tillkännagivanden förutsatte konstitutions- utskottet att regeringen beaktade utskottens uttalanden, vilket innebar att regeringen borde vidta åtgärder skyndsamt och återkomma till så snabbt som möjligt. Den mer formella redovisningen av vidtagna åtgärder kunde enligt utskottet ske i skrivelse 75, men utskottet framhöll att det fanns skäl för regeringen att återkomma till i de aktuella frågorna . När det gäller de tillkännagivanden som togs upp i utskottens yttranden har regeringen haft ambitionen att återkomma till i budget- propositionen eller i något annat lämpligt sammanhang före skrivelse 75. Så har också skett i flertalet av dessa tillkännagivanden. Även beträffande ett antal andra tillkännagivanden har regeringen redovisat beredningsläget eller vidtagna eller planerade åtgärder till före skrivelse 75. I de fall där de vidtagna eller planerade åtgärderna legat helt i linje med det aktuella tillkännagivandet eller följt av tidigare till redovisade åtgärder, har regeringen dock ansett att det inte funnits något behov av återkoppling till före skrivelse 75. I de fall där det inte har vidtagits någon åtgärd, t.ex. för att tillkännagivandet är nytt, har regeringen inte heller funnit anledning att återkomma till före skrivelse 75. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 2016/17:KU10 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. skrivelser till regeringen – åtgärder Skr. 2016/17:75, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. Verksamheten i Europeiska unionen Skr. 2016/17:115, bet. 2016/17:UU10 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. 2016/17:KU20 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet Skr. 2016/17:103, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. Utgiftsområde 1 Prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:KU1 Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om anslag m.m. inom utgiftsområde 1. p. a) anslagen : beslutade regeringen regleringsbrev för budget- avseende (anslag 4:1), och beslutade regeringen regleringsbrev för avseende för europapolitiska studier (anslag 9:1). 2001/02:74, mot. 2001/02:K51, bet. redovisad, se skr. 2002/03:75 (Ju 66), 2003/04:75 (Ju 38), 2004/05:75 (Ju 26), 2005/06:75 (Ju 16), 2006/07:75 (Ju 13), 2007/08:75 (Ju 10), 2008/09:75 (Ju 8), 2009/10:75 (Ju 7), 2010/11:75 (Ju 4), 2011/12:75 (Ju 3), 2012/13:75 (Ju 2), 2013/14:75 (Ju 1), 2014/15:75 (Ju 1), 2015/16:75 (Ju 1) och 2016/17:75 (Ju 1). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om ett utvidgat grundlagsskydd för ny kommunikation som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om en översyn av bestämmelserna med hänsyn till framtida användning av ny teknik (bet. 2001/02:KU21 s. 22). , som bl.a. hade i uppdrag att överväga om man i längden bör behålla en teknikberoende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten, överlämnade 2012 sitt slutbetänkande, En översyn av tryck- och yttrandefriheten (SOU 2012:55). Delar av betänkandet har lett till en proposition (prop. 2013/14:47). Regeringen tillsatte en ny parlamentariskt sammansatt kommitté (dir. 2014:97), , som bl.a. fick i uppdrag att vidare utreda vissa av de frågor som hade övervägt. Uppdraget omfattade bl.a. det som tillkännagivandet avser. Kommittén redovisade sina slutsatser i betänkandet Ändrade mediegrundlagar (SOU 2016:58) som överläm- nades till regeringen . Regeringen behandlar kommitténs förslag i propositionen Ändrade mediegrundlagar (prop. 2017/18:49). Förslagen omfattar bl.a. de delar som tillkännagivandet avser. Punkten är slut- behandlad. Statlig förvaltning, m.m. 2004/05:K410 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2005/06:75 (Ju 32), 2006/07:75 (Ju 18), 2007/08:75 (Ju 14), 2008/09:75 (Ju 10), 2009/10:75 (Ju 9), 2010/11:75 (Ju 5), 2011/12:75 (Ju 4), 2012/13:75 (Ju 3), 2013/14:75 (Ju 2), 2014/15:75 (Ju 2), 2015/16:75 (Ju 2) och 2016/17:75 (Ju 2). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 6 om dröjsmål hos myndigheter (reservation 4)*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad som anförs i 2017/18:75 reservationen om dröjsmål (rskr. 2004/05:153 och bet. 2004/05:KU14 s. 45). På regeringens uppdrag (dir. 2008:36) har Förvaltningslagsutred- ningen sett över bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223) och lämnat förslag till en ny lag (SOU 2010:29). I betänkandet behandlas bl.a. frågan, som avses i tillkännagivandet, om vilka åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med alltför långa handläggningstider hos myndigheterna. Regeringen behandlar utredningens förslag i proposi- tionen En modern och rättssäker förvaltning – Ny förvaltningslag (prop. 2016/17:180). Punkten är slutbehandlad. Genomförande av det nya EU-direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning 2012/13:4, bet. redovisad, se skr. 2012/13:75 (Ju 69), 2013/14:75 (Ju 21), 2014/15:75 (Ju 14), 2015/16:75 (Ju 11) och 2016/17:75 (Ju 10). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt c) om noggranna överväganden i fråga om inskränkningar av meddelarfriheten och sekretessbestämmelsernas utformning*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför i betänkandet om att regeringen bör redovisa noggranna överväganden i fråga om inskränkningar av meddelarfriheten och sekretessbestämmel- sers utformning (bet. 2012/13:SkU8 s. 9). Regeringen beslutade propositionen Några frågor om offentlighet och sekretess (prop. 2016/17:208) vari regeringen redovisade sitt arbete med offentlighet och sekretess i EU-samarbetet. Punkten är slutbehandlad. 2012/13:36, mot. 2012/13:C2 och C332, bet. 2012/13:CU6 redovisad, se skr. 2013/14:75 (Ju 24), 2014/15:75 (Ju 17), 2015/16:75 (Ju 13) och 2016/17:75 (Ju 11). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 (reservation 1) om ytterligare förslag om betalningstiderna*: har tillkännagett som sin mening vad som anförs i reservation 1 under punkt 2 (rskr. 2012/13:144 och bet. 2012/13:CU6 s. 14 f.). upprättades inom en promemoria med lagförslag enligt tillkännagivande. Promemorian har remiss- behandlats. har bistått EU-kommis- sionen att genomföra en informationskampanj om betalningstider i . inledde ett arbete med att kartlägga betalningstiderna i för att undersöka vilka eventuella effekter lagstiftningen har haft. Rapporten över denna kartläggning presenterades . presenterade kommis- sionen en rapport över vilka effekter direktivet om bekämpande av sena betalningar har haft inom EU. innovationsminstern in företrädare för näringslivet för att diskutera ett initiativ till självreglering. Målsättningen med dialogen var att förmå näringslivet att vidta åtgärder för att komma till rätta med de långa betaltiderna. Initiativet resulterade i att de 13 största företagen i , i samarbete med representanter för de mindre företagen, tog fram ett underlag till en frivillig uppförandekod. Närings- livets arbete med att färdigställa koden pågår och en slutlig kod kan finnas på plats . I har dessutom ett arbete inletts med att införa en rapporteringsskyldighet i fråga om betalningstider för de stora företagen. Ärendet bereds vidare i . Punkten är inte slutbehandlad. En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess 2012/13:45, mot. 2012/13:Ju6 och Ju7, bet. 2012/13:JuU15 redovisad, se skr. 2013/14:75 (Ju 27), 2014/15:75 (Ju 18), 2015/16:75 (Ju 14) och 2016/17:75 (Ju 12). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om tid för överklagande – socialförsäkringsmål*, p. d), och punkt 2 om tid för överklagande – mål om arbetslöshetsförsäkring*, p. c): har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med en konsekvensbeskrivning av hur enskilda påverkas av en kortare överklagandetid i socialförsäkringsmål och mål om arbetslöshetsför- säkring (bet. 2012/13:JuU15 s. 20). Regeringen beslutade kommittédirektiv Specialisering för skattemål och fortsatt utveckling av förvaltningsprocessen (dir. 2013:49) enligt vilka utredaren skulle genomföra en konsekvensbeskrivning av hur enskilda påverkas av en kortare överklagandetid i socialförsäkringsmål och mål om arbets- löshetsförsäkring. Utredaren avrapporterade uppdraget i betänkandet Fortsatt utveckling av förvaltningsprocessen och specialisering för skattemål (SOU 2014:76). Betänkandet har remitterats och bereds nu i . 2016/17:75 uppgav regeringen att inriktning på arbetet var att under /17 återkomma till med anledning av konsekvensbeskrivningen som avses i punkterna. Tidplanen för återrapporteringen har justerats och inrikt- ningen är att rapportering och förslag kommer att lämnas till under /2018. Punkterna är inte slutbehandlade. Ökad insyn i partiers och valkandidaters finansiering Prop. 2013/14:170, mot. 2013/14:K17, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (Ju 26), 2015/16:75 (Ju 17) och 2016/17:75 (Ju 15). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 4 om definitionen av en bidragsgivares identitet*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad som anförs i betän- kandet om att vissa aspekter avseende uppgifter om en bidragsgivares identitet bör förtydligas (bet. 2013/14:KU35, s. 25–27). riskt sammansatta Kommittén om insyn i finansiering av partier (Ju 2014:15) behandlar i betänkandet Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk (SOU 2016:74) frågan om vilka uppgifter som avses med en bidragsgivares identitet enligt lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier. Regeringen behandlar kommitténs förslag i propositionen Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk 2017/18:55). Förslagen omfattar bl.a. de delar som tillkänna- Punkten är slutbehandlad. 2012/13:Ju201, 2013/14:Ju202, 2012/13:Ju249, 2013/14:Ju290, 2012/13:Ju291, 2012/13:Ju359, 2012/13:Ju373 och 2013/14:Ju412, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 18) och 2016/17:75 (Ju 16). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om att återvända med skydd av polis*: har tillkänna- gett för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om att regeringen ska vidta åtgärder för att förbättra möjligheterna för kvinnor som tvingats fly från eller som lämnat en närstående man och känner rädsla för våld eller hot om våld från honom, att i skydd av polis återvända hem för att hämta sina och eventuella barns tillhörigheter s. 21 f.). uppdrag att utreda vilken vägledning som finns för polisens stöd och hjälp till personer som har utsatts för brott av närstående och att utreda om vägledningen är tillräcklig och enhetlig då den som utsatts för brott behöver hämta tillhörigheter i hemmet (Ju2014/3130/L4). Styrelsen skulle också utreda om det behövdes utbildnings- eller informations- insatser och i så fall genomföra dessa. , som övertagit uppgift, redovisade uppdraget . Myndigheten avser att vidta åtgärder för att förbättra förutsättningarna för polisanställda att göra säkra bedömningar i varje enskilt fall när en person som utsatts för brott av närstående behöver hämta tillhörigheter i hemmet. Relevanta riktlinjer och handböcker kommer att kompletteras och ändras. Förändringarna kommer att spridas både genom de grund- och vidareutbildningar som finns inom myndigheten och genom andra interna informationskanaler som intranätet. Genomförandet av för- ändringsarbetet följs upp. Regeringen har tillgodosett tillkännagivande och har i skr. 2016/17:75 angett att skrivelsen i denna del kan läggas till handlingarna. Regeringen har beslutat att lägga punkten 2 till handlingarna. Punkten är slutbehandlad. Punkt 21 om barnahus*: tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska stimulera myndigheternas arbete med att inrätta fler barnahus. uppfattning bör det finnas minst ett barnahus i varje län. även verka för att barnahusens uppdrag ska omfatta barn , att barnahusens verksamhet utvecklas genom forskning och samverkan samt att verksamheten utvärderas (bet. 2013/14:JuU18 s. 27 f.). Sedan till- kännagivandet beslutades har flera nya barnahus etablerats och barnahus finns i alla län utom , och . Verksamheten omfattar barn och den har varit föremål för översyn. Vidare har ett nationellt – Barnafrid – inrättats vid . Regeringen har beslutat att ge (Barnafrid - Nationellt ) i uppdrag att utvärdera barnahusverksamheterna i (S2018/00212/FST). De åtgärder som tas upp i tillkännagivandet är därmed omhändertagna. Regeringen har tillgodosett tillkännagivande och har i skr. 2016/17:75 angett att skrivelsen i denna del kan läggas till handlingarna. Regeringen har beslutat att lägga punkten 21 till handlingarna. Punkten är slutbehandlad. 2013/14:N423 yrkande 4, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (Ju 39) och 2015/16:75 (Ju 19) och 2016/17:75 (Ju 17). Skrivelsen är inte slutbehandlad. 13 om betalningstider i näringslivet*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför (bet. 2013/14:CU20 s. 51 f.). upprättades inom en promemoria med lagförslag enligt tillkännagivande. Prome- har remissbehandlats. har bistått att genomföra en informationskampanj om betalningstider i . inledde ett arbete med att kartlägga betalningstiderna i för att undersöka vilka eventuella effekter lagstiftningen har haft. Rapporten över denna kartläggning presenterades . presente- rade kommissionen en rapport över vilka effekter direktivet om bekämpande av sena betalningar har haft inom EU. bjöd Närings- och innovationsminstern in företrädare för näringslivet för att diskutera ett initiativ till självreglering. Målsättningen med dialogen var att förmå näringslivet att vidta åtgärder för att komma till rätta med de långa betaltiderna. Initiativet resulterade i att de 13 största företagen i , i samarbete med representanter för de mindre företagen, tog fram ett underlag till en frivillig uppförandekod. Näringslivets arbete med att färdigställa koden pågår och en slutlig kod kan finnas på plats . I har dessutom ett arbete inletts med att införa en rapporteringsskyldighet i fråga om betalningstider för de stora företagen. Ärendet bereds vidare i . Punkten är inte slutbehandlad. Åtgärder för att stärka barnets rättigheter och uppväxtvillkor 2013/14:So13 yrkande 2, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (Ju 68), 2015/16:75 (Ju 20) och 2016/17:75 (Ju 18). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 6 om preskriptionstiden för sexualbrott mot barn*: har tillkännagett som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska låta göra en översyn av om preskriptionstiden för sexualbrott och andra allvarliga övergrepp mot barn kan tas bort. justitie- och migrationsministern att ge en utredare i uppdrag att bland annat överväga om preskription bör avskaffas för sexualbrott och andra allvarliga brott mot barn samt, oavsett ställningstagande, lämna författ- ningsförslag (Ju 2017:H). informerades om uppdraget i budgetpropositionen för 2018 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 s. 45). att lägga skrivelsen till handlingarna. 2014/15:1, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (Ju 93), 2015/16:75 (Ju 22) och 2016/17:75 (Ju 19). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 10 om fler lokala poliser*: har tillkännagett för rege- ringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att öka antalet lokala poliser (bet. s. 35). 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg dock att regeringen inte hade redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. Ett av syftena med ombildningen av polisen har varit att säkerställa en lokalt förankrad och synlig polis i hela För att säkerställa polisreformens intentioner har regeringen under begärt in återrapportering av olika slag. 2015 och 2016 ställde regeringen krav på att löpande hålla regeringen informerad om det fortsatta arbetet med ombildningen. Den löpande avrapporteringen har bl.a. skett på de månatliga mötena mellan rikspolischefen och statssekreteraren. fick också i uppdrag att i årsredovisningen lägga särskild vikt vid redovisningen av genomförandet avseende en lokalt förankrad polisverksamhet. Av redovisningen framgår att har fortsatt arbetet med att stärka det lokala polisarbetet utifrån inriktningen att mer än hälften av resurserna i en polisregion ska finnas i lokalpolisområdena. Genom att öka resurserna vid lokalpolisområdena har det skapats bättre förutsättningar för att bedriva polisverksamheten nära medborgarna. kommunpoliser i samtliga kommuner. redovisades att av regionernas resurser finns på lokalpolisområdesnivå. I regleringsbrevet fick i uppdrag att analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig polis i lokalsamhället. ska också bedöma hur väl myndigheten svarar upp mot behoven av polisiär närvaro i särskilt utsatta områden. Återrapporteringen ska ske i myndighetens årsredovisning som lämnas . I regleringsbrevet har regeringen ålagt att redovisa i vilken utsträckning det finns områdespoliser på lokalpolis- områdesnivå och i vilken utsträckning dessa arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Vidare ska analysera i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter att få akut hjälp från polisen över hela landet samt bedöma i vilken utsträckning ingripandepersonalen kan arbeta brottsförebyggande och vidta långtgående förstahandsåtgärder. Åter- rapportering ska ske i årsredovisningen som ska lämnas . har Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen. Statskontoret har lämnat två av tre rapporter avseende ombildningen. Den första rapporten anger att flera viktiga delar av omorganisationen är genomförda. Statskontoret lyfter bl.a. fram att den operativa flexibiliteten har ökat avsevärt, att har skapat en grund för att styra och leda polisen som en sammanhållen myndighet och att steg har tagits för att komma närmare medborgarna. påpekar de att lokalpolisområdenas behov bör prioriteras ytterligare. I delrapport två bedömer Statskontoret att förutsättningarna för det lokala arbetet har förbättrats men att det fortsatt finns utmaningar. Organisationen måste skapa kontinuitet och uthållighet samt arbeta för att behålla erfarna medarbetare. Uppdraget kommer att slutredovisas . har också behov av fler anställda, både poliser och civilanställda. Regeringen har därför i en rad budgetar tillfört myndig- heten mer resurser. Regeringen har även skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten som kan tillhandahålla polisutbildning. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 21 om bostadsinbrott*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att arbetet mot bostadsinbrott ska prioriteras (bet. 2014/15:JuU1 s. 43). Vissa frågor om bostadsinbrott har behandlats av i betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). Genom lagändringar har bl.a. tydliggjorts att även när en stöld sker i ett boende som inte är permanent ska det kunna leda till att stölden bedöms som grov (prop. 2016/17:131). fick en utredare i uppdrag att utreda bland annat den fråga som tillkännagivandet avser. Uppdraget ska redovisas . informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81, s. 43). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 22 om brott som begås av djurrättsaktivister*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att 2017/18:75 arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister ska prioriteras (bet. 2014/15:JuU1 s. 44). har tidigare inhämtat och sammanställt information från avseende dessa brott.