prop · H50389 · 2018-02-20 00:00:00 — I paragrafen, som har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter, finns bestämmelser om utlämnande av uppgifter för säkerhetsprövning. Övervägandena finns i avsnitt 8.3.7. Innehållet i första stycket har förts över från 24 § säkerhets- skyddslag (prop. 1995/96:129 s. 57 f. och 84 f.). I paragrafen anges att när det gäller vilka uppgifter som får lämnas ut för säkerhetsprövning ska samma omständigheter beaktas som anges i 3 kap. 2 § om säkerhetsprövningens syfte och innehåll. innebär att det utöver pålitlighet från säkerhetssynpunkt, ska beaktas dels om personen kan antas vara lojal mot de intressen som ska skyddas i lagen, dels sådana omständigheter som kan antas innebära sårbarheter i När det gäller uppgifter som rör den kontrollerades make eller sambo får uppgifter lämnas ut för säkerhetsprövning endast om det är absolut nödvändigt. Bestämmelsen motsvarar delvis 21 § första punkten lag (prop. 1995/96:129 s. 83). Det andra stycket innehåller en upplysning om vilken myndighet som ska besluta om huruvida uppgifter ska lämnas ut för säkerhetsprövning. Bestämmelsen motsvaras av 23 § andra stycket säkerhets- Kravet på att beslut fattas av Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden gäller endast i de fall då den myndighet som utför registerkontrollen och den särskilda personutredningen, Säkerhetspolisen, gör bedömningen att uppgifter som framkommit kan ha betydelse för säkerhetsprövningen och därför bör lämnas ut. 20 § Innan en uppgift lämnas ut för säkerhetsprövning ska den som uppgiften gäller ges tillfälle att yttra sig över uppgiften. Detta gäller dock inte om uppgiften omfattas av sekretess i förhållande till den enskilde enligt någon annan bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) än 35 kap. 3 §. Även om uppgiften omfattas av sådan sekretess ska den som uppgiften gäller ges tillfälle att yttra sig innan uppgiften lämnas ut, om hans eller hennes intresse av att få yttra sig skäligen bör ha företräde framför det intresse som sekretessen ska Paragrafen innehåller bestämmelser om enskilds möjlighet att ta del av en uppgift innan den lämnas ut för säkerhetsprövning och har förts över från 25 § säkerhetsskyddslag (prop. 1995/96:129 s. 59 ff. och 85 f.). 2017/18:89 Vissa redaktionella ändringar har gjorts. Någon ändring i sak är inte avsedd. Övervägandena finns i avsnitt 8.3.7. 21 § Sedan ett beslut har fattats med anledning av en säkerhetsprövning ska de handlingar som överlämnats återställas till den överlämnande myndigheten, om inte den har beslutat något annat. Paragrafen innehåller bestämmelser om hanteringen av handlingar efter att ett beslut har fattats med anledning av en säkerhetsprövning och har förts över från 28 § säkerhetsskyddslag, där det anges att handlingar ska återlämnas till Säkerhetspolisen (prop. 1995/96:129 s. 57 f. och 87). Vissa redaktionella ändringar har gjorts. Någon ändring i sak är inte avsedd. Övervägandena finns i avsnitt 8.3.9. Internationell säkerhetsskyddssamverkan och säkerhetsintyg 1 § Ett säkerhetsintyg får utfärdas för personer som har hemvist i och leverantörer med säte i när en annan stat eller en mellanfolklig organisation har ansökt om ett sådant intyg, om 1.behov av ett sådant intyg finns vid internationell samverkan om säkerhetskänslig verksamhet enligt denna lag, eller 2.intyget, utöver vad som följer av 1, kan underlätta för en person eller för en leverantör att delta i en verksamhet som en annan stat eller en mellanfolklig organisation bedömer vara i behov av säkerhetsskydd. Ett intyg enligt första stycket får utfärdas endast om deltagandet avser verksamhet i eller för en stat eller en mellanfolklig organisation som omfattas av ett internationellt åtagande om säkerhetsskydd. Om det finns särskilda skäl får regeringen besluta att ett intyg får utfärdas trots att det inte finns något internationellt åtagande om säkerhetsskydd. Paragrafen innehåller bestämmelser om under vilka förutsättningar som ett säkerhetsintyg kan utfärdas på ansökan av en annan stat eller en mellanfolklig organisation och saknar motsvarighet säkerhetsskyddslag. Övervägandena finns i avsnitt 10.2. Enligt första stycket får ett säkerhetsintyg utfärdas för personer och leverantörer i två huvudsakliga situationer. I den första situationen förutsätts en internationell samverkan mellan och en annan stat eller en mellanfolklig organisation som rör säkerhetskänslig verksamhet, t.ex. ett internationellt säkerhetskänsligt materielprojekt som deltar i. I den andra situationen får ett intyg utfärdas för att tillgodose behovet av att underlätta för en person eller en leverantör att kunna delta i det som i en annan stat eller en mellanfolklig organisation motsvarar säkerhetskänslig verksamhet. I den sistnämnda situationen behöver deltagandet inte vara inom ramen för ett internationellt samarbete som deltar i. Det krävs i båda situationerna att ansökan görs av den andra staten eller mellanfolkliga organisationen. Ett intyg får alltså inte utfärdas efter ansökan av en enskild person eller leverantör. För båda situationerna gäller enligt andra stycket att ett intyg får utfärdas endast om verksamheten i fråga omfattas av ett internationellt säkerhetsskyddsåtagande. Skälet till detta krav är att av ömsesidighetsskäl måste godta ett motsvarande intyg från den andra parten. Regeringen får besluta om undantag från detta krav om det finns särskilda skäl. Sådana skäl blir främst aktuella för intyg enligt den första punkten, t.ex. i internationella samarbeten där ett internationellt säkerhetsskyddsåtagande ännu inte har trätt i kraft men där det finns ett behov av att delge säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter mellan parterna. 2 § Om det behövs för att ett säkerhetsintyg ska kunna utfärdas får det göras en säkerhetsprövning som innefattar registerkontroll enligt 3 kap. 13 §. Vid en sådan registerkontroll får också en särskild personutredning enligt 3 kap. 17 § göras. Paragrafen innehåller bestämmelser om säkerhetsprövning vid utfärdande av säkerhetsintyg och saknar motsvarighet säkerhetsskyddslag. Övervägandena finns i avsnitt 10.2. Paragrafen tar sikte på de fall när en tidigare säkerhetsprövning saknas. I dessa fall görs ingen placering i säkerhetsklass och därför behövs en möjlighet till registerkontroll och särskild personutredning inom ramen för den säkerhetsprövning som görs för att kunna utfärda ett intyg. Huvuddelen av de personer som kan komma i fråga för intyg enligt 1 § kommer dock redan att vara placerade i säkerhetsklass. Intyget kan då utfärdas på den grunden utan att någon ytterligare utredning behöver göras. 3 § För ärenden om säkerhetsintyg gäller bestämmelserna om säkerhets- prövning i 3 kap. 2 §, 4 § första stycket, 13 §, 14 § andra–fjärde styckena och 17–21 §§. Paragrafen innehåller bestämmelser om förfarandet vid utfärdande av säkerhetsintyg. Paragrafen saknar motsvarighet säkerhetsskyddslag. Övervägandena finns i avsnitt 10.2. Paragrafen kom- pletterar 2 § på så sätt att det förtydligas att det som normalt gäller för säkerhetsprövning enligt 3 kap. även i tillämpliga delar gäller säkerhetsprövning som görs i syfte att kunna utfärda ett säkerhetsintyg. Säkerhetsprövning enligt 2 § måste dock anpassas till att det endast är fråga om en inledande säkerhetsprövning. Den för vars verksamhet intyget utfärdas övertar det kontinuerliga säkerhetsprövningsansvaret i enlighet med de bestämmelser som gäller där verksamheten bedrivs. Registerkontroll på ansökan av en annan stat eller en mellanfolklig organisation 4 § Registerkontroll enligt 3 kap. 13 § får göras när en annan stat eller en mellanfolklig organisation har ansökt om ett sådant underlag, om 1.den person som ansökan gäller har eller har haft hemvist i , och 2.personen genom anställning eller på annat sätt ska delta i en verksamhet där det för deltagandet ställs krav som motsvarar bestämmelserna i denna lag om registerkontroll vid säkerhetsprövning. Vid registerkontroll enligt första stycket får också en särskild personutredning enligt 3 kap. 17 § göras. Paragrafen innehåller bestämmelser om förutsättningarna för att utföra registerkontroll på ansökan av annan stat eller en mellanfolklig organisation och motsvarar närmast 15 § och 18 § andra meningen säkerhetsskyddslag (prop. 1995/96:129 s. 69 f. och 79 f.). Övervägandena finns i avsnitt 10.2. En till paragrafen korresponderande sekretessbrytande bestämmelse finns i 5 kap. 3 §. Första stycket överensstämmer i stort med 15 § första stycket säkerhetsskyddslag. Vissa redaktionella ändringar har dock gjorts. Paragrafen kompletterar bestämmelserna om säkerhetsintyg i 1–3 §§. Den tar sikte på det förhållandet att en person med anknytning till ska genomgå något som motsvarar en säkerhetsprövning i en annan stat eller en mellanfolklig organisation. I dessa fall ska det inte utfärdas något säkerhetsintyg, utan det är fråga endast om att lämna ut uppgifter efter registerkontroll till den andra staten eller organisationen. I andra stycket, som motsvarar 18 § andra meningen säkerhetsskyddslag, anges att det i dessa fall även får göras en särskild personutredning enligt 3 kap. 17 §. 5 § Vid ärenden enligt 4 § gäller bestämmelserna om registerkontroll, särskild personutredning och samtycke i 3 kap. 13 §, 14 § andra–fjärde styckena och 17–21 §§. Paragrafen anger vilka bestämmelser som ska tillämpas vid registerkontroll på ansökan av annan stat eller en mellanfolklig organisation och saknar motsvarighet säkerhetsskyddslag men innehållet får anses följa av 15 § i den lagen. Övervägandena finns i avsnitt 10.2. Paragrafen förtydligar på samma sätt som 3 § att bestämmelserna i 3 kap. om registerkontroll, särskild personutredning och samtycke i tillämpliga delar gäller vid sådana förfaranden som avses i 4 §. Vem som beslutar om registerkontroll och utfärdar intyg 6 § Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vilken myndighet som beslutar om registerkontroll enligt 2 och 4 §§ samt utfärdar intyg enligt 1 § och lämnar underlag enligt 4 §. Paragrafen innehåller en upplysning om att regeringen kan meddela föreskrifter om vilken myndighet som beslutar om och vidtar de åtgärder som anges i 1, 2 och 4 §§ och saknar motsvarighet säkerhets- skyddslag. Övervägandena finns i avsnitt 10.2. 5 kap. Övriga bestämmelser 1 § Den som med stöd av denna lag har fått del av uppgifter som förekommer i angelägenhet som avser säkerhetsprövning får inte obehörigen röja eller utnyttja dessa uppgifter. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Paragrafen innehåller bestämmelser om tystnadsplikt för uppgifter som förekommer i angelägenhet som avser säkerhetsprövning och saknar motsvarighet säkerhetsskyddslag. Övervägandena finns i avsnitt 8.3.10. Första stycket innebär en tystnadsplikt för enskilda verksamhetsutövare som tar sikte på att skydda enskildas integritet vid säkerhetsprövning enligt denna lag. Tystnadsplikten gäller såväl uppgifter som efter registerkontroll lämnats ut för säkerhetsprövning som uppgifter om den kontrollerade som kommit fram vid en grundutredning, t.ex. vid en intervju med den kontrollerade. I andra stycket anges upplysningsvis att motsvarande tystnadsplikt gäller i det allmännas verksamhet enligt bestämmelser i . Se kommentaren till förslaget om ändring i 35 kap. 1 § OSL. 2 § Den som på grund av anställning eller på annat sätt deltar eller har deltagit i säkerhetskänslig verksamhet får inte obehörigen röja eller utnyttja säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Paragrafen saknar motsvarighet säkerhetsskyddslag. Övervägandena finns i avsnitt 11. Av första stycket framgår att tystnadsplikt gäller för den som på grund av anställning eller på annat sätt deltar eller har deltagit i säkerhetskänslig verksamhet enligt denna lag. Den som har deltagit i säkerhetskänslig verksamhet får således inte obehörigen föra vidare eller på annat sätt utnyttja uppgifter som är av betydelse för säkerhet eller som i förhållande till annan stat eller mellanfolklig organisation har åtagit sig att skydda. Brott mot tystnadsplikten är straffsanktionerat genom 20 kap. 3 § . I fråga om hur tystnadsplikten förhåller sig till meddelar- friheten bör vissa bestämmelser i tryckfrihetsförordningen, förkortad TF och yttrandefrihetsgrundlagen, förkortad YGL, noteras. Av 7 kap. 3 § 1 TF och 5 kap. 3 § YGL följer att meddelarfriheten är inskränkt om ett uppgiftslämnande är straffbart som bl.a. spioneri, grovt spioneri eller grov obehörig befattning med hemlig uppgift eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott. I andra stycket finns en upplysning om att i det allmännas verksamhet gäller i stället bestämmelser i . 3 § Sekretess hindrar inte att den myndighet som avses i 4 kap. 6 § i ett ärende om underlag för säkerhetsprövning enligt 4 kap. 4 § lämnar ut en uppgift som har kommit fram vid registerkontroll eller särskild personutredning till en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation, om det står klart att ett sådant utlämnande är förenligt med svenska intressen. Paragrafen innehåller en sekretessbrytande bestämmelse och saknar Övervägandena finns i avsnitt 2017/18:89 Bestämmelsen ger stöd för att lämna ut uppgifter som omfattas av bestämmelser om sekretess i OSL till en annan stat eller mellanfolklig organisation i ett ärende om underlag för säkerhetsprövning enligt 4 kap. 4 §. Bestämmelsen utgör en sådan föreskrift som anges i 8 kap. 3 § 1 OSL. Kravet på att det står klart att utlämnandet är förenligt med svenska intressen innebär ett hinder mot att lämna ut uppgifter som kommit fram vid en registerkontroll om uppgifterna är olämpliga att delge en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation. 4 § Den myndighet som regeringen bestämmer ska utöva tillsyn över säkerhetsskyddet hos myndigheter och andra som lagen gäller för. Den myndighet som regeringen bestämmer får utöva tillsyn hos leverantörer som har träffat säkerhetsskyddsavtal. Paragrafen innehåller bestämmelser om tillsyn och motsvarar delvis 31 § första stycket säkerhetsskyddslag (prop. 1995/96:129 s. 70 f. och 89). Vissa redaktionella ändringar har gjorts. Övervägandena finns i avsnitt 13. Av första stycket följer att det är regeringen som bestämmer vilken eller vilka myndigheter som ska vara ansvariga för tillsynen enligt lagen. I andra stycket avses den tillsyn som får utövas över leverantörer som har träffat säkerhetsskyddsavtal. Som följer av 2 kap. 6 § tredje stycket är det den som har uppställt krav på säkerhetsskydd i ett säkerhetsskyddsavtal som i första hand ska kontrollera att motparten följer de angivna villkoren om säkerhetsskydd. Trots att huvudregeln i dessa fall är att den som ingått ett säkerhetsskyddsavtal också ska kontrollera säkerhetsskyddet hos motparten möjliggörs genom bestämmelsen att tillsyn även får utövas av en myndighet. Det kan exempelvis uppkomma situationer då myndigheten har tillgång till information om förestående eller pågående it-angrepp vilket gör att leverantörens informationssäkerhetsarbete behöver granskas. 5 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om verkställighet av denna lag. Paragrafen upplyser om att det finns en möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela verkställig- hetsföreskrifter och motsvarar 33 § säkerhetsskyddslag (prop. 1995/96:129 s. 89 f.). Vissa redaktionella ändringar har gjorts. Övervägandena finns i avsnitt 13. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs säkerhetsskyddslagen (1996:627). 3.Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för beslut om placering i säkerhetsklass som har meddelats före ikraftträdandet, dock längst till dess att ett motsvarande beslut om placering i säkerhetsklass meddelas enligt denna lag. Ett sådant beslut ska meddelas senast vid utgången av 2024. Beslut om registerkontroll enligt 14 § i den upphävda lagen ska i den Prop. 2017/18:89 utsträckning som regeringen föreskriver motsvara ett beslut om placering i säkerhetsklass 3 enligt denna lag, dock längst till dess att ett nytt beslut om säkerhetsklass meddelas enligt denna lag. Ett sådant beslut ska meddelas senast vid utgången av 2024. Lagen träder enligt bestämmelsen i punkt 1 i kraft . Bestämmelsen hindrar inte att en verksamhetsutövare före dess vidtar vissa administrativa åtgärder som kan behövas för att lagen ska kunna tillämpas i sin helhet i verksamheten från och med ikraftträdandet. Av punkt 2 följer att säkerhetsskyddslag upphävs genom lagen. Av punkt 3 följer att en anställning eller annat deltagande som enligt den upphävda lagen placerats i säkerhetsklass 1–3 ska anses motsvara en placering enligt 3 kap. 6–8 §§ i säkerhetsklass 1–3. I punkt 4 anges att ett beslut om registerkontroll till skydd mot terrorism enligt 14 § i den upphävda lagen ska i den utsträckning som regeringen föreskriver motsvara ett beslut om placering i säkerhetsklass 3 enligt denna lag, dock längst till dess att ett nytt beslut om säkerhetsklass meddelas enligt denna lag. Avsikten är att regeringen för merparten av de kontroller som utförts med stöd av den nämnda bestämmelsen ska kunna föreskriva att det tidigare beslutet gäller som ett beslut om placering i säkerhetsklass 3. De beslut som har meddelats med stöd av den upphävda lagen gäller . Övervägandena finns i avsnitt 14. 16.2Förslag till lag om ändring i elberedskapslagen (1997:288) 2 § Beredskapslagring av bränsle som används för elproduktion omfattas av lagen endast i fråga om rätt till ersättning enligt 10 §. Särskilda bestämmelser om beredskapslagring finns i lagen (2012:806) om beredskapslagring av olja. I skyddslagen (2010:305) och i säkerhetsskyddslagen (2018:000) finns bestämmelser om tillträdesbegränsning och fysisk säkerhet. De ändringar som föreslås i lagen är en följd av att säkerhetsskyddslagen (1996:627) ersätts av en ny lag och att begreppet tillträdesbegränsning i den nya lagen ersätts av begreppet fysisk säkerhet. 16.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter 7 § För och de myndigheter som avses i 1 § finns bestämmelser om säkerhetsskyddsklass, säkerhetsprövning och säkerhetsintyg i säkerhets- skyddslagen (2018:000). 8 § När en myndighet som lagen gäller för avser att begära in anbud eller träffa avtal om upphandling där det förekommer uppgifter som med hänsyn till rikets säkerhet omfattas av sekretess, ska myndigheten träffa ett skriftligt avtal (säkerhetsskyddsavtal) med anbudsgivaren eller leverantören om det säkerhets- skydd som behövs i det särskilda fallet. Om säkerhetsskyddslagen (2018:000) gäller för anbudsgivaren eller leverantören på grund av 1 kap. 1 § i den lagen, kan anbudsgivarens eller leveran- törens skyldigheter enligt lagen inte göras mindre långtgående genom villkoren i säkerhetsskyddsavtalet. 10 § Av 7 § lagen (2011:745) med instruktion för framgår att får meddela föreskrifter inom sitt verksamhetsområde. Övriga myndigheter som avses i 1 § får meddela de närmare föreskrifter inom sitt verksamhetsområde som behövs för tillämpning av 2.säkerhetsskyddslagens (2018:000) bestämmelser om säkerhetsskyddsklass, säkerhetsprövning och säkerhetsintyg. De ändringar som föreslås i lagen är en följd av att säkerhetsskyddslagen ersätts av en ny lag. Övervägandena finns i avsnitt 12. Hänvisningarna i 7, 8 och 10 §§ till lag justeras så att hänvisningar i stället görs till aktuella paragrafer i den nya lagen. Vidare görs i 7 § en mindre ändring i sak till följd av den justering som har gjorts i 1 kap. 3 § i den nya säkerhetsskyddslagen i fråga om i vilken omfattning lagen ska gälla för och dess myndigheter. 16.4Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 1 § Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider skada eller men och uppgiften förekommer i 1.utredning enligt bestämmelserna om förundersökning i brottmål, 2.angelägenhet som avser användning av tvångsmedel i brottmål eller i annan verksamhet för att förebygga brott 3.angelägenhet som avser säkerhetsprövning enligt säkerhetsskyddslagen (2018:000), 4.annan verksamhet som syftar till att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott och som bedrivs av en åklagarmyndighet, , , , eller , 5.register som förs av enligt 4 kap. polisdatalagen (2010:361) eller som annars behandlas med stöd av de bestämmelserna eller uppgifter som behandlas av Säkerhetspolisen med stöd av 6 kap. samma lag, 6.register som förs enligt lagen (1998:621) om misstankeregister, 7.register som förs av enligt skattebrottsdatalagen (2017:452) eller som annars behandlas där med stöd av samma lag, 8.särskilt ärenderegister över brottmål som förs av åklagarmyndighet, om uppgiften inte hänför sig till registrering som avses i 5 kap. 1 §, eller 9.register som förs av enligt tullbrottsdatalagen (2017:447) eller som annars behandlas där med stöd av samma lag. Sekretessen enligt första stycket 2 gäller hos domstol i dess rättskipande eller rättsvårdande verksamhet endast om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider skada eller men om uppgiften röjs. förhandling om användning av tvångsmedel gäller sekretess för uppgift om vem som är misstänkt endast om det kan antas att fara uppkommer för att den misstänkte eller någon närstående till honom eller henne utsätts för våld eller lider annat allvarligt men om uppgiften röjs. Första stycket gäller inte om annat följer av 2, 6 eller 7 §. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . 3 § Sekretess gäller i verksamhet som avser förande av eller uttag ur register enligt lagen (1998:620) om belastningsregister för uppgift i registret. I fråga om utlämnande av sådan uppgift gäller vad som är föreskrivet i den lagen och i säkerhetsskyddslagen (2018:000) samt i förordningar som har meddelats med stöd av dessa lagar. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Bestämmelserna i 10 och 12 kap. gäller inte i fråga om sekretessen enligt denna 10 § Sekretessen enligt 1 § hindrar inte att en uppgift lämnas ut 1.till en enskild enligt vad som föreskrivs i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 2.till en enskild enligt vad som föreskrivs i säkerhetsskyddslagen (2018:000) samt i förordning som har meddelats med stöd i den lagen, 3.enligt vad som föreskrivs i –lagen (1998:621) om misstankeregister, –polisdatalagen (2010:361), –skattebrottsdatalagen (2017:452), –tullbrottsdatalagen (2017:447), –kustbevakningsdatalagen (2012:145), –åklagardatalagen (2015:433), –förordningar som har stöd i dessa lagar, eller 4. till en enskild enligt vad som föreskrivs i 27 kap. 8 § . De ändringar som föreslås i 35 kap. 1, 3 och 10 §§ är i huvudsak en följd av att säkerhetsskyddslagen ersätts av en ny lag. Övervägandena finns i avsnitt 8.3.10. Paragraferna ändras på så sätt att hänvisningar görs till den nya säkerhetsskyddslagen. Ändringen i 35 kap. 1 § 3 innebär att sekretessen utvidgas till att avse säkerhetsprövning. Syftet med ändringen är att ge ett motsvarande skydd för uppgifter som på annat sätt än genom registerkontroll och särskild personutredning kommer fram vid säkerhetsprövningen. Det kan bl.a. vara fråga om uppgifter om personliga och ekonomiska förhållanden som den som kontrollen avser lämnar vid en intervju. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om registerkontroll och särskild personutredning som har genomförts enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627) före ikraftträdandet. Lagen träder enligt bestämmelsen i punkt 1 i kraft .