prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — Orsaken är att förslagen innebär höjd skatt vid högre inkomster, och att män i genomsnitt har högre inkomster än kvinnor. Fler män har därför berörts av förslagen. Effekter på individuell utökad inkomst När satsningarna på individuella välfärdstjänster som vård, skola och omsorg beaktas påverkas en större andel positivt av regeringens politik än om analysen begränsas till individuell disponibel in- komst. Det gäller både kvinnor och män. Den individuella utökade inkomsten bedöms ha ökat för , minskat för och på- verkats lite eller inte alls för av kvin- norna till följd av regeringens samlade politik (se diagram 6.5). Av män- nen bedöms ha fått en ökning, 18 pro- cent en minskning, och för bedöms den individuella utökade inkomsten ha påverkats lite eller inte alls. Diagram 6.5 Andel kvinnor respektive män () som har fått en förändrad individuell utökad inkomst Anm.: Vid beräkning av den individuella utökade inkomsten fördelas summan av barnens subventioner lika mellan hushållets vuxna. Individer som beräknas ha fått en ökning eller minskning av sin individuella utökade inkomst som är placeras i kategorin Oförändrad/marginell. Källor: och egna beräkningar. För kvinnor beräknas den individuella utökade inkomsten i genomsnitt ha ökat med i storleks- ordningen av deras individuella dispo- nibla inkomst. För män bedöms den ha ökat med (se diagram 6.6). Bidraget från väl- färdstjänster till förändringen av den individuella utökade inkomsten bedöms ha varit något större för kvinnor än för män. De satsningar som gjorts 2017/18:100 Bilaga 2 har med andra ord riktats mot välfärdstjänster som nyttjas av kvinnor i högre grad än av män. Diagram 6.6 Förändring av individuell utökad inkomst för kvinnor respektive män () Förändring uttryckt som andel av individuell disponibel inkomst, procent Förändring av utökad inkomst Bidrag från individuell disponibel inkomst Källor: och egna beräkningar. 2017/18:100 Bilaga 2 Tabell a.1 Olika inkomstslags bidrag till Gini-koefficientens förändring Förändring 1995–2016 -0,05 -0,021 -0,02 -0,006 -0,16 -0,03 -0,014 -0,12 -0,06 -0,028 -0,35 -0,030 -0,32 -0,015 -0,04 -0,43 -0,144 -0,30 -0,108 -0,02 -0,010 -0,04 -0,036 -0,02 -0,027 -0,004 -0,02 -0,022 -0,02 -0,018 Skatt på räntor och utdelningar -0,01 -0,006 -0,02 -0,014 -0,01 -0,009 Anm.: Vikten är inkomstslagets andel av den disponibla inkomsten. Koncentrationsindex är ett mått på inkomstslagets fördelningsprofil i förhållande till fördelningen av totala disponibla inkomster. För en mer utförlig beskrivning, se avsnittet ”Ekonomiska mått och fördelningspolitiska nyckeltal” i bilaga till Fördelningspolitisk redogörelse på . Ett inkomstslags ginibidrag är produkten av vikt och koncentrationsindex. Källor: och egna beräkningar. 2017/18:100 Bilaga 2 Tabell a.2 Inkomstrelationer inom och mellan grupper Befolkningsvikt (procent) Ålder, kön och familjetyp Ensamstående män med barn Ensamstående kvinnor med barn Ensamstående män utan barn Ensamstående kvinnor utan barn Ekonomiskt bistånd/etableringsersättning Pendlingskommun nära större stad Lågpendlingskommun nära större stad Mindre stad/tätort Pendlingskommun nära mindre stad/tätort Utrikes födda, vistelsetid 0–3 år Utrikes födda, vistelsetid 4–10 år Utrikes födda, vistelsetid 11–20 år Utrikes födda, vistelsetid 20+ år Anm.: Den relativa ekonomiska standarden för en viss grupp definieras som kvoten mellan medelinkomsten för gruppen och medelinkomsten för befolkningen som helhet. Denna kvot multipliceras med 100 för att uttrycka relationen i procent. 1Grupperna definieras närmare i avsnittet ”Indelning i grupper efter huvudsaklig inkomstkälla” i bilaga till Fördelningspolitisk redogörelse på . Gruppen barn 0–ingår i dekomponeringsanalysen, men redovisas inte i tabellen eftersom barnen redan är en egen grupp i kategorin Ålder, kön och familjetyp. En liten, heterogen restgrupp, benämnd ”övriga” i den tekniska bilagan, redovisas inte heller i tabellen. 2SKL:s kommungruppsindelning 2017 som gäller från . Källor: och egna beräkningar. 2017/18:100 Bilaga 2 Tabell a.3 Inkomstgruppernas sammansättning 2016 0–19 år 20–34 år 35–49 år 50–64 år 65–74 år Antal barn i familjehushållet, 0–19 år Utrikes födda, vistelsetid 0–3 år Utrikes födda, vistelsetid 4–10 år Utrikes födda, vistelsetid 11+ år Barn 0–utan egen inkomst Anm.: 1 Grupperna definieras närmare i avsnittet ”Indelning i grupper efter huvudsaklig inkomstkälla” i bilaga till Fördelnings- politisk redogörelse på . Källor: och egna beräkningar. 2017/18:100 Bilaga 2 Tabell a.4 Nyckeltal 1995 och 2002–2016 Kvinnors individuella disponibla inkomst som andel av männens (%)1,2 Inkomstandel för översta procenten (%)2 Inkomstandel för översta tiondelen (%)2 Andel ekonomiskt utsatta (%) - Låg ek. standard, relativ 60 (%)2 - Låg ek. standard, absolut 60 (%)2 - Mycket låg materiell standard (%)3 - Andel hushåll med ek. bistånd (%)4 Marginaleffekt (%)2,5 Ersättningsgrad (%)2,5,6 - Sjuk- och aktivitetsersättning Kvinnors individuella disponibla inkomst som andel av männens (%)1,2 Inkomstandel för översta procenten (%)2 Inkomstandel för översta tiondelen (%)2 Andel ekonomiskt utsatta (%) - Låg ek. standard, relativ 60 (%)2 - Låg ek. standard, absolut 60 (%)2 - Mycket låg materiell standard (%)3 - Andel hushåll med ek. bistånd (%)4 Marginaleffekt (%)2,5 Ersättningsgrad (%)2,5,6 - Sjuk- och aktivitetsersättning 1Avser åldersgruppen 20–. Andelen avser kvoten mellan kvinnors medianinkomst och mäns medianinkomst. 2På grund av dataomläggning är serien inte helt jämförbar med serien 2013–2016 (HEK 1995–2012, 2013–2016). ingår inte längre introduktionsersättning i redovisningen av ekonomiskt bistånd, vilket skapar ett brott i serien för andel med ekonomiskt bistånd. 5Tidsseriebrott till följd av att fr.o.m. FASIT 2011 använder en ny metod för att beräkna skattefria transfereringar. 6På grund av ändrade beräkningskonventioner för ersättningsgrader är serierna före och efter 2006 inte helt jämförbara. Källor: , och egna beräkningar. 2017/18:100 Bilaga 2 Tabell a.5 Reformer som beaktas vid beräkning av politikens effekter på disponibel inkomst Ersättningsgraden i bostadstillägget höjs från för bostadskostnader . Ersättning införs för bostadskostnader i intervallet 5 001–, men med ersättningsgraden . Reformerna gäller både personer med sjuk- och aktivitetsersättning och personer . Höjt bostadskostnadstak i äldreförsörj- ningsstödet och det särskilda bostadstillägget. Höjt barnbidrag med . Höjt studiemedel bidragsdelen med ca . Antalet karensdagar vid arbetslöshet sänks från 7 . Höjd garantiersättning för personer med sjuk- och aktivitetsersättning motsvarande av basbeloppet . Höjt tak i sjukpenningen till 8 prisbasbelopp. Höjt fribelopp för inkomster i beräkningen av underhållsstödet. Höjt underhållsstöd med för barn . Sänkt underhållsstöd för växelvis boende barn. Sänkt skatt genom höjt grundavdrag för personer . Skattereduktion för personer med sjuk- och aktivitetsersättning införs. Skattereduktion på av avgiften för fackföreningsavgift införs. Höjd skatt på investeringssparkonton. Höjd nivå på skälig levnadsnivå i äldreförsörjningsstödet och det särskilda bostadstillägget. Höjt umgängesbidrag i bostadsbidraget. Höjd inkomstgräns i bostadsbidraget . Höjt bostadstillägg för personer med sjuk- och aktivitetsersättning (ersättningsgraden höjs från ). Höjd gräns för skälig levnadsnivå för personer med sjuk- och aktivitetsersättning, till samma nivå som för ålderspensionärer. Höjd garantidel i sjuk- och aktivitetsersättningen motsvarande av prisbasbeloppet. Höjt flerbarnstillägg (tredje barnet) . Höjd inkomstgräns i bostadsbidraget . Den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt skrivs upp med en procentenhet mindre än brukligt. Den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt skrivs upp med en procentenhet mindre än brukligt. Gränsen för avdrag för resor höjs . Taket för uppskovet vid försäljning av bostad tas bort. Jämställdhetsbonusen tas bort. Grundavdraget höjs för månadsinkomst för personer . Grundnivån i föräldrapenningen höjs med till . Försörjningsstödet höjs med för barn 0–och med för barn 7–. Jobbskatteavdraget fasas ut för personer med månadslön . Den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt skrivs inte upp 2016. ROT-avdraget sänks från . Taket i RUT-avdraget sänks till för personer . Höjd skatt på investeringssparkonton. Slopad skattereduktion för gåva till ideell verksamhet. Slopat avdrag för kapitalförvaltningsavgifter. Slopad avdragsrätt för pensionssparande. Fritidspengen i försörjningsstödet tas bort. Etableringsersättning i samband med arbete avskaffas. Vårdnadsbidraget tas bort. Höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen, och därefter . Golvet i arbetslöshetsförsäkringen höjs . Höjd ersättningsgrad i sjuk- och aktivitetsersättningen, från . Underhållsstödet höjs med , till . Höjt bostadstillägg för pensionärer (ersättningsgraden höjs från ). Höjd gräns för skälig levnadsnivå i äldreförsörjningsstödet och det särskilda bostadstillägget. Lånedelen i studiemedlen höjs med ca . Sänkt avdrag för pensionssparande, från till . Höjd expeditionsavgift till CSN, . Källa: Egna beräkningar. Tabell a.6 Bedömning av fördelning av reformer på välfärdstjänstområdet på olika verksamhetsområden Källa: Egna beräkningar. Regeringens insatser för ökad jämställdhet P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 Regeringens insatser för ökad jämställdhet Jämn fördelning av makt och inflytande .................................................................... Män är överrepresenterade på många viktiga arenor.................................. Hot och hat i den offentliga debatten......................................................... Regeringen verkar för en mer jämställd representation............................. Regeringen arbetar för mer jämställda förutsättningar.............................. Kvinnors inkomster är fortfarande lägre än mäns.................................... 4.2Regeringen verkar för att jämna ut arbetsmarknadsvillkoren för kvinnor och män ........................................................................................ Regeringens politik har stärkt den ekonomiska jämställdheten.............. 5.1Det finns stora skillnader i skolresultat och utbildningsval mellan pojkar och flickor ....................................................................................... 5.2Regeringen arbetar för bättre kunskapsresultat och ökad likvärdighet i Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet ................................... Kvinnor tar större ansvar för hem och omsorg........................................ 6.2Flera åtgärder har vidtagits för att uppnå en jämn fördelning av det Kvinnors och mäns hälsosituation är olika............................................... Regeringen har gjort betydande satsningar för jämställd hälsa ............... Mäns våld mot kvinnor ska upphöra ........................................................................ Allt fler kvinnor uppger att de utsatts för sexualbrott ............................ 8.2Regeringen har vidtagit åtgärder för att mäns våld mot kvinnor ska P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 Diagram 3.1 sammansättning efter val .......................................................... Diagram 3.2 Styrelser och ledning i börsföretag 2017 ..................................................... Diagram 3.3 Styrelser och ledning i statligt hel- och delägda företag 2017.................... Diagram 4.1 Arbetsinkomst för kvinnor och män......................................................... Diagram 4.2 Arbetskraftsdeltagande efter födelseregion och grund för bosättning ... Diagram 4.3 Förändring av individuell utökad inkomst för kvinnor respektive män Diagram 5.1 Arbetslöshet efter utbildningsnivå i åldersgruppen 20–, 2017......... Diagram 5.2 Andel med minst eftergymnasial utbildning efter ålder 2016.................. Diagram 6.1 Uttag av föräldrapenning ........................................................................... Diagram 7.1 Kvinnors och mäns hälsotillstånd, fysiska och psykiska besvär 16–2016............................................................................................... Diagram 7.2 Andel kvinnor som drabbas av allvarliga bristningar vid vaginal förlossning, 1990–2016............................................................................... Diagram 7.3 Besvär med ängslan, oro och ångest efter ålder och kön 2016................. Diagram 7.4 Sjuktalet för kvinnor och män ................................................................... Diagram 8.1 Personer utsatta för sexualbrott efter kön ................................................ Diagram 8.2 Konstaterade fall av dödligt våld efter kön ............................................... –Regeringen bedriver en feministisk politik. har regeringen vid- tagit en rad åtgärder som syftar till att främja jämställdhet. –Regeringens politik har stärkt den ekonomiska jämställdheten, dels genom reformer på arbetsmarknaden som syftar till att minska skillnaderna i förutsättningar för kvinnor och män, dels genom reformer som direkt påverkar kvinnors och mäns inkomster. Bland annat har omfattande satsningar gjorts på vård, skola och omsorg vilket gynnar jämställdhet i arbetslivet eftersom många kvinnor arbetar inom denna sektor. En väl utbyggd barn- och äldreomsorg främjar också jämställdhet genom att den främst avlastar kvinnor från obetalt omsorgsarbete. –Stora satsningar har gjorts för att motverka och förebygga mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Ett exempel är att en ny sexualbrottslag- stiftning som bygger på samtycke presen- terats. –För att främja en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män har regeringen bl.a. arbetat för att uppnå en jämn könsfördelning i statliga myndighet- ers styrelser och insynsråd, vilket upp- nåddes 2016. Regeringens feministiska utrikespolitik har stärkt kvinnors del- tagande i dialoger och fredprocesser. –Lika möjligheter i fråga om utbildning är centralt för en ökad ekonomisk själv- ständighet för kvinnor och män. Rege- ringen har därför vidtagit flera åtgärder i syfte att förtydliga skolans jämställdhets- uppdrag. –För att uppnå en jämnare fördelning av hem- och omsorgsarbetet har regeringen bl.a. reformerat föräldraförsäkringen och avskaffat vårdnadsbidraget. –Situationen skiljer sig åt mellan kvinnor och män, flickor och pojkar vad gäller hälsa och villkor inom vård och omsorg. Regeringen har därför gjort stora satsningar för en mer jämställd hälsa. Ett exempel är satsningarna på förlossningsvården. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 –Regeringen bedömer att det under mandat- perioden har gjorts betydande framsteg i arbetet för att öka jämställdheten. Sam- tidigt kvarstår stora utmaningar för att de jämställdhetspolitiska målen ska uppnås så att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma makt att forma samhället och sina liv. har en feministisk regering. Det innebär att regeringen uppfattar skillnader i livsvillkor och fördelning av makt och resurser baserade på kön, oftast till flickors och kvinnors nackdel och till pojkars och mäns fördel, som ett samhälls- problem som kan och ska motverkas bl.a. genom politiska beslut. Jämställdhet är en fråga om demokrati och rättvisa. För individen är jämställdhet också en fråga om frihet, eftersom könsstereotypa struk- turer och föreställningar begränsar kvinnor och män, flickor och pojkar, och hindrar dem från att göra de val som gör det möjligt för dem att utvecklas till sin fulla potential. Jämställdhet är också en viktig förutsättning för ekonomisk till- växt och för utvecklingen av arbetsmarknaden och välfärden. Regeringen har genom inrättandet av en jäm- ställdhetsmyndighet samt beslut om två nya delmål för jämställdhetspolitiken lagt grunden för ett långsiktigt, effektivt och strategiskt arbete för ett jämställt samhälle. Det övergripande målet för jämställdhets- politiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). Regeringen arbetar utifrån följande delmål för jämställdhetspolitiken: –jämn fördelning av makt och inflytande, –ekonomisk jämställdhet, –jämställd utbildning, –jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, –jämställd hälsa, samt P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 –mäns våld mot kvinnor ska upphöra. De jämställdhetspolitiska delmålen fungerar som en precisering av det övergripande riksdags- bundna jämställdhetspolitiska målet och skapar därmed ett politiskt fokus och ett förtydligande av regeringens prioriteringar inom ramen för jämställdhetspolitiken. Personer med funktionsnedsättning är en utsatt grupp, vilket särskilt gäller funktions- nedsatta kvinnor och flickor. Att arbeta med jämställdhet inom funktionshinderpolitiken blir därför särskilt viktigt. Målen för den svenska jämställdhetspolitiken utgör också mål för vad regeringen vill uppnå inom ramen för EU-samarbetet. Regeringen driver aktivt att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i alla relevanta EU-processer. Regeringens arbete syftar även till att genomföra mål 5 i Agenda , att uppnå jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt, liksom ett jämställdhetsperspektiv i hela agendan. Jämställdhetsintegrering är ett viktigt verktyg för feministisk politik Jämställdhetsintegrering har varit regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Jämställdhetsintegrering innebär att jämställdhet främjas genom att skillnader synliggörs och ojämställda villkor motverkas. Regeringens höga ambitioner för jämställdhet innebär att jämställdhetsperspektivet ska finnas med i politi- kens utformning på bred front, så att politiken på alla områden bidrar till att hämmande köns- normer och strukturer bekämpas. Hur myndigheterna beaktar och främjar jämställdhet har stor betydelse för jämställd- heten i samhället. Regeringen driver ett utvecklingsprogram för jämställdhetsinte- grering i myndigheter (JiM). Ett 60-tal statliga myndigheter omfattas numera av programmet. Utvecklingsprogrammet förväntas leda till att myndigheternas kärnverksamhet på ett ännu bättre sätt bidrar till att uppnå de jäm- ställdhetspolitiska målen. Statskontoret har fått i uppdrag att utvärdera hela JiM-programmet. Uppdraget ska delredovisas och slut- redovisas . Regeringen har även påbörjat en översyn av myndigheters instruktioner, i syfte att vid behov åstadkomma en tydligare verksamhetsanpassad styrning mot de jämställdhetspolitiska målen. Jämställdhet är en förutsättning för att kom- muner ska kunna ge likvärdig service till alla kommuninvånare. Regeringen stödjer därför Kommuner och Landstings (SKL) arbete, Kunskapsspridning genom modellkom- muner, som omfattar 21 kommuner och pågår t.o.m. (S2015/01255/JÄM). Vidare har regeringen och SKL ingått en treårig överenskommelse för att stärka genomslaget för de nationella jämställdhetspolitiska målen i verk- samheter på lokal och regional nivå. Jämställd hälsa och insatser mot mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck, kommer att stå i fokus (S2018/00440/JÄM). Jämställdhet i budgetarbetet är centralt Ett tydligt jämställdhetsperspektiv i budget- arbetet har avgörande betydelse för att för- verkliga en feministisk politik. Jämställdhets- budgetering, som är en tillämpning av jämställd- hetsintegrering i budgetprocessen, innebär att jämställdhetseffekter utvärderas löpande i arbetet med statens budget. På så sätt kan konse- kvenser för jämställdheten beaktas redan från början när förslag och reformer utformas, samt vid beslut om inriktning på politiken och för- delning av resurser. Sedan regeringen tillträdde har ett utvecklingsarbete med jämställdhets- budgetering pågått i och viktiga steg har tagits för att säkerställa att budgetpolitikens jämställdhetseffekter synlig- görs inför budgetbeslut. deltar även i internationella sam- arbeten för att utveckla och stärka tillämpningen av jämställdhetsbudgetering. har t.ex. bidragit med erfarenheter till projekt och studier som bedrivs av , , och utveckling () och av (). Inrättande av en jämställdhetsmyndighet Regeringen inrättade en jämställdhetsmyndighet. Myndigheten ska ge stöd till andra myndigheter, landsting, regioner och kommuner i deras arbete med att nå de jämställdhetspolitiska målen. Regeringens avsikt är att myndigheten ska bidra till en strategisk, sammanhållen och hållbar styrning och ett effek- tivt genomförande av jämställdhetspolitiken. –främja ett systematiskt, sammanhållet och effektivt genomförande av jämställdhets- politiken på alla nivåer i samhället, såväl nationellt som regionalt och lokalt, –stödja statliga myndigheter i deras arbete med jämställdhetsintegrering och i deras övriga arbete för att nå de jämställdhets- politiska målen, –främja utvecklingen av förebyggande in- satser mot mäns våld mot kvinnor. Allt större behov av en feministisk utrikespolitik Systematisk underordning och diskriminering är fortfarande vardag för otaliga kvinnor och flickor världen över trots att vi vet att jämställda samhällen är mer fredliga. Som första land i världen bedriver en feministisk utrikes- politik. Syftet är att bidra till jämställdhet och att alla kvinnor och flickor fullt ut kommer i åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Arbetet bedrivs genom att utrikesför- valtningen anlägger ett jämställdhetsperspektiv på hela sin verksamhet. Regeringen har tagit fram en handlingsplan som anger riktningen för utrikesförvaltningens arbete med sex långsiktiga mål. Målen handlar om kvinnors och flickors åt- njutande av de mänskliga rättigheterna, frihet från fysiskt, psykiskt och sexuellt våld, med- verkan i att förebygga och lösa konflikter, med- verkan i att bygga fred efter konflikt, politiskt deltagande och inflytande inom alla samhälls- områden samt rätt till sexuell och reproduktiv hälsa. Svenskt internationellt utvecklingssamarbete bidrar till jämställdhet i låg- och medelinkomst- länder. Frågor kopplade till agendan för kvinnor, fred och säkerhet står högt upp på regeringens dagordning, särskilt inom ramen för medlemskap i 2017 och 2018. Inom detta område lyfts betydelsen av kvinnors roll och deltagande i politiska processer. Män och pojkars delaktighet i jämställdhetsarbetet Mäns och pojkars delaktighet i arbetet för ökad jämställdhet är en förutsättning för att vi ska nå det jämställda samhället. Skadliga och begrän- sande normer för manlighet drabbar alla oavsett könsidentitet och könsuttryck. Därför genom- för regeringen och SKL en gemensam satsning på att stärka jämställdhetsarbetets inriktning mot män och pojkar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 bl.a. inbegripit kartläggning, stöd till verk- samheter, kunskapsspridning samt regionala nätverksträffar. 3Jämn fördelning av makt och inflytande En jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män är i grunden en fråga om demokrati och rättvisa. En jämn fördelning av makt och inflytande innebär att alla oavsett kön har samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och forma villkoren för besluts- fattandet i samhällets alla sektorer. Delmålet omfattar möjligheterna att påverka vilka frågor som hamnar på dagordningen och innehållet i de beslut som fattas. Även möjligheterna att påverka våra föreställningar om oss själva och om samhället, inte minst genom exempelvis kulturen, medierna, folkbildningen och utbild- ningsväsendet, omfattas av målet. 3.1Män är överrepresenterade på många viktiga arenor Makten i samhället är inte jämnt fördelad mellan kvinnor och män. I är män fortfarande överrepresenterade på ledande positioner inom politiken och i näringslivet. En stor övervikt av män finns även på höga positioner inom hög- skolan och i delar av organisationsvärlden, såsom t.ex. idrottsrörelsen. Det råder därmed en bris- tande jämställdhet på flera viktiga områden och arenor. Andelen kvinnliga riksdagsledamöter har sjunkit