prop · H503173 · 2018-03-13 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:173 Ny åldersdifferentiering inom underhållsstödet Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att underhållsstödet enligt socialförsäkringsbalken ska höjas med för barn som är 11–och med för barn som har fyllt . Underhållsstöd ska därmed lämnas med till och med månaden då barnet fyller , med från och med månaden efter den då barnet har fyllt och med från och med månaden efter den då barnet har fyllt . Beräkningen av underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag ska utgå från samma belopp. Den bidragsskyldiga förälderns betalningsbelopp ska omprövas när ett högre underhållsstöd ska lämnas till ett barn med anledning av att barnet har fyllt 11 eller . En ändring av betalningsbeloppet vid en sådan omprövning ska gälla från och med månaden efter den då barnet har fyllt 11 eller . Höjningen av underhållsstödet till ett barn som har fyllt 11 eller bedöms inte omfattas av socialförsäkringsbalkens krav på ansökan om ökning av en förmån. Lagändringen som avser en höjning av underhållsstödet för barn som är eller äldre föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd som avser . Lagändringen som avser en höjning av underhållsstödet för barn som är 11–föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Ärendet ..............................................................och dess beredning Gällande .......................................bestämmelser om underhållsstöd FN:s konvention om barnets rättigheter Förslag ...........................om förstärkningar inom underhållsstödet 5.1Underhållsstödet ska höjas för barn som har fyllt 11 Konsekvenser ...............................................för enskilda Konsekvenser ...................................................för staten Konsekvenser ...........................................för kommuner 8.1Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1)................................ Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.2)................................ Sammanfattning av promemorian Nytt åldersdifferentierat underhållsstöd och direktåtkomst Förteckning över remissinstanserna till promemorian Nytt åldersdifferentierat underhållsstöd och Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 2.lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 2017/18:173 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 18 kap. 20 § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Underhållsstöd till ett barn lämnas med – till och med månaden då barnet fyller , och med månaden efter den då och med månaden efter den då barnet har fyllt . barnet har fyllt . Första stycket gäller om inte något annat följer av 21–24 och 26–30 §§. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den nya bestämmelsen tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd som avser . 1 Senaste lydelse 2017:1123. 2.2Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 18 kap. 20 § och 19 kap. 34 § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag i avsnitt Föreslagen lydelse 2.1 Underhållsstöd till ett barn lämnas med och med månaden då barnet fyller och med månaden då barnet fyller och med månaden efter den då barnet har fyllt till och med månaden då barnet fyller , och med månaden efter den då och med månaden efter den då barnet har fyllt . barnet har fyllt . Första stycket gäller om inte något annat följer av 21–24 och 26–30 §§. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Betalningsbelopp enligt 10–17, 21, 26 och 27 §§ ska omprövas 1.när det finns ett nytt beslut om slutlig skatt, 2.när grunden för tillämplig procentsats enligt 17 § ändras, och lämnas till ett barn med anledning lämnas till ett barn med anledning av att barnet har fyllt . av att barnet har fyllt 11 eller 15 En ändring av betalnings- En ändring av betalnings- första stycket 1 ska gälla från och första stycket 1 ska gälla från och med februari året då med februari året då 1Senaste lydelse 2018:000. 2Senaste lydelse 2017:995. 2017/18:173 betalningsbeloppet ning enligt första stycket 2 ska ning enligt första stycket 2 ska gälla från och med månaden efter gälla från och med månaden efter den då grunden för tillämplig den då grunden för tillämplig procentsats enligt 17 § ändrades, procentsats enligt 17 § ändrades, dock aldrig tillbaka än dock aldrig tillbaka än före den dag då före den dag då ning enligt första stycket 3 ska ning enligt första stycket 3 ska gälla från och med månaden efter gälla från och med månaden efter den då barnet fyllde . den då barnet fyllde 11 eller . 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser . Ärendet och dess beredning Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en allmän översyn av hur ekonomiska stöd till barnfamiljer stödjer samarbete mellan särlevande föräldrar (dir. 2009:56). Utredningen tog sig namnet Utredningen om ekonomi och samarbete vid särlevnad (). Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51). Betänkandet har remissbehandlats. lämnade inget författningsförslag om underhållsstödets belopp men ansåg att underhållsstödets storlek borde differentieras i tre olika åldersgrupper som liknade dem som har tillämpats för civilrättsliga underhållsbidrag. En arbetsgrupp i har utarbetat promemorian Nytt åldersdifferentierat underhållsstöd och direktåtkomst för . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1 och dess lagförslag i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena och en sammanställning av remissvaren finns tillgängliga i (dnr S2017/06379/FST). Förslagen om åldersdifferentiering i promemorian grundar sig på en överenskommelse mellan regeringen och och aviserades i samband med budgetpropositionen (utgiftsområde 12, s. 30). trädde nya bestämmelser i kraft som innebär att underhållsstödet för barn som har fyllt höjdes med till . höjdes grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar till (se prop. 2016/17:216). Förslaget i promemorian om direktåtkomst för till vissa uppgifter i beskattningsdatabas bereds i särskild ordning. Förslaget till ändring i 19 kap. 34 § socialförsäkringsbalken är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. 4Gällande bestämmelser om underhållsstöd Föräldrar är underhållsskyldiga gentemot sina barn efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga (7 kap. 1 § , förkortad FB). När ett barn bor varaktigt med bara den ena föräldern ska den andra föräldern fullgöra sin underhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag för 2017/18:173 barnet (7 kap. 2 § första stycket FB). avtal mellan föräldrarna eller genom dom (7 kap. 2 § andra stycket FB). Genom underhållsstödet garanterar samhället att barn till särlevande föräldrar får en viss försörjning om en bidragsskyldig förälder av olika anledningar inte fullgör sin underhållsskyldighet enligt FB. serna om underhållsstöd finns i 17–19 kap. socialförsäkringsbalken, för- kortad SFB, med tillhörande förordning (1996:1036) om underhållsstöd och föreskrifter från . För rätt till underhållsstöd krävs bl.a. att barnets föräldrar inte bor till- sammans samt att barnet är folkbokfört och bor varaktigt hos endast en förälder (boföräldern). Boföräldern måste vara bosatt i . som har fyllt har rätt till förlängt underhållsstöd om han eller hon bedriver vissa typer av studier. Även ett barn som varaktigt bor och är folkbokfört hos särskilt förordnade vårdnadshavare har rätt till under- hållsstöd och förlängt underhållsstöd. Från rätten till underhållsstöd och förlängt underhållsstöd finns ett Bland annat lämnas inte sådant stöd om det finns anledning att anta att en förälder som ska fullgöra sin underhålls- skyldighet gentemot barnet genom att betala underhållsbidrag (den bidragsskyldiga föräldern) i rätt ordning betalar underhåll med minst det belopp som skulle betalas ut som underhållsstöd till barnet. inte heller om det är uppenbart att den bidragsskyldiga föräldern på något annat sätt ser till att barnet får motsvarande underhåll. Om den bidragsskyldiga föräldern i rätt tid betalar det fastställda betalningsbeloppet till , lämnas inte längre underhållsstöd. Om det finns särskilda skäl för det, ska under- hållsstöd ändå lämnas. Underhållsstödet betalas ut av i förskott. Stödet lämnas från och med månaden efter den månad när föräldrarna har flyttat isär eller rätt till stöd annars har uppkommit, dock inte för längre tid tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. till och med månaden då barnet har fyllt . lämnas längst till och med juni månad det år då barnet fyller . Underhållsstöd kan lämnas som fullt underhållsstöd eller utfyllnads- Ett fullt underhållsstöd uppgår till trädde en ny bestämmelse i kraft som innebär att barn som är eller äldre får från och med månaden efter det att barnet fyllt . Underhållsstödet är avsett att täcka hälften av barnets normalkostnad sedan hänsyn tagits till det allmänna barnbidraget. 2018 höjdes barnbidraget med till När stödet lämnas i form av utfyllnadsbidrag görs en avräkning för det underhåll som den bidragsskyldiga föräldern enligt beräkningar har möjlighet att betala direkt till boföräldern eller, vid för- längt underhållsstöd, den studerande. Lämnas underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag är ingen av föräldrarna betalningsskyldig för det. När fullt underhållsstöd lämnas för ett barn ska den bidragsskyldiga föräldern betala ett belopp till som helt eller delvis motsvarar det stöd som lämnats till barnet. Enligt huvudregeln bestäms betalningsskyldigheten för varje barn som har rätt till underhållsstöd till ett visst belopp (betalningsbelopp) enligt en schabloniserad metod. Betalningsskyldigheten är beroende av den bidragsskyldiga förälderns inkomst enligt beslut om slutlig skatt för ett visst i lagen angivet år till den del inkomsten överstiger . Betalningsbeloppet motsvarar en viss procentandel av denna inkomst och är beroende av det totala antalet barn som den bidragsskyldiga föräldern är underhållsskyldig för. Betalningsskyldigheten kan under vissa förhållanden i stället bestämmas genom en skälighetsbedömning. Boförälderns inkomster beaktas inte. En förälder som är betalningsskyldig för underhållsstöd enligt 19 kap. SFB anses ha fullgjort sin underhållsskyldighet enligt gentemot barnet intill det belopp som lämnas i underhållsstöd till barnet. Om det i en lagakraftvunnen dom eller i ett avtal som godkänts av socialnämnden har bestämts att den bidragsskyldiga föräldern ska ha barnet hos sig under per kalenderår, kan den föräldern få tillgodoräknas ett avdrag när betalningsskyldigheten till bestäms (s.k. nettoberäkning). Om den bidragsskyldiga föräldern har fått tillgodoräkna sig ett avdrag genom nettoberäkning, ska underhållsstödet minskas med ett belopp som motsvarar avdraget. Om den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin betalningsskyldighet, ska utan dröjsmål vidta åtgärder för att driva in fordringen. får emellertid på ansökan av den bidragsskyldiga föräldern under vissa förutsättningar bevilja anstånd med att fullgöra betalningsskyldigheten. Det belopp som beslutet om anstånd avser ska betalas före belopp som avser senare tid. En bidragsskyldig förälder som har en skuld till staten på grund av att han eller hon har haft anstånd ska, sedan anståndet har löpt ut, amortera på sin skuld enligt en i lagen fastställd metod. Om den bidragsskyldiga föräldern inte betalar ett fastställt betalningsbelopp i rätt tid, ska han eller hon betala ränta på skulden. får, på eget initiativ eller på ansökan av den bidragsskyldiga föräldern, under vissa förutsättningar efterge fordran i fråga om betalningsskyldighet och ränta. Om den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin betalningsskyldighet, inte heller efter en betalningsuppmaning, och det inte finns något aktuellt beslut om anstånd eller eftergift, överlämnar som huvudregel fordringen till för indrivning. Sådan indrivning ska begäras senast efter det att den äldsta fordringen skulle ha betalats, om inte särskilda skäl talar emot det. Om den bidragsskyldiga föräldern är bosatt utomlands eller bor i och får lön eller annan inkomst från utlandet som inte kan tas i anspråk genom utmätning av lön m.m. enligt utsökningsbalken, gäller vissa särskilda bestämmelser. Om underhållsbidrag är fastställt, träder in i barnets rätt till sådant bidrag till den del som motsvarar det utbetalda underhållsstödet. En sådan civilrättslig fordran kan lättare drivas in i utlandet än en offentligrättslig fordran. När överväger att träda in i barnets nämnda rätt behöver betalningsskyldighet för den bidragsskyldiga föräldern inte fastställas. För tid under vilken har trätt in i barnets 2017/18:173 rätt till underhållsbidrag får betalningsskyldighet inte beslutas. Om underhållsbidrag inte är fastställt kan förelägga boföräldern, eller vid förlängt underhållsstöd den studerande, att vidta eller medverka till åtgärder för att få ett sådant bidrag fastställt. Underhållsstöd lämnas inte om boföräldern, eller vid förlängt underhållsstöd den studerande, utan giltigt skäl låter bli att medverka till de åtgärder som begär i ett sådant föreläggande. För handläggning av ärenden generellt gäller de allmänna handläggningsbestämmelserna i och i förvaltningslagen (1986:223). En ny förvaltningslag (2017:900) träder i kraft . För handläggningen av ärenden om underhållsstöd finns även vissa särskilda bestämmelser i 18 kap. 38–43 §§ SFB. 4.1FN:s konvention om barnets rättigheter ratificerade 1990 FN:s konvention om barnets rättigheter () och har därmed förbundit sig att leva upp till konventionens bestämmelser. Dessa bestämmelser omfattar såväl medborgerliga och politiska som ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter för barn. Med barn avses i konventionen som huvudregel varje människa under . I konventionen finns fyra grundläggande principer som inte bara har egna självständiga betydelser utan som också ska genomsyra de övriga bestämmelserna i konventionen. Dessa principer kommer till uttryck i bestämmelserna om icke-diskriminering (artikel 2), barnets bästa (artikel 3), rätten till liv och utveckling (artikel 6) samt rätten att komma till tals och få sin mening respekterad (artikel 12). I konventionen stadgas vidare bl.a. följande. Konventionsstaterna åtar sig att tillförsäkra barnet sådant skydd och sådan omvårdnad som behövs för dess välfärd, med hänsyn tagen till de rättigheter och skyldigheter som tillkommer föräldrarna, vårdnadshavarna eller andra personer som har lagligt ansvar för barnet. Staterna ska för det ändamålet vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgärder och administrativa åtgärder (artikel 3.2). Varje barn har rätt att bli omvårdat av sina föräldrar (artikel 7.1). Konventionsstaterna ska respektera rätten för det barn som är skilt från den ena av eller båda föräldrarna att regelbundet upprätthålla ett personligt förhållande till och direkt kontakt med båda föräldrarna, utom då detta strider mot barnets bästa (artikel 9.3). Konventionsstaterna ska göra sitt bästa för att säkerställa erkännandet av principen att båda föräldrarna har gemensamt ansvar för barnets uppfostran och utveckling. Föräldrar eller, i förekommande fall, vårdnadshavare har huvudansvaret för barnets uppfostran och utveckling (artikel 18.1). För att garantera och främja rättigheterna i konventionen ska konventionsstaterna ge lämpligt bistånd till föräldrar och vårdnadshavare då de fullgör sitt ansvar för barnets uppfostran (artikel 18.2). Konventionsstaterna ska erkänna rätten för varje barn att åtnjuta social trygghet, innefattande socialförsäkring, och ska vidta nödvändiga åtgärder för att förverkliga denna rätt. Förmånerna ska, där så är lämpligt, beviljas med hänsyn till de resurser som barnet och de personer som Prop. 2017/18:173 ansvarar för barnets underhåll har och deras omständigheter i övrigt samt med hänsyn till varje annat förhållande som är av betydelse i samband med en ansökan om en sådan förmån för barnet eller för dess räkning (artikel 26). Konventionsstaterna erkänner varje barns rätt till den levnadsstandard som krävs för barnets fysiska, psykiska, andliga, moraliska och sociala utveckling. Föräldrarna eller andra som är ansvariga för barnet har, inom ramen för sin förmåga och sina ekonomiska resurser, huvudansvaret för att säkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveckling. Konventionsstaterna ska i enlighet med nationella förhållanden och inom ramen för sina resurser vidta lämpliga åtgärder för att bistå föräldrar och andra som är ansvariga för barnet att genomföra nu aktuell rätt och ska vid behov tillhandahålla materiellt bistånd och utarbeta stödprogram. Konventionsstaterna ska också vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa indrivning av underhåll för barnet från föräldrar eller andra som har ekonomiskt ansvar för barnet, både inom konventionsstaten och från utlandet (artikel 27). Enligt propositionen Strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232) ska all lagstiftning som rör barn utformas i överensstämmelse med . har godkänt den strategi för att stärka barnets rättigheter som regeringen föreslår i propositionen. Regeringen avser att besluta en proposition med förslag om hur ska inkorporeras i svensk rätt. 5Förslag om förstärkningar inom underhållsstödet Underhållsstödet ska höjas för barn som har Regeringens förslag: Underhållsstödet ska höjas med per månad för barn som är 11–samt med för barn som är eller äldre. Underhållsstöd ska därmed lämnas med till och med månaden då barnet fyller , med från och med månaden efter den då barnet har fyllt till och med månaden då barnet fyller samt med från och med månaden efter den då barnet har fyllt . Den bidragsskyldiga förälderns betalningsbelopp ska omprövas när ett högre underhållsstöd ska lämnas till ett barn med anledning av att barnet har fyllt 11 eller . En ändring av betalningsbeloppet vid en sådan omprövning ska gälla från och med månaden efter den då barnet fyllde 11 eller . Regeringens bedömning: Höjningen av underhållsstödet till ett barn som har fyllt 11 eller omfattas inte av socialförsäkrings- balkens krav på ansökan om ökning av en förmån. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget och bedömningen: Ombudsmän (), , Justitiekanslern, , , , Inspektionen för socialförsäkringen, , , utvärdering (IFAU), vid , Kommuner och Landsting och i (). tillstyrker förslaget och instämmer i bedömningen att en differentiering av underhållsstödet bör göra underhållsstödsbeloppet mindre normerande för underhållsbidrag. påpekar dock att höjningen av underhållsstödet kan få till följd att fler boföräldrar ansöker om förmånen trots att barnets faktiska behov skulle kunna tillgodoses genom ett lägre underhållsbidrag. Den situationen kan uppstå om boföräldern har högre inkomster än den bidragsskyldiga föräldern. uppfattar det också som oklart vilka av posterna i schabloner för skäliga levnadskostnader som ingår i det som blir barnets grundbehov inom ramen för underhållsstödet. är positiv till förslaget men konstaterar att skillnaden mellan underhållsstödets och efterlevandestödets nivå kommer att bli större än . och i () uppmärksammar att den beloppsmässiga höjningen av underhållsstödet i vissa fall kan komma att omfattas av löneutmätning. () väljer att inte ta ställning till förslaget. Enligt FSR kan en åldersdifferentiering av beloppet i sig vara positiv men det kan också innebära en risk för nya konfliktområden i en fråga som mer och mer lämnas över till föräldrar att lösa på egen hand, vilket kan leda till att barn går miste om underhåll. anser att åldersdifferentieringen är positiv för barn vars förälder saknar möjlighet att betala underhåll som överstiger nivån för underhållsstödet men har farhågor om att det kan bli ett sämre utfall för ett barn vars förälder har en högre betalningsförmåga. framhåller att många föräldrar uppfattar nivåer för underhållsstöd som normerande även för underhållsbidrag. Enligt är risken påtaglig att fler föräldrar kommer att uppfatta nivåerna för underhållsstöd som normerande även för underhållsbidrag. Detta kan leda till brist på vägledande praxis. Skälen för regeringens förslag och bedömning I den proposition som låg till grund för införandet av underhållsstödet anfördes att underhållsstödsbeloppet skulle motsvara ungefär hälften av normalkostnaderna för ett barn sedan hänsyn tagits till det allmänna barnbidraget (prop. 1995/96:208 s. 40 f.). När underhållsstödet infördes föreslogs det att underhållsstödet skulle lämnas med samma belopp som då gällde för underhållsstödets föregångare, bidragsförskottet, dvs. med (prop. 1995/96:208 s. 39 f.). Det beslutades då att stödets storlek skulle anges i kronor i lagstiftningen och att beloppet inte längre skulle vara knutet till prisbasbeloppet (prop. 1994/95:25 och bet. 1994/95:FiU1). Beloppet för bidragsförskott utgjorde, räknat, av prisbasbeloppet vilket ansågs motsvara kostnaden för att täcka ett barns behov. skulle av prisbasbeloppet motsvara . Beloppet om var oförändrat då det höjdes med till . höjdes underhållsstödets belopp ytterligare med till och barn (se vårbudgetpropositionen , utgiftsområde 12). En ny bestämmelse trädde i kraft som innebär att underhållsstödet för barn som är eller äldre har höjts med till . Frågan om storleken på underhållsstödsbeloppet rymmer flera delfrågor. Dessa är dels vilka kostnader som kan anses utgöra normalkostnaden för barn i allmänhet i olika åldrar, dels vilka av dessa behov som underhållsstödet i så fall ska täcka. Underhållsstödet är ett stöd till barnet. Stödet förskotteras från det offentliga till barnets boförälder om den bidragsskyldiga föräldern av olika anledningar inte fullgör sin underhållsskyldighet. Underhållsstödet garanterar således att barn med särlevande föräldrar får ett visst bidrag till sin försörjning och kompenserar barnet för ett uteblivet underhållsbidrag upp till en viss nivå. Den förälder som inte bor tillsammans med barnet är skyldig att till betala ett belopp som helt eller delvis motsvarar det stöd som lämnats till barnet. Betalningsskyldigheten beror på hur stor förälderns betalningsförmåga är. Med hänsyn till detta måste underhållsstödets nivå kunna motiveras utifrån vad ett barn behöver för att dess normalbehov ska vara tillgodosett. Frågan är om det nuvarande beloppet på eller för barn som är eller äldre är tillräckligt för att täcka den andel av ett barns kostnader som stödet är avsett att täcka. Hur bör ett barns grundbehov beräknas? I det fall den bidragsskyldiga föräldern inte betalar underhållsbidrag eller betalar ett underhåll som är lägre än , kan underhållsstöd betalas ut till den förälder barnet bor hos. Underhållsstödet kan med andra ord sägas ersätta eller komplettera ett underhållsbidrag från den bidragsskyldiga föräldern. Vid bedömningen av barnets behov måste det först konstateras att varje barns behov är individuellt. Som en utgångspunkt för hur barns behov i olika åldrar typiskt sett ser ut kan ledning hämtas från schablonberäkningar.