prop · H50396 · 2018-03-05 00:00:00 — Kommuner och landsting kommer att beröras av förslagen i egenskap av Arbetsgivare i kommuner och landsting tillhör den grupp arbetsgivare som i jämförelse med andra arbetsgivare i hög grad kommer att påverkas av ett karensavdrag. I denna sektor förekommer såväl långa arbetspass som att arbetstiden förläggs koncentrerat. och deltidsarbete inom vården och äldreomsorgen innebär ofta långa För denna sektor kommer såväl kostnader för sjuklön som vissa kostnader för administration att uppkomma. SKL samt flera kommuner och landsting, exempelvis i län och Region , har i remitteringen påpekat att förslaget om karensavdrag kommer att leda till högre kostnader för arbetsgivare i SKL med flera har mot den bakgrunden tillstyrkt förslaget om karensavdrag under förutsättning att sektorn kompenseras ekono- Region lyfter vikten av kompensation för att inte förslaget i förlängningen ska medföra försämrad vårdkvalitet när verk- samheternas budget påverkas negativt. konsekvensanalys av förslagets omfattande konsekvenser för sektorn och poängterar att de ekonomiska konsekvenserna är betydande. anser att de exempel som redovisats i Ds 2017:18 inte tydlig- gör den typ av schema som region och landstingssektorn till stor del har. Regionen påpekar att nästan hälften av region- och landstingssektorns alla medarbetare har oregelbundna scheman. ningar visar vidare att branscher med oregelbundna scheman påverkas kraftigt av förslag om karensavdrag, och regionen anser att förslaget, i större utsträckning än det remitterade förslaget, måste vara kostnads- Region menar vidare att it-stöden kommer att be- höva utvecklas och att påverkan är stor liksom kommer att påverka annan utveckling av HR-system . Regeringen är medveten om att karensavdrag kommer att innebära kostnader för sektorn även om några närmare beräkningar av dessa kost- nader inte har redovisats av sektorn. Förslaget påverkar kommuner och landsting på samma sätt som övriga arbetsgivare vilket innebär att den kommunala finansieringsprincipen inte är tillämplig. dock en bedömning av kommunsektorns finanser i samband med fastställandet av statsbidragsramen. SKL framför att förslaget kan komma att innebära att arbetsgivare, i den mån det är möjligt, successivt frångår scheman där vissa tjänster är koncentrerade till långa arbetspass och i stället strävar efter att jämna ut antalet timmar per arbetspass arbetstagare befinner sig på arbetet, i syfte Prop. 2017/18:96 att begränsa kostnader vid eventuell sjukdom. Kortare arbetspass kan, å ena sidan, ha positiva effekter på arbetsmiljön eftersom det torde främja det rehabiliterings- och hälsoarbete som bedrivs enligt den avsiktsförklaring som parterna inom sektorn kom överens om . Å andra sidan är koncentrerad arbetstid något som inte sällan efterfrågas bland de arbetstagare som valt att arbeta enligt dylikt schema enligt SKL. Huruvida förslaget om karensavdrag kommer att påverka schemaläggningen låter regeringen vara osagt. Däremot, i linje med vad framför, kan karensavdrag bidra positivt till att göra vård- och omsorgssektorn mer attraktiv, vilket enligt regeringens uppfattning inte är oväsentligt utifrån det rekryteringsbehov som finns och kommer att finnas inom dessa verksamheter. Kan karensavdrag också bidra positivt till att minska sjuknärvaro på arbetsplatser kan det vara av särskild betydelse när det kommer till smittspridning inom vård och omsorg. På det statliga avtalsområdet finns två olika kollektivavtal som bland annat reglerar ersättning vid sjukfrånvaro. Dessa två är villkorsavtalen Villkorsavtal/Villkorsavtal-T som omfattar den största delen av den statliga sektorn och affärsverksavtalen /AVA-T. Enligt uppgift från finns i villkorsavtalen rekommendationer om hur lokala avtal kan utformas när det gäller sjukavdrag vid koncentrerad tjänstgöring. Syftet med detta är att de myndigheter där det finns behov av att reglera frågan kan avtala om det, vilket också ett antal myndigheter uppges ha gjort. För anställda med oregelbunden arbetstid finns motsvarande bestämmelse i de centrala avtalen vilket innebär att denna grupp alltid omfattas av nämnda avtalskonstruktion. För dessa grupper torde behovet av en mer rättvis självrisk redan vara tillgodosett för stora delar av det statliga avtalsområdet. Enligt överensstämmer det aktuella förslaget om karensavdrag på flera sätt med den ovan beskrivna kollektivavtalade regleringen för vissa grupper inom det statliga området. Regeringen bedömer i likhet med att ett införande av karensavdrag i stället för dagens karensdag inte skulle medföra orimligt stora administrativa besvär för en stor del av den statliga sektorn. Förslaget kan dock få en mer omfattande påverkan på de områden som inte omfattas av de ovan nämnda villkorsavtalen och som därmed inte tillämpar dessa liknande bestämmelser . har trots detta tillstyrkt förslaget. startade omkring 580 000 sjukfall hos , 506 000 av dessa hade först fått sjuklön. Bland dem som fick sjukpenning sjukperiodens fick den absoluta majoriteten, 59 000 av 73 000, kalenderdagsberäknad sjukpenning. 14 000 sjukfall var således föremål för arbetstidsberäknad sjukpenning. Grunden för förslaget om att införa ett karensavdrag i stället för en karensdag är att åstadkomma en mer rättvis karens. I vissa fall medför förslaget dock en mera komplicerad handläggning. För del innebär förslaget att beräkningen av av- draget från sjukpenningen i vissa delar förändras. ärenden där sjukpenning kalenderdagsberäknas i början av en sjukperiod innebär förslaget om karensavdrag inga större förändringar i och med att beräkningen av avdraget för karensdag kalenderdagsberäk- Ett visst merarbete uppkommer emellertid i de fall den försäkrade är sjukfrånvarande endast delar av . I dessa fall kan inte ett helt avdrag för karens göras utan särskilda beräkningar kommer att be- För handläggningen av ärenden där försäkrades sjukpenning arbets- tidsberäknas i början av ett sjukfall innebär förslaget en något mera kom- plicerad handläggning i och med att arbetstagarens genomsnittliga ar- betstid alltid måste beräknas. Handläggningen av dessa ärenden kan vara ganska utredningskrävande och sker helt manuellt. i handläggningen av ärenden där den försäkrade får både kalenderdags- beräknad och arbetstidsberäknad sjukpenning kan det bli mera kom- Ytterligare utredningsarbete innebär givetvis en viss administra- tiv pålaga som dock är en nödvändig konsekvens för att komma till rätta med de mindre önskvärda effekterna av det nuvarande systemet, detta även om det i vissa enskilda fall kan tänkas innebära att handläggnings- tiderna förlängs något. Regeringen har beräknat de löpande kostnaderna för handläggningen till ca . Med förslaget om karensavdrag är det rimligt att förvänta sig att För- säkringskassan med tiden får något fler inrapporterade sjukfall än De försäkrade som får arbetstidsberäknad sjukpenning och som vid mycket korta sjukfall avstår från att anmäla sjukfrånvaro till kan ha incitament att i stället göra en sådan anmälan i och med att sjukpenning kan utges även för den första dagen i sjukperioden när avdraget för karens är gjort. sjukpenningen blir lägre än med dagens regler om karensdag, bör det ligga i den enskildes intresse att anmäla sin sjukfrånvaro. Regeringens förslag bedöms innebära relativt omfattande behov av it- Detta är skattat till en kostnad om totalt Vidare bedöms det finnas behov av såväl revide- rade vägledningar och handläggarstöd till myndighetens handläggare som informationsinsatser till försäkrade. tillfördes förvaltningsanslag medel för ett antal re- former på välfärdsområdet, bl.a. för införandet av ett karensavdrag. Regeringens förslag bedöms därför kunna genomföras inom befintliga ramar för myndighetens förvaltningsanslag. anser att förslaget innebär en mer komplicerad reglering än den nuvarande bestämmelsen om karensavdrag. heten anser vidare att det kommer att vara svårt för den enskilde att för- utse vilket karensavdrag som kommer att göras. Även om förslaget om karensavdrag för majoriteten försäkrade inte innebär någon skillnad i ersättning från försäkringen är det enligt regeringens uppfattning viktigt att de försäkrade förstår vilket avdrag från sjukpenningen som myndig- heten har gjort. Inte minst är detta av betydelse för dem med arbetstids- beräknad sjukpenning där karensavdrag kan göra ekonomisk skillnad. 2017/18:96 Den mer komplicerade regleringen är enligt regeringen en nödvändig konsekvens för att effekten ska bli liknande för arbetstagare med sjuklön och sjukpenning. framför att försäkrade kommer att kunna begära omprövning av beslut om karensavdrag. Det kan enligt myndigheten innebära ett ökat antal omprövningsärenden för att hantera. Regeringen utesluter inte att det kan bli fler omprövningsärenden. får majoriteten arbetstagare sin sjukpenning kalenderdagsberäknad i sjukperioden, och för dessa försäkrade innebär de nya reglerna ingen större förändring. Som tidigare nämnts kompliceras handläggning i vissa fall ytterligare när det är fråga om arbetstidsberäknad sjukpenning. I och med att denna grupp försäkrade dock är betydligt mindre bedömer regeringen risken för många omprövningsärenden som liten. Förslagen i denna proposition syftar till en mer rättvis reglering av de försäkrades karens i sjukförsäkringen. innebär förslagen en mer komplicerad reglering än den nuvarande bestämmelsen om karensdag. Med anledning av detta är det inte osannolikt att det fattas en del beslut som kommer att bli föremål för domstolsprövning. Den absoluta majoriteten sjukfall hanteras inledningsvis inom sjuklönesystemet. Tvist mellan arbetsgivare och arbetstagare i fråga om rätten till sjuklön prövas av domstol – tingsrätt eller Arbetsdomstolen. De arbetstagare som vänder sig till för kompensation i en sjukperiod kan få sitt beslut prövat i allmän förvaltningsdomstol efter att beslut varit föremål för omprövning. Som framgår ovan får majoriteten arbetstagare sin sjukpenning kalenderdagsberäknad i sjukperioden. För dessa försäkrade innebär de nya reglerna ingen större förändring. För de försäkrade som i stället får arbetstidsberäknad sjukpenning kompliceras handläggning i vissa fall ytterligare. I och med att denna grupp försäkrade dock är betydligt mindre bedöms konsekvenserna för de allmänna förvaltningsdomstolarna sammantaget bli begränsade. har yttrat att det i promemorian saknas en konsekvensbeskrivning av förslagets effekter för de allmänna domstolarna. En tvist om sjuklönens storlek och karensavdrag kan givetvis uppstå mellan en arbetsgivare och en arbetstagare. Att mer än ett fåtal ärenden med anledning av de nya reglerna om karensavdrag drivs så långt att det hamnar i allmän domstol bedömer regeringen emellertid som mindre troligt. De förtydliganden som görs i denna proposition kring beräkningen av karensavdraget bör vidare minska risken för sådan tvist och måltillströmning. Regeringens sammantagna bedömning är att eventuella kostnader således bör kunna tas inom ram. Långa arbetspass och koncentrerade arbetstider förekommer inom flera branscher, såväl kvinnodominerade som mansdominerade. Vård och omsorg är en sådan bransch som är kvinnodominerad och som sysselsätter många kvinnor. Skiftarbete är vanligare bland kvinnor än bland män, totalt sett beräknas dock en något större andel män än kvinnor ha långa arbetstider. På ett antal områden, t.ex. inom industrin och i transportsektorn, har arbetsmarknadens parter i kollektivavtal kommit överens om olika varianter av ett karensavdrag. Mot bakgrund av att det saknas en heltäckande och detaljerad bild av hur arbetstider är förlagda och förekomsten av koncentrerade arbetstider i olika branscher är det svårt att göra en ingående jämställdhetsanalys av förslaget om karensavdrag. Utifrån att kvinnors sjukfrånvaro är betydligt högre än männens, liksom utifrån att en stor andel av alla kvinnor bland arbetstagarna verkar inom just sektorn vård och omsorg där sjukfrånvaron är särskilt hög, torde dock förslaget om karensavdrag vara av större betydelse för kvinnor än för män bland arbetstagarna. Att frångå karensdagen och övergå till ett karensavdrag är en fråga om större rättvisa mellan arbetstagare, såväl för kvinnor som för män, liksom en fråga som inbegriper aspekter av betydelse i ett jämställdhetsperspektiv. () har tillstyrkt förslaget om ett karensavdrag som ett sätt att öka jämställdheten på området. DO har dock yttrat att mot bakgrund av att överenskommelser om karensavdrag i stor utsträckning saknas i sektorer inom vård och omsorg, finns risk för att kvinnliga småföretagare som är verksamma inom dessa sektorer kan drabbas av ekonomiska svårigheter mellan de olika systemen. DO lyfter därför frågan om inte konsekvenserna av förslaget om karensavdrag på denna grupp, samt frågan om eventuell kompensation till gruppen, borde utredas närmare. Som har nämnts kommer förslaget om ett karensavdrag att kunna innebära ökade kostnader för sjuklön för vissa mindre företag i branscher där koncentrerad tjänstgöring är vanligt förekommande. Regeringen ser dock ingen möjlighet att kunna rikta ekonomiskt stöd till en viss grupp företagare såsom DO resonerar. 6.6Statens budget och korttidssjukfrånvarons utveckling Ett införande av karensavdrag kan innebära kostnader på sjukpenninganslaget. Majoriteten försäkrade som får sjukpenning under sjukperiodens första får kalenderdagsberäknad ersättning. För denna grupp försäkrade innebär förslaget om karensavdrag i princip inga förändringar jämfört med dagens regler. De sjukpenningkostnader som kan uppstå är framför allt att hänföra till gruppen försäkrade som får arbetstidsberäknad sjukpenning. Regeringen har låtit göra en beräkning som indikerar att belastningen på sjukpenninganslaget torde uppgå till ca . Förslag om karensavdrag kommer att påverka olika grupper arbets- Prop. 2017/18:96 tagare olika mycket. För dem som arbetar få men långa arbetspass kommer den enskildes kostnad vid sjukfrånvaro att kunna bli lägre relativt dagens regler och tröskeln till korttidssjukfrånvaro sänks därmed. Det kan påverka dessa individers benägenhet att stanna hemma vid sjukdom. I de fall sjukfrånvaron blir mera kostsam för den enskilde relativt dagens regler kommer det omvända att bli gällande. Det är svårt att närmare uttala sig om de exakta konsekvenserna gällande drivkrafter till arbete och påverkan på korttidssjukfrånvaron och sysselsättningen utifrån de föreslagna bestämmelserna. För många arbetstagare torde incitamenten att gå och arbeta kvarstå trots att sjukfrånvaro under ett långt arbetspass blir mindre kostsamt. Även om regler om karensavdrag innebär att karensavdraget i regel kommer att motsvara en hel dagersättning, kommer även de som sjukanmäler sig sent att ha incitament att gå till arbetet och arbeta delar av dagen i och med att lön alltid är att föredra framför sjuklön och den enskilde givetvis får lön för alla de timmar som den arbetar. 6.7Alternativa lösningar för karensavdragets konstruktion Regeringen har övervägt olika lösningar för hur ett karensavdrag kan konstrueras. Utifrån ambitionen att mildra de mindre önskvärda konsekvenser som dagens regler kan ge upphov till är den nu föreslagna konstruktionen enligt regeringens bedömning den mest fördelaktiga. Det är svårt att utforma en karens som är optimal, dvs. fullt rättvis och helt träffsäker, för alla försäkrade på en arbetsmarknad med många olika arbetsvillkor och scheman. En del skillnader uppkommer, vilket också exempelvis ISF påpekar i sitt yttrande. Det är dock angeläget att så långt möjligt försöka minska alltför stora sådana skillnader/risker försäkrade emellan för att försäkringen ska uppfattas som acceptabel. Tröskeln för att sjukanmäla sig bör så långt möjligt vara relativt sett lika hög oavsett hur arbetstiden är fördelad. Självrisken syftar till att motverka omotiverad korttidsfrånvaro eller att försäkringen överutnyttjas. En förändrad självrisk kan skapa incitament hos den enskilde att agera på ett särskilt vis. I utformningen av den konstruktion som här föreslås har regeringen därför haft drivkrafter till arbete i åtanke. En förekommande avtalslösning är att begränsa avdraget för karensdagen till maximalt . LO hade gärna sett att ett karensavdrag utformas med utgångspunkt i denna typ av begränsningsregel. Regeringen kan konstatera att det är en enkel och tydlig konstruktion men att en motsvarande reglering av detta slag i SjLL och i SFB inte skulle omöjliggöra ett kringgående av självrisken genom en sjukanmälan sent på arbetsdagen vilket regeringen trots allt inte finner oväsentligt. Med utgångspunkt i dagens regel om karensdag, som är mycket enkel till sin konstruktion, är det näst intill ofrånkomligt att regelverket blir mera komplicerat och därmed i vissa avseenden mera administrativt krävande när reglerna ändras. En viss administration kommer att till- 2017/18:96 komma till följd av det förslag som finns i denna proposition, vilket dock är en nödvändig konsekvens. har framfört att den enskildes uppfattning om en trygg socialförsäkring kan sättas på spel med ett karensavdrag i och med att de försäkrade som har en oregelbunden arbetstid kan få svårare att förutse vilket karensavdrag som kommer att göras vid varje enskild sjukperiod eftersom avdraget för dessa personer kan variera. Myndigheten uppger att den måste göra en ny beräkning av den genomsnittliga veckoarbetstiden vid varje sjukfall för dem som har arbetstidsberäknad sjukpenning och att den genomsnittliga veckoarbetstiden troligen inte kommer vara densamma som den faktiska veckoarbetstiden för insjuknandet. Regeringen vill här påminna om att även med dagens system kan avdraget/”kostnaden” för karensdagen variera från gång till annan för dem som arbetar varierande antal timmar. Detta är således inte nytt. Regeringen delar inte myndighetens bedömning att karensavdraget som sådant kan sätta enskildas uppfattning om en trygg socialförsäkring på spel. Regeringen bedömer snarare att mera rättvisa villkor i försäkringarna kan bidra positivt till enskildas uppfattning om socialförsäkringen. Om den föreslagna regleringen inte kommer till stånd kommer de mindre önskvärda effekterna, som regleringen syftar till att mildra, sannolikt att kvarstå. har genom att ratificera konvention nr 121 åtagit sig att inte tillämpa någon karens vid sjukdom till följd av arbetsskada. Av denna anledning anges i 40 kap. 4 och 5 §§ SFB att en försäkrad som beviljats arbetsskadelivränta har rätt till ersättning för två eller fler sjukdagar. Förslaget att införa karensavdrag innebär ingen förändring i detta avseende. som har yttrat sig över promemorian har kommit till samma slutsats och välkomnar att förslaget beaktar internationella åtagande enligt konvention nr 121. framför även att utifrån hur den svenska modellen fungerar — särskilt partsautonomin som är en väsentlig del av den svenska arbetsmarknadsmodellen — och principerna om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten i bl.a. ILO-konven- tionerna nr 87, nr 98 och nr 154 hade det varit önskvärt med en utförlig analys av hur förslaget i den delen är förenligt med åtaganden enligt ratificerade . Kommittén kommer dock till slutsatsen att det är positivt att förslaget ger de avtalsslutande parterna möjlighet att i kollektivavtal närmare reglera beräkningen av karensavdraget och att lagförslaget som sådant eller övergångsregler till detta inte innehåller några inskränkningar i parternas avtalsfrihet eller påverkar giltigheten av berörda kollektivavtal. bedömer att förslaget är förenligt med konventionerna nr 87, nr 98 och nr 154. Syftet med att ersätta karensdagen med ett karensavdrag är i första hand att uppnå en mer rättvis självrisk i samband med sjukfrånvaro. Avdraget bör bli detsamma för den försäkrade oavsett när sjukfrånvaron inträffar. Ett införande av ett karensavdrag innebär ett nytt sätt att beräkna karensen i samband med sjukfrånvaro. Det är angeläget att arbetstagare och arbetsgivare är införstådda med de nya reglerna. För att underlätta och förenkla tillämpningen av ett karensavdrag har, som redovisats tidigare, och Företagarna påtalat behovet av stöd för de arbetsgivare, främst mindre arbetsgivare, som saknar kollektivavtal och löneadministrativa stödsystem. De två remissinstanserna anser att förslagsvis ska få i uppdrag att tillhandahålla råd, stöd och verktyg avseende beräkningen av sjuklön och karensavdrag för dessa arbetsgivare. Även har påtalat vikten av information till företagen och har erbjudit sig att hjälpa till med informationslämning. Regeringen välkomnar myndighetens initiativ och avser att ge i samverkan med i uppdrag att informera om de nya reglerna. Det är en pedagogisk viktig uppgift att berörda förstår hur det nya systemet fungerar. Genom och försorg kommer arbetsgivare att kunna informeras om förslaget och om vilka anpassningar de behöver göra i sin lönehantering. Det stöd som och Företagarna efterlyser bör således kunna tillgodoses. Som framgår i det föregående är det svårt att förutse alla effekter som kan uppkomma av det förslag som lämnas, bland annat på grund av att den närmare beräkningen av karensavdragets storlek får bestämmas genom kollektivavtal. Det är emellertid angeläget att konsekvenserna följs upp för att tillse att förslaget får önskad effekt, dvs. att de mindre önskvärda konsekvenser som dagens regler kan ge upphov till mildras. Inom ramen för en sådan uppföljning bör även konsekvenser för mindre arbetsgivare avseende tillkommande administration belysas. En första uppföljning kan vara relevant att göra efter ikraftträdandet. 7.1Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 11§ Det som i denna balk i övrigt eller i annan författning föreskrivs om sjukpenning enligt 25–28 kap. gäller i tillämpliga delar även i fråga om graviditetspenning, med undantag av bestämmelserna i –25 kap. 5 § om bortseende från inkomst av anställning och annat för- värvsarbete överstigande 8,0 prisbasbelopp, –27 kap. 5 § om ersättning för merutgifter, –27 kap. 27 §, 27 a § och 28 b § första stycket om karensavdrag och 2017/18:96 – 27 kap. 29–33 a §§ om karenstid, och – 28 kap. 7 § 2 om beräkningsunderlag för sjukpenning på fortsättningsnivån. Vid beräkning av graviditetspenning ska det vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten bortses från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete till den del summan av dessa inkomster överstiger 7,5 prisbasbelopp. Det ska vid denna beräkning i första hand bortses från inkomst av annat förvärvsarbete. För hel graviditetspenning motsvarar ersättningsnivån beräkningsunderlaget för sjukpenning på normalnivån enligt 28 kap. 7 § 1 grundat på en sjukpenninggrundande inkomst beräknad enligt första och andra styckena. En följdändring görs i första styckets tredje strecksats med anledning av att det införs ett karensavdrag i stället för en karensdag. Dessutom görs en hänvisning till den nya 27 kap. 27 a § dit bestämmelsen om karensdagar har flyttats. 33 § Tillfällig föräldrapenning beräknas enligt bestämmelserna om sjukpenning på normalnivån och sjukpenninggrundande inkomst i 25–28 kap. samt 34–38 §§ i detta kapitel, dock med undantag av bestämmelserna i –25 kap. 5 § om bortseende från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete överstigande 8,0 prisbasbelopp, –27 kap. 27 §, 27 a § och 28 b § första stycket om karensavdrag och –27 kap. 29–33 a §§ om karenstid, och –28 kap. 7 § 2 om beräkningsunderlag för sjukpenning på fortsättningsnivån. Vid beräkning av tillfällig föräldrapenning ska det vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten bortses från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete till den del summan av dessa inkomster överstiger 7,5 prisbasbelopp. Det ska vid denna beräkning i första hand bortses från inkomst av annat förvärvsarbete. För hel tillfällig föräldrapenning motsvarar ersättningsnivån förälderns beräkningsunderlag för sjukpenning på normalnivån enligt 28 kap. 7 § 1 grundat på en sjukpenninggrundande inkomst beräknad enligt första och andra styckena (beräkningsunderlaget).