prop · H503146 · 2018-03-20 00:00:00 — Den pågående utarmningen av den biologiska mångfalden drabbar i hög grad människor som lever i fattigdom vilka ofta livnär sig på naturresurser. Många av dessa är kvinnor. Arbetet i konventionen om biologisk mångfald och de s.k. Aichimålen är väsentligt för att nå flera av de globala målen. Regeringen arbetar fortlöpande med att öka hänsynen till biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster i relevanta politikområden och processer, bland annat genom FN:s konvention för biologisk mångfald, CBD. Bevarandet och ett uthålligt nyttjande av biologisk mångfald och funktionella ekosystem är centralt för fattigas försörjning och överlevnad. Fungerande ekosystem är viktiga både för att tillhandahålla produkter som mediciner, mat eller brännved och ekosystemtjänster, till exempel rent vatten, eller för att buffra mot katastrofer som översvämningar, torka och flodvågor. Tillträde till och rättvis fördelning av nytta och vinster av den biologiska mångfalden liksom beaktande av lokal- och urbefolkningars kunskaper, roller och rättigheter är centrala. Därför är en viktig utgångspunkt att integrera biologisk mångfald och ekosystemtjänster i pågående program och projekt i utvecklingssamarbetet, exempelvis genom integrering i landstrategier. Enligt mål 6 i för biologisk mångfald ska EU ha ökat sitt bidrag för att motverka förlusten av biologisk mångfald på global nivå. Detta ska ske bland annat genom att säkra biologisk mångfald inom ramen för utvecklingssamarbetet, minska effekterna av EU:s konsumtionsmönster, främja handelspolitikens bidrag till bevarandet och det uthålliga nyttjande av den biologiska mångfalden och ta itu med potentiella negativa konsekvenser. Detta görs genom att systematiskt inkludera frågan i förhandlingar och dialoger om handel med tredje land, fasa ut och avveckla skadliga subventioner samt mobilisera ytterligare resurser för bevarande och uthålligt nyttjande av biologisk mångfald på global nivå och stödja bedömningar av naturkapital i mottagarländer samt föreslå lagstiftning om tillträde till och rättvis fördelning av vinster från nyttjande av genetiska resurser. Sidas verksamhet ska bl a utgå från och genomsyras av ett integrerat miljö- och klimatperspektiv. När det gäller biologisk mångfald innebär detta att hållbart skogs- och lantbruk utvecklas så att den biologiska mångfalden bevaras liksom ekosystemens viktiga funktioner. Detta innebär exempelvis säkrare vattentillgång, mindre jorderosion och avskogning och underlättar för människor att försörja sig och ta sig ur fattigdom. För att säkra att dessa frågor utvecklas på ett effektivt sätt globalt ger Sida ett kärnstöd till den internationella naturvårdsunionen 2017/18:146 IUCN –2020 på . Tillsammans med olika typer av projektstöd innebär det ett bidrag till IUCN på ca . Sidas bedömning av organisationens verksamhet är att den har stor betydelse för att lyfta biologisk mångfald som viktig komponent i det globala hållbarhetsarbetet och Sida har därför bidragit med ramavtal för organisationens insatser. IUCN har mycket stor betydelse för det globala arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster och arbetar för integrering av dessa frågor i hållbar utveckling och i klimatarbetet. Bland IUCN:s insatser kan särskilt lyftas fram organisationens världsunika roll att bygga upp global kunskap om biologisk mångfald. IUCN har också stor betydelse för att utveckla naturbaserade lösningar på andra viktiga globala frågor som hållbar utveckling och klimatfrågan. IUCN är mycket välrenommerad bland ett stort antal länder i världen och har varit medlem . Organisationen har också en viktig roll i arbetet med Agenda 2030, bl.a. arbetar organisationen med indikatorer för uppföljning och kommer aktivt att bistå i genomförandet av målen. Skog och hållbar utveckling Hållbart skogsbruk, är viktigt bl.a. vad gäller klimatpåverkan, hållbar förnybar energi, tryggad livsmedelsförsörjning, ekonomisk tillväxt och fattigdomsbekämpning. Olagliga avverkningar och handel med associerade trävaror ger negativa effekter på skogar och på människorna som lever av och i dessa skogar. Utvecklingsländer har särskilda behov av tekniskt och vetenskapligt kunnande, liksom av resurser, för att utveckla, bevara och hållbart bruka skogsekosystem, inklusive återbeskogning. Arbete med hållbart skogsbruk inom ramen för hållbar utveckling kräver samstämmiga åtgärder mellan olika politikområden som närings-, jordbruks, miljö-, klimat- och utrikespolitik. som skogsnation, med betydande kompetens och lång erfarenhet, ska fortsatt aktivt arbeta med hållbart brukande av skog och bevarande av biologisk mångfald globalt. verkar bl.a. för långsiktigt ägande och nyttjande av mark, aktiv dialog med kunskapsbärare och intressenter på olika nivåer, ökad jämställdhet och anständiga arbetsvillkor inom Inom EU är t.ex. engagerat i utformningen och genomförandet av som är relevant ur ett utvecklingsperspektiv med bäring på t.ex. EU-Flegt ( Enforcement Governance and Trade) och relaterade partnerskapsavtal samt EU:s timmerförordning. Mer ansvarsfullt och transparent företagande, liksom mer hållbar produktion och konsumtion är viktigt när det gäller produkter från skogen. Hållbart skogsbruk är en profilfråga i svenskt internationellt samarbete, varför är aktivt engagerat i bl.a. FN:s skogsforum där en strategisk plan utarbetas för de skogsrelaterade målen i Agenda . är engagerat i konventionen om biologisk mångfald och klimatkonventionen som innehåller skogsrelaterade aspekter, bl.a. i . Regeringen kommer fortsatt att verka för ett mer samstämmigt och integrerat främjande där svenska intressen, som export- och investeringsfrämjande, kopplas samman med svenskt bistånd och politik för global utveckling. Det hållbara skogsbruket i biståndet ska lyftas fram, liksom hur det kan bidra till genomförandet av Agenda 2030 och hållbar samhällsutveckling i utvecklingsländer. Skogsbrukets roll i en växande cirkulär och biobaserad ekonomi är en svensk global profilfråga. Aktivt deltagande inom den internationella naturvårdsunionens nationella kommitté är viktigt, liksom deltagande i under FN:s skogsforum samt i arbetet med FN:s strategiska plan för skogen. ska fortsatt delta aktivt i relevanta internationella förhandlingar om biologisk mångfald, t. ex. vid kommande internationella partsmöten i internationella miljökonventioner. Vikten av bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald i relevanta sektorer ska förtydligas, liksom i relevanta skogspolitiska forum Arbetet med att genomföra den nationella strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster fortsätter. Kunskapen och verktygen för att hantera ekosystemtjänsternas betydelse i en växande cirkulär och biobaserad ekonomi är en viktig del av genomförandet och uppföljningen av Agenda 2030. Utvecklingsländernas förutsättningar behöver beaktas i översynen av Flegt-handlingsplanen och EU:s timmerförordning. kapacitet att producera skoglig statistik och följa upp indikatorer för skogsrelevanta mål i Agenda samt integrering av biologisk mångfald i skogsbruket behöver öka. 3.16Fredliga och inkluderande samhällen Främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, tillhandahålla tillgång till rättvisa för alla samt bygga upp effektiva och inkluderande institutioner med ansvarsutkrävande på alla nivåer 3.16.1Exempel på PGU-område: Säkerhet och utveckling (Huvudansvariga: Försvarsdepartementet, och . Andra berörda departement är t.ex.: , och Miljö- och .) Arbete med säkerhet och utveckling är grundläggande för genomförandet av Agenda 2030 i dess helhet. Fattigdomsbekämpning, miljö- och klimatarbete och fredsbyggande hör ihop. Fred och säkerhet kan inte uppnås utan att fattigdomen och klimatförändringarna bekämpas och vice versa. Värnandet om individens mänskliga rättigheter är centralt i det internationella freds-, säkerhets- och utvecklingsarbetet. Antalet människor som påverkas av våldsamma konflikter har ökat dramatiskt . Omkring 1,4 miljarder människor, liksom en allt större andel av världens extremt fattiga, lever i konfliktdrabbade och pågår den största flyktingkatastrofen i modern tid. flyktingar i världen uppgick till 2016. koncentreras i växande grad till konfliktdrabbade och sviktande stater. Världen över är människor offer för kränkningar av de mänskliga rättigheterna som alltför ofta leder till konflikter och krig. klimatförändringarna och ett ökat tryck på naturresurser till konflikt och utgör därmed i allt större utsträckning ett globalt säkerhetshot, liksom ökade terroristhot och globala hälsohot. Arbetet med fred, säkerhet och utveckling kräver helhetssyn och ett samordnat och samstämmigt arbetssätt. Många politikområden berörs som försvars-, miljö-, social-, kultur-, migrations- och utrikespolitik, liksom Regeringen arbetar brett med de säkerhetspolitiska utmaningarna, bl.a. inom områden som terrorism, klimat, flyktingströmmar och migration, pandemier och människosmuggling. Insatser för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer är grundläggande i det fredsbyggande Väpnade konflikter och våld orsakas ofta av grova brott mot de medverkar på olika sätt till att stärka agerandet och skyddet för de mänskliga rättigheterna i världen. av de mänskliga rättigheterna är en prioritet inom svensk utrikespolitik och är till stor del integrerat i flertalet politikområden. Regeringen tog fram nya globala strategier för utvecklingssamarbetet både inom hållbar fred och inom mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Strategin för hållbar fred riktar sig både till Sida och och inkluderar också finansiering i lokala situationer där det finns ett förhöjt behov av snabbt och flexibelt stöd. har stärkt sitt fredsbyggande engagemang inom FN. perioden –2017 togs flera viktiga steg framåt i det internationella samarbetet på freds-, säkerhets- och utvecklingsområdet. Agenda 2030, i vilken världens stater åtar sig att fördubbla sina ansträngningar att lösa eller förebygga konflikter, följdes av resolutioner i både FN:s säkerhetsråd och i generalförsamlingen om ”sustaining peace”, ett nytt och bredare sätt för FN att bygga fred och förebygga konflikter. generalsekreterare deklarerade vid sitt tillträde 2017 en vision om att göra FN till en organisation för fred med konfliktförebyggande som en av prioriteringarna. anordnade en öppen debatt om konfliktförebyggande i med brett deltagande. också den nytillträdde generalsekreterarens första möte med FN:s Detta har följts upp med en rad engagemang i och utanför FN till stöd för generalsekreterarens fredsvision. kvar sitt ordförandeskap i FN:s fredsbyggandekommissions lanserades delar av en rapport som bygger på en studie kallad ”Pathways for Peace-Inclusive Approaches to Preventing Violent Conflict” genomförd i ett unikt samarbete mellan FN och . Denna studie pekar på vikten av ett anpassningsinriktat arbetssätt med fokus på att stödja länder att hantera konflikter med fredliga metoder och inkluderande politik. Regeringen har stärkt sitt stöd till fredsbyggande processer och konfliktförebyggande insatser samt intensifierar arbetet med kvinnors effektiva deltagande i fredsprocesser. Den övergripande inriktningen är att hantera konflikters grundorsaker, bidra till inkluderande fredsprocesser och att stödja nationella processer för att uppnå hållbar fred och utveckling. Regeringen satsar också långsiktigt på medling. Tillsammans med drivs ett svenskt nätverk av kvinnliga medlare till stöd för kvinnors deltagande i fredsprocesser. Detta nätverk har engagerats i ett flertal fredsprocesser. En stödfunktion för politisk dialog och fredsprocesser har även inrättats inom för att ge stöd till detta arbete. –2017 fortsatte som medordförande i den internationella dialogen för freds- och statsbyggande, tillsammans med . Denna dialog samlar såväl som utvecklingsländer för samtal om principerna inom New och mål 16 i Agenda . stöder också Afrikanska unionens arbete med fred, säkerhet och utveckling. Inom verkar för att ytterligare resurser ska allokeras till konfliktdrabbade och sviktande stater samt för att jämställdhetsperspektivet ska integreras i all verksamhet. Regeringen verkar också för att öka kunskapen och uppmärksamheten kring klimatrelaterade säkerhetsrisker, såsom torka, vatten- och resursbrist. är bl.a. pådrivande för att stärka FN:s kapacitet att identifiera och svara på klimatrelaterade säkerhetsrisker, inte minst som en del i det konfliktförebyggande arbetet. Regeringen ser samstämmighet mellan civil och militär krishantering som central för att främja hållbar fred. Väpnade konflikter är det allvarligaste hindret för utveckling i många fattiga länder. a. till följd av krig, i kombination med tillgänglighet till vapen, är dessutom en grogrund för terrorism och uppkomsten av nya konflikter. Det är viktigt med en bred integrerad ansats gentemot konflikt- och postkonfliktländer. är pådrivande för att utveckla EU:s samlade ansats gentemot konflikt- och postkonfliktländer, liksom för stärkt samstämmighet mellan krishanteringsinsatser och det långsiktiga utvecklingssamarbetet samt för bättre synergier mellan civila och militära aktiviteter. Svenska bidrag med polis och annan civil personal samt militära bidrag till internationella insatser utgör viktiga bidrag till kapacitetsuppbyggnad och säkerhetssektorreform. Regeringen överlämnade en skrivelse till som redovisar inriktningen för verksamheten internationell civil och militär krishantering. Regeringen fattade beslut om den nationella säkerhetsstrategin. har en allt större del av regeringens arbete ägnats åt att samlat hantera de nationella säkerhetsfrågorna. lämnades en delrapport över genomförandet av den nationella säkerhetsstrategin. Inom EU lanserades 2016 EU:s globala strategi för EU:s utrikespolitiska agerande. verkade för att stärka EU:s förmåga till civil och militär krishantering utanför unionens gränser. Inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken upprättandes det permanenta strukturerade samarbetet – Pesco –, vars syfte är att genom samarbete stärka EU:s militära förmåga och EU:s militära krishantering. En färdplan antogs också 2017 för att konkret vidareutveckla och stärka EU:s förmåga till civil krishantering. , som var med och grundade , ska bidra till och komplettera EU:s globala fredsarbete. viktiga medlings- och dialoginsatser i bland annat och , samt inledde med EU-finansiering en insats i och en insats som syftar till att motverka våldsbejakande extremism på Kvinnor, fred och säkerhet Regeringen har stärkt sin politik inom området kvinnor, fred och säkerhet. Arbetet för hållbar fred och säkerhet måste ta hänsyn till hela befolkningar och samhällen för att vara effektivt. Dock visar statistik och empiri att kvinnors rätt till politiskt deltagande och inflytande inte respekteras, vilket gör att fredsprocesser och fredsbyggande förlorar legitimitet, kvalitet och Regeringen har ett ökat fokus på att stärka kvinnors inflytande och meningsfulla deltagande i arbetet för att främja fred och säkerhet. Regeringens feministiska utrikespolitik, med sin målsättning om att bl.a. bidra till kvinnors och flickors medverkan i att förebygga och lösa konflikter och i att bygga fred efter konflikt är en viktig grund för arbetet. Regeringen arbetar löpande med metod- och utbildningsarbete vad gäller kvinnor, fred och säkerhet. Viktiga aktörer i detta arbete är bl.a. Regeringen har antagit tredje handlingsplan för genomförandet av 1325 och efterföljande resolutioner för kvinnor, fred och säkerhet. arbetsgrupp för genomförandet av handlingsplanen består av myndigheter och civilsamhällesorganisationer och sammankallas av . togs en matris för genomförande och uppföljning av handlingsplanen fram i samarbete mellan myndigheter och civilsamhällesorganisationer. Regeringen har vidare anslagit medel till en ny professur och forskningsprogram för kvinnor, fred och säkerhet vid . arbetar aktivt för kvinnor, fred och säkerhet i EU och för att denna fråga ska diskuteras i alla relevanta landsituationer, samt vara en del i mandat, rapportering och uppföljning i EU:s civila och militära stöder EU:s rådgivare för jämställdhet och kvinnor, fred och säkerhet genom att bidra med sakkunnig personal till tog initiativet som ledde till inrättandet av EU:s nya stabiliseringsinsats i och verkar för att arbetet med kvinnor, fred och säkerhet ska vara en integrerad del av insatsen. Kvinnor, fred och säkerhet är ett prioriterat område under medlemskap i 2017–2018. till att stärka mandaten för FN:s fredsinsatser avseende kvinnor, fred och säkerhet, aktivt lyft frågan i landsspecifika diskussioner i säkerhetsrådet och bidragit till att flera civilsamhällesrepresentanter bjudits in att informera säkerhetsrådet om kvinnors situation. ordförande för säkerhetsrådets informella expertgrupp om kvinnor, fred Regeringen avser att fortsätta stärka stödet till fredsbyggande processer och konfliktförebyggande insatser. Särskild vikt ska läggas vid att intensifiera arbetet med kvinnors effektiva deltagande i fredsprocesser, inklusive att bidra till kvinnors och flickors medverkan i att förebygga och lösa konflikter. En annan prioriterad fråga är att öka kunskaperna och uppmärksamheten kring klimatrelaterade säkerhetsrisker såsom torka, vatten- och resursbrist. Regeringen avser också att bidra till att utveckla EU:s samlande ansats gentemot konflikt- och postkonfliktländer, liksom stärkt samstämmighet mellan krishanteringsinsatser och det långsiktiga utvecklingssamarbetet. Illegal och okontrollerad spridning av vapen riskerar att allvarligt destabilisera samhällen och begränsar enskilda människors säkerhet samt deras politiska, ekonomiska, sociala deltagande och inflytande. Sådan spridning kan också direkt och indirekt bidra till könsrelaterat våld samt annat allvarligt våld riktat mot kvinnor och barn. Denna risk är särskilt stor när det gäller oansvarig överföring av små och lätta vapen. Oreglerade flöden och en utbredd tillgång till vapen begränsar ett samhälles möjlighet att skapa grundläggande trygghet, inkluderande ekonomisk och social utveckling samt förutsättningarna att tillgodose mänskliga rättigheter. arbetar aktivt internationellt för nedrustning och icke-spridning. Förutsättningarna för en rättvis och hållbar global utveckling, samt behovet av internationellt stöd till utvecklingsländer, lyfts fram i svenska anföranden vid statspartsmöten inom relevanta konventioner och avtal som anslutit sig till. verkar också för att drivkrafter för konflikt i utvecklingsländer, som t.ex. flöden och destabiliserande ansamlingar av vapen, motverkas inom ramen för processerna kring genomförandet av (, ATT) och i arbetet mot illegal spridning av små och lätta vapen (Small Arms and Light Weapons, SALW), däribland i översynen och genomförandet av FN:s handlingsprogram mot illegal handel med SALW (UNPoA). bidrar även aktivt med finansiering och kompetens för hantering av minor, klusterammunition och andra explosiva lämningar av krig, t.ex. riskutbildning och stöd till minöverlevare i utvecklingsländer. Regeringen verkar fortlöpande för att ett jämställdhetsperspektiv ska inkluderas i nedrustnings- och ickespridningsarbetet. Kvinnor är kraftigt underrepresenterade i internationella förhandlingar och diskussioner om nedrustning och icke-spridning. Regeringen driver att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i diskussioner, slutdokument och relevanta resolutioner på nedrustnings- och vapenkontrollområdet. Regeringen avser att tillsammans med relevanta aktörer arbeta för jämställdhet i internationella organisationer på nedrustningsområdet och verka för ett jämställt deltagande i diskussioner om nedrustning och ickespridning. Detta sker bl.a. genom att regelbundet uppmärksamma jämställdhetsaspekter i anföranden vid, och i samtal med företrädare för, organisationer som (), Organisationen för det fullständiga provstoppsfördraget (CTBTO) och Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) samt vid möten i FN:s generalförsamlings första utskott, icke-spridningsfördraget (NPT) och FN:s handlingsprogram mot illegal handel med SALW (UNPoA). 2017/18:146 arbetar för att följa upp forskning om kärnvapens samt små och lätta vapens särskilda inverkan på kvinnor och flickor, t.ex. genom att verka för stärkt internationell datainsamling med särskilt fokus på könsuppdelad statistik. Regeringen arbetar även för att sexuellt och könsrelaterat våld uppmärksammas och följs upp inom ATT. överlämnade regeringen en proposition till med förslag om en rad skärpningar i exportkontrollen av krigsmateriel (prop. 2017/17:23). Propositionen genomför i stort den breda politiska överenskommelse om skärpningar i regelverket, som den parlamentariska () föreslog i sitt betänkande SOU 2015:72. Propositionens förslag innebär bland annat att mottagarlandets demokratiska status ska utgöra ett centralt villkor för tillståndsprövningen. I prövningen ska det också beaktas om exporten skulle motverka en rättvis och hållbar utveckling i mottagarlandet. Tillståndsprövningen sker även fortsättningsvis genom en helhetsbedömning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I övrigt har () genom seminarier erbjudit kompetensutveckling för bl.a. () vad gäller dels hållbarhetsaspekterna i kriterium åtta i EU:s gemensamma ståndpunkt om export av krigsmateriel, dels genderaspekter och risker för könsbaserat våld för tillämpning av artikel 7.4 i vapenhandelsfördraget (ATT). tog ytterligare steg för att minska de olagliga finansiella flödena såväl inom landet som över landsgränserna, utan att i onödan göra det svårare för migranters remitteringar, vars främjande är ett globalt mål i sig. En central del av arbetet har bestått i genomförandet av EU:s fjärde penningtvättsdirektiv, vilket inneburit relativt omfattande ändringar i svensk nationell rätt. Direktivet bygger på de rekommendationer som utfärdats av det mellanstatliga organet FATF (Financial Action Task Force). Som en av FATF:s 37 medlemmar är även delaktigt i det långsiktiga arbetet med att bekämpa penningtvätt, finansiering av terrorism och spridning av massförstörelsevapen. Tillgång till information och skydd av grundläggande friheter Mål 16 handlar även om att säkerställa allmän tillgång till information och skydda grundläggande friheter, i enlighet med nationell lagstiftning och bestämmelser om grundläggande fri- och rättigheter utgör hörnstenar i vårt Genom regleringen säkerställs allmän tillgång till information och skyddet av grundläggande friheter. och hade i uppdrag att i internationella sammanhang främja kulturens roll för yttrandefrihet och Uppdraget löper även på . även verka för synergier mellan kulturpolitiska och biståndspolitiska har verkat för detta bland annat genom kulturutbyten med aktörer i utvecklingsländer. Dessutom har utsända kulturråd fått nya riktlinjer som i förekommande fall ger kulturråden möjlighet att verka för kulturens roll för att främja demokratisering och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet. Regeringen har även verkat för att ska vara en tongivande aktör för det fria ordet genom att erbjuda fler fristäder för förföljda konstnärer. ska verka för fler fristäder för förföljda konstnärer samt för en utveckling av fristadssystemet i . har i regleringsbrev fått det särskilt utpekat att medel ska avsättas för en nationell samordnare av fristadssystemet i . är det land med flest fristäder (24 stycken) och flest fristadskonstnärer (14 stycken). Inom ramen för ordförandeskap i 2018 kommer att arrangera en konferens på temat fristäder. Ett syfte är att skapa nätverk och förutsättningar för att öka samverkan för att främja yttrandefriheten och fristadssystemet i ett nordiskt, europeiskt och internationellt sammanhang. ska vara en stark röst i världen och främja åsikts-, yttrande och mediefrihet samt värna journalisters och konstnärers säkerhet. Viktiga aktörer och arenor för arbetet är t.ex. FN, , och .