prop · H503149 · 2018-03-20 00:00:00 — Regeringens bedömning: En övergångsbestämmelse om pensions- förpliktelser intjänade behövs inte. Utredningens förslag överensstämmer huvudsakligen med regeringens förslag. Utredningen föreslår även en övergångsbestämmelse för redovisning av pensionsförpliktelser intjänade . Remissinstanserna: Endast en remissinstans har yttrat sig avseende lagens föreslagna ikraftträdande. betonar vikten av att tar beslut om den nya lagen så att kommunen kan göra de anpassningar av budgeten som krävs med anledning av den nya lagen. Skälen för regeringens förslag och bedömning Vid bedömningen av när en ny lag om bokföring och redovis- ning ska träda i kraft bör beaktas att den reglerar bokföring och redovis- ning för kommuner och landsting och därför har ett brett tillämpnings- område. Så som har anfört bör hänsyn därmed tas till den tid det som behövs för kommuner och landsting att förbereda sig. Eftersom kommuner och landsting har kalenderåret som räkenskapsår bör lagen träda i kraft . Regeringen föreslår mot den bakgrunden att den nya lagen ska träda i kraft . Lagen (1997:614) om redovisning, förkortad KRL, föreslås upphävas som den nya lagen om bokföring och redovisning träder i kraft. Övergångsbestämmelse om upplösning av vissa bidrag till infrastruktur Enligt 5 kap. 7 § andra stycket tredje meningen KRL får kommuner och landsting påbörja upplösning av bidrag till infrastruktur som beslutats det år som första utbetalningen görs. Vid införandet angav att hänsyn skulle tas till att flera kommuner och landsting stod i begrepp att delta i medfinansiering till statlig infrastruktur och att de redan hade kommit långt i processen med den treåriga ekonomiska planeringen (bet. 2009/10:FiU15 s. 11). Därför gjordes det möjligt att avseende beslut som fattades senare- 2017/18:149 lägga påbörjandet av upplösningen av bidrag som har tagits upp i balans- räkningen till dess att den första utbetalningen görs. Regeringen kan inte utesluta att kan finnas kommuner och landsting som är berörda av bestämmelsen och därför behövs en över- gångsbestämmelse som innebär att bestämmelsen i 5 kap. 7 § KRL om bidrag som har beslutats fortsatt ska gälla. Ingen övergångsbestämmelse för redovisning av pensionsförpliktelser intjänade Utredningen har föreslagit en övergångsbestämmelse för hur pensions- förpliktelser intjänade , som finns redovisade under an- svarsförbindelser, ska föras över till skuld eller avsättning i balans- räkningen. Regeringen gör till skillnad från utredningen bedömningen att de före- slagna bestämmelserna om redovisning av kommunala pensionsför- pliktelser inte bör införas. Vilka konsekvenser en ändrad redovisnings- modell för kommunala pensionsförpliktelser får för den kommunala ekonomin samt hur en sådan ändring påverkar balanskravet och kravet på god ekonomisk hushållning bör enligt regeringen utredas vidare (avsnitt 8.1). Därmed finns inte heller behov av att den föreslagna övergångs- bestämmelsen avseende pensionsförpliktelser intjänade . 14.2Förslag till övriga lagändringar Regeringens förslag: Ändringarna i kommunallagen, lagen om finan- siell samordning av rehabiliteringsinsatser och lagen om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. ska träda i kraft . Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt om Skälen för regeringens förslag: De föreslagna ändringarna i kommunallagen (2017:725) som avser när delårsrapport ska överlämnas till fullmäktige och revisorer bör träda i kraft som den nya lagen om bokföring och redovisning träder i kraft, dvs. Även de föreslagna ändringarna i lagen (2003:1210) om finansiell sam- ordning av rehabiliteringsinsatser, vilka innebär att kravet på att ett samordningsförbunds styrelse ska upprätta årsbokslut tas bort, bör träda i kraft som den nya lagen om bokföring och redovisning träder i kraft, dvs. De föreslagna ändringarna i lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. utgör följdändringar och bör därför träda i kraft som den nya lagen om bokföring och redovisning träder i kraft, dvs. 15.1Konsekvenser för kommuner och landsting Regeringen föreslår att en ny lag om bokföring och redovis- ning ska införas. Därför görs en samlad bedömning av vilka konsekven- ser förslaget får för kommuner och landsting. Vissa av förslagen innebär en ökad kostnad men det finns också förslag som innebär lättnader. Till skillnad från och kommuner och i likhet med () gör regeringen bedömningen att förslaget sammantaget endast medför marginella kostnadsökningar för kommuner och landsting. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att finansieringsprincipen inte är tillämplig. Regeringens förslag innebär en ökad reglering av den kommunala redovisningen. Det minskar i viss mån kommunernas och landstingens utrymme att själva utforma sin redovisning. Förslaget innebär därmed en påverkan på den kommunala självstyrelsen. Syftet är att åstadkomma en mer likvärdig redovisning. Regeringen anser att det samlade förslaget bidrar till ökad likvärdighet och därmed en mer välfungerade bokföring samt en mer rättvisande redovisning som möjliggör ökad insyn och jämförbarhet. För att uppnå detta övergripande syfte krävs det en mer enhetlig tillämpning från kommunernas och landstingens sida vilket i sin tur förutsätter lagreglering. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att syftet med förslagen inte kan åstadkommas på ett, för den kommunala självstyrelsen, mindre ingripande sätt. Mot denna bakgrund gör regeringen, i likhet med ESV, bedömningen att förslaget utgör ett proportionerligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Regeringen föreslår att arkiveringstiden för räkenskapsinformation mins- kas från tio till . Förslaget innebär inte någon ny uppgift för kommunernas och landstingens del och påverkar därmed inte den Förslagen bedöms leda till minskade kostnader för kommuner och landsting. Vidare föreslås att möjligheten att överföra och förstöra material för bevarande av räkenskapsinformation, utökas från att enbart gälla maskin- läsbart medium till att gälla även dokument och mikroskrift. skillnad görs heller längre för sådana uppgifter som en kommun eller ett landsting har tagit emot från någon annan eller själv har upprättat. innebär att ursprungligt material som överförts får förstöras först från och med det fjärde året efter utgången av det kalenderår då räkenskapsåret Förslagen syftar till att åstadkomma en harmonisering mellan bestämmelserna för privat och sektor då det inte finns någon särart som motiverar mer restriktiva bestämmelser för den 2017/18:149 kommunala sektorn i detta avseende. som förslaget om överföring och förstörande av material för bevarande av räkenskapsinformation innebär ökade möjligheter att överföra och förstöra sådant material, leder förslaget till att möjligheten upphör att förstöra maskinläsbart medium som kommunen eller lands- tinget själv har upprättat. Därmed innebär förslaget både ett utökad utrymme för självstyrelse och en inskränkning av självstyrelsen. Regeringen gör bedömningen att förslaget sammantaget leder till ett större utrymme för kommuner och landsting att bestämma över formerna för överföring och förstörande av material för bevarande av räkenskapsinformation. Därmed får de lättnader som harmoniseringen leder till anses överväga den marginella inskränkning av den kommunala självstyrelsen som förslaget också innebär. Syftet kan inte heller uppnås på ett mindre ingripande sätt och regeringen anser därmed att förslaget utgör ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. 15.1.3Allmänna bestämmelser om årsredovisning Regeringen lämnar förslag som innebär att årsredovisningen får fler delar. Regeringen föreslår att drift- och investeringsredovisningen flyttas från förvaltningsberättelsen och blir egna delar i årsredovisningen. Mot bakgrund av de nuvarande bestämmelserna om årsredovisningen och förvaltningsberättelsen bedöms förslaget inte leda till någon ny upp- gift för kommunernas och landstingens del. Därmed utgör förslaget inte heller någon inskränkning av den kommunala självstyrelsen. Förslaget bedöms inte heller medföra ökade kostnader. Regeringen föreslår även att principen om rättvisande bild och andra grundläggande redovisningsprinciper ska införas i lagen om bokföring och redovisning. Förslaget innebär inte att kommuner och landsting får någon ny uppgift utifrån befintliga bestämmelser, bl.a. kan nämnas att det finns ett övergripande krav på att bokföringen och redovisningen ska upprättas i enlighet med god redovisningssed. Därmed utgör förslaget inte någon inskränkning av den kommunala självstyrelsen. Förslaget bedöms inte medföra några ökade kostnader för kommuner och landsting. Tvärtom anser regeringen att förslaget kan underlätta arbetet bl.a. med avslutande bokföringstransaktioner, att upprätta årsredovisningar och att utforma den kompletterande normgivningen, vilket i sin tur bör kunna medföra kostnadsbesparingar. Regeringens förslag innebär att det i uppställningen av resultaträkningen införs en ny resultatnivå benämnd Verksamhetens resultat. Regeringen föreslår också att posterna Extraordinära kostnader och Extraordinära intäkter ersätts med posten Extraordinära poster i resultaträkningen. Förslagen innebär inte någon ny uppgift för kommunernas och lands- tingens del. Därmed utgör förslagen inte någon inskränkning av den kommunala självstyrelsen. Förslagen bedöms inte heller medföra ökade Regeringen föreslår att ett upplysningskrav införs för det fall en avsättning eller en ansvarsförbindelse för pensionsförpliktelser har minskat till följd av att försäkring har tecknats eller att medel har överförts till pensionsstiftelse. Förslaget innebär att kommuner och landsting får en ny uppgift vilket innebär en viss inskränkning av den kommunala självstyrelsen. Förslaget syftar till en ökad jämförbarhet mellan olika kommuner och landsting vad gäller finansiering av pensionsförpliktelser. För att uppnå en ökad jämförbarhet är det viktigt med en enhetlig tillämpning vilket i sin tur kräver lagreglering. Syftet bedöms därmed inte kunna tillgodoses på ett mindre ingripande sätt och regeringen anser att förslaget utgör ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Förslaget bedöms medföra begränsade kostnader. Materiella och immateriella anläggningstillgångar Vid avskrivning av anläggningstillgångar föreslår regeringen att be- greppet ekonomisk livslängd ska ersättas med begreppet nyttjandeperiod. Vidare föreslås att nyttjandeperioden för immateriella anläggnings- tillgångar ska uppgå till högst , om inte en annan med rimlig grad av säkerhet kan fastställas. Regeringen föreslår också att en upplysning ska lämnas om genomsnittlig bedömd nyttjandeperiod för varje post som tas upp som materiell anläggningstillgång och om imma- teriella anläggningstillgångar för vilka nyttjandeperioden bedöms till än . Regeringen föreslår dessutom att utgifter för utvecklingsarbete som är av väsentligt värde för kommunens eller verksamhet får tas upp som immateriella anläggningstillgångar. Detsamma gäller utgifter för koncessioner, patent, licenser och liknande rättigheter. Utgifter för forskning föreslås inte få tas upp som immateriella anläggningstillgångar. Genom att även immateriella anläggningstillgångar som huvudregel skrivs av utifrån bedömd nyttjandeperiod, ges kommuner och landsting ett större utrymme för individuella bedömningar. Det nya upplysnings- kravet avseende materiella och immateriella anläggningstillgångar inne- bär nya uppgifter för kommuner och landsting. Förslaget innebär därmed en inskränkning av den kommunala självstyrelsen. Förslaget syftar till att ge en ökad förståelse för tillgångarnas redovisade värde samt underlätta för jämförelser. För att uppnå detta syfte krävs det en mer enhetlig tillämpning från kommunernas och landstingens sida vilket förutsätter lagreglering. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att syftet med förslagen inte kan tillgodoses på ett mindre ingripande sätt och att förslaget utgör ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Det nya upplysningskravet om bedömd nyttjandeperiod bedöms medföra vissa begränsade kostnader. Regeringen föreslår att vissa finansiella instrument som primärt innehas för att generera avkastning eller värdestegring ska värderas till verkligt värde. Undantag från denna huvudregel gäller bl.a. för finansiella in- strument som hålls till förfall. Som en följd av förslaget om värdering till verkligt värde föreslår regeringen att orealiserade vinster i värdepapper inte ska beaktas vid beräkningen av årets resultat i balanskravsutredningen. Förslaget om värdering till verkligt värde innebär att kommuner och landsting kan välja i vilken period en värdeökning av finansiella instrument ska redovisas. Detta innebär en inskränkning av den kommu- nala självstyrelsen. Förslaget syftar till att ge en mer rättvisande redovisning och öka jämförbarheten. För att uppnå detta syfte krävs det en mer enhetlig tillämpning från kommunernas och landstingens sida vilket i sin tur förutsätter lagreglering. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att syftet inte kan tillgodoses på ett mindre ingripande sätt och att förslaget därmed utgör ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Förslaget innebär inte heller några ökade kostnader. Förslaget kan leda till att kommunernas och landstingens resultat på- verkas och innebära större variationer . Regeringen bedömer att det leder till en mer rättvisande bild och en ökad jämförbarhet. För- slaget påverkar inte i sig kommunernas och landstingens ekonomiska ställning. Däremot kan förslaget om den justering av balanskravs- resultatet som ska göras, påverka kommunernas och landstingens agerande på ett sådant sätt att ekonomisk ställning och resultat påverkas. Konsekvenserna för resultat och ekonomisk ställning är beroende av enskilda kommuners och landstings agerande och är därmed enligt regeringens bedömning svårbedömda. Förslagen syftar generellt sett till en mer rättvisande redovisning, bättre insyn och en ökad jämförbarhet. Det bör även framhållas att kommuner och landsting är skyldiga att iaktta grundläggande redovisningsprinciper, bl.a. god redovisningssed, vilket bör motverka en oönskad utveckling. Regeringen föreslår att en tillgång som tas emot utan ersättning, eller till en ersättning som väsentligt understiger tillgångens verkliga värde, ska redovisas till det verkliga värdet vid förvärvstidpunkten. Förslaget innebär att kommuner och landsting kan välja hur gåvor ska värderas vilket innebär en viss inskränkning av det kommunala självstyret. Förslaget syftar till en ökad öppenhet och bättre förutsätt- ningar för jämförelser. För att uppnå detta syfte krävs det en mer enhetlig tillämpning från kommunernas och landstingens sida vilket förutsätter lagreglering. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att syftet inte kan tillgodoses på ett mindre ingripande sätt och att förslaget därmed utgör ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Förslaget leder inte heller till några kostnadsökningar. Fordringar och skulder i utländsk valuta Regeringen föreslår att en bestämmelse ska införas med innebörden att fordringar och skulder i utländsk valuta ska omräknas enligt växelkursen på balansdagen om inte annat följer av bestämmelserna om god redovis- ningssed och rättvisande bild. Regeringen bedömer att förslaget i denna del inte medför någon in- skränkning av den kommunala självstyrelsen. Förslaget om hur fordringar och skulder i utländsk valuta ska värderas innebär att arbetet underlättats betydligt bl.a. vid konsolidering av de sammanställda räkenskaperna. Övriga förslag som avser värdering Regeringen föreslår bl.a. som en konsekvens av förlaget om värdering av vissa finansiella instrument till verkligt värde att möjligheten att under vissa förutsättningar skriva upp finansiella anläggningstillgångar tas bort. Regeringen föreslår också att en bestämmelse om värdering av avsätt- ningar införs. En avsättning ska motsvara den på balansdagen bästa upp- skattningen av det belopp som kommer att krävas för att reglera för- pliktelsen. Värderingen avser samtliga avsättningar och därmed även avsättningar för pensionsförpliktelser. Regeringen bedömer att förslagen i inte medför någon inskränkning av den kommunala självstyrelsen. Förslagen leder inte heller till några kostnadsökningar. Regeringen lämnar en rad olika förslag som rör förvaltningsberättelsen. Regeringen föreslår att kraven på att lämna information om den kommu- nala koncernen i förvaltningsberättelsen även ska omfatta utvärderingen av mål och riktlinjer för god ekonomisk hushållning och utvärderingen av ekonomisk ställning. Regeringen föreslår vidare att skyldigheten att lämna upplysningar om privata utförare som inte är kommunala koncern- företag begränsas till upplysningar om sådana förhållanden som är av väsentlig betydelse för bedömningen av kommunens eller verk- samhet eller ekonomi. Förslagen innebär i vissa delar nya uppgifter för kommuner och lands- ting och utgör därmed en inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Förslagens syfte är att ge en ökad inblick i och ökad förståelse för den samlade kommunala verksamheten samt att säkerställa att en uppföljning och utvärdering av målen och riktlinjerna för en god ekonomisk hushållning sker för hela den kommunala koncernen. För att uppnå detta syfte krävs det en mer enhetlig tillämpning från kommunernas och landstingens sida vilket i sin tur förutsätter lagreglering. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att syftet inte kan uppnås på ett mindre ingripande sätt. Regeringen gör sammantaget bedömningen att förslagen utgör ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Förslaget innebär dels en minskad administrativ börda för kommuner och landsting till följd av begränsningen av de upplysningar som ska lämnas om privata utförare som inte är kommunala koncernföretag. innebär förslaget att kommuner och landsting ska lämna uppgifter om 2017/18:149 god ekonomisk hushållning och ekonomisk ställning för hela kommun- koncernen i förvaltningsberättelsen. Sammantaget gör regeringen be- dömningen att förändringarna leder till minskade kostnader för kommuner och landsting. Regeringen föreslår att grundläggande bestämmelser ska införas om det som betecknas som sammanställd redovisning. Begreppet sammanställd redovisning ersätts av begreppet samman- ställda räkenskaper. De sammanställda räkenskaperna utgör en del av årsredovisningen och ska bestå av en sammanställd resultaträkning, en sammanställd balansräkning, en sammanställd kassaflödesanalys och noter. De nya definitionerna koncern och kommunalt koncernföretag införs. Den föreslagna definitionen av kommunalt koncernföretag kan inne- bära att fler juridiska personer omfattas av de sammanställda räkenskaperna. införs en undantagsmöjlighet för när sammanställda räkenskaper inte behöver upprättas. Det föreslås också undantag från kravet på att alla kommunala koncernföretag ska omfattas av de sammanställda räkenskaperna. Regeringen föreslår vidare att det införs bestämmelser om att en för- värvsanalys alltid ska upprättas och om vilka konsolideringsmetoder som ska användas. Förslagen innebär att jämförbarheten mellan kommunernas respektive landstingens årsredovisningar ökar. Förslagen medför också en ökad insyn i, och bättre överblick över, kommunernas eller landstingens samlade ekonomi och verksamhet. Förslaget bedöms inte påverka kravet på god ekonomisk hushållning eller det kommunala balanskravet. Förslagen innebär att nya krav ställs på kommuner och landsting vid upprättandet av sammanställda räkenskaper och därmed minskar ut- rymmet för kommuner och landsting att själva utforma de sammanställda räkenskaperna. De utgör därmed ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Förslagen syftar till en ökad insyn och förbättrad jämförbarhet och för att uppnå detta krävs det en mer enhetlig tillämpning från kommunernas och landstingens sida vilket i sin tur förutsätter lagreglering. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att syftet inte kan tillgodoses på ett mindre ingripande sätt och att förslagen därmed utgör ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Förslagen innebär att fler krav ställs på att information om den kommunala koncernen ska lämnas i årsredovisningen. Det medför en ökad administrativ börda för kommuner och landsting eftersom denna information ska samlas in och sammanställas. Vidare kan den föreslagna bestämmelsen om konsolideringsmetod innebära en större administrativ börda för de kommuner och landsting som måste byta konsoliderings- metod. Regeringen bedömer att förslagen kommer att medföra ökade kostnader för kommuner och landsting. Regeringen föreslår att det ska införas en ny bestämmelse om vilka delar som en delårsrapport ska bestå av och att det ska införas utökade krav på vilka jämförelsetal som ska redovisas i delårsrapporten. Regeringen före- slår vidare att det regleras när styrelsen ska överlämna delårsrapporten till fullmäktige och revisorer. Förslagen innebär att utrymmet för kommuner och att själva utforma delårsrapporten minskar. Dessutom begränsas kommuner- nas och landstingens möjlighet att själva bestämma när delårsrapporten ska överlämnas till fullmäktige och revisorer. Förslagen utgör således ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Regeringen anser att det finns ett värde av att reglera vilka delar en delårsrapport ska bestå av ur ett insyns- och demokratiperspektiv. Förslaget säkerställer att grund- läggande ekonomisk information lämnas och att jämförelser underlättas. Det är vidare angeläget att fullmäktige och revisorer kan ta del av delårsrapporten , vilket är en förutsättning för att eventuella beslut om åtgärder ska kunna vidtas under pågående räken- skapsår. För ökade möjligheter till jämförelser och insyn krävs det en mer enhetlig tillämpning från kommunernas och landstingens sida vilket i sin tur förutsätter lagreglering. Vidare krävs lagreglering för att den uppsatta tidpunkten för överlämnande av delårsrapport ska bli bindande gentemot kommuner och landsting. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att syftet inte kan tillgodoses på ett mindre ingripande sätt och att förslagen därmed utgör ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Förslaget om vilka delar som en delårsrapport ska bestå av bedöms inte medföra annat än marginellt ökade kostnader. Förslaget om tidpunkt för överlämnande av delårsrapport till fullmäktige och revisorer bedöms inte leda till ökade kostnader. 15.1.10 Upplysning om kostnaden för räkenskapsrevision Regeringen föreslår att ett upplysningskrav införs om den sammanlagda kostnaden för de kommunala revisorernas granskning av bokföring, delårsrapport och årsredovisning. Förslaget innebär att kommuner och landsting får en ny uppgift vilket innebär en viss inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Syftet är att synliggöra vilka resurser som läggs på räkenskapsrevision vilket är viktigt ur ett insyns- och demokratiperspektiv. Lagreglering krävs för att kravet på lämnande av uppgifter ska bli bindande gentemot kommuner och landsting. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att syftet inte kan tillgodoses på ett mindre ingripande sätt och att förslaget därmed utgör ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Förslaget innebär en begränsad ökning av den administrativa bördan för kommuner och landsting eftersom de måste särskilja kostnaden för räkenskapsrevision från övriga kostnader för den kommunala revisionen. Förslaget bedöms endast medföra begränsade kostnader för kommuner och landsting. 2017/18:149 15.1.11 Särredovisning Regeringen föreslår att en upplysning ska lämnas i not om vilka särredovis- ningar som upprättats under räkenskapsåret till följd av bestämmelser i lag eller annan författning. Förslaget innebär att kommuner och landsting får en ny uppgift vilket innebär en viss inskränkning av den kommunala självstyrelsen.