prop · H50388 · 2018-02-13 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:88 Ordförandeskapet i domstol vid kollegial Regeringen överlämnar denna proposition till . För att stärka domstolarnas och domarnas oberoende och opartiska ställning bör vissa principer som finns i praxis och bestämmelser som finns i förordningar regleras i lag. Förslagen medför en ökad transparens och kan bidra till stärkt rättssäkerhet, minskad sårbarhet för enskilda domstolar och effektivare handläggning. När flera lagfarna domare deltar i rätten, s.k. kollegial handläggning, ska en av dem vara rättens ordförande. Regeringen föreslår att: •Ordförandeskapet vid kollegial handläggning regleras i lag. Lagregleringen motsvarar i stort ordningen som redan tillämpas, men innebär även att tidigare ordinarie domare får vara ordförande i tingsrätten och förvaltningsrätten om det finns särskilda skäl. •Lagregleringen av ordförandeskapet omfattar även , , mark- och miljödomstolarna, patent- och marknadsdomstolarna, Migrationsöverdomstolen och Arbetsdomstolen. •Omröstningsreglerna ändras så att det tydligt framgår i vilka situationer ordföranden har utslagsröst och att ordföranden ska säga sin mening sist av de lagfarna domarna. Regeringen föreslår också att det i lag införs grundläggande bestämmelser om fördelning av mål och ärenden mellan enskilda domare. Vidare föreslår regeringen mer enhetliga behörighetskrav för särskilda ledamöter i domstol och att bestämmelsen om hovrättens tillsyn över tingsrätterna tas bort. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i Förslag till lag om ändring i 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled.................................................. 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1933:269) om 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister................................................. 2.7Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) ...................................................................... Förslag till lag om ändring i sjölagen (1994:1009) .......... 2.9Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) ........................................................................ 2.10Förslag till lag om ändring i lagen (2007:73) om tingsrätts behörighet i vissa fall ........................................ 2.11Förslag till lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar ................................................ 2.12Förslag till lag om ändring i lagen (2016:188) om patent- och marknadsdomstolar........................................ Ärendet och dess beredning ............................................................ Fördelning av mål mellan domare .................................................. Ordförandeskapet vid kollegial handläggning ................................ Bestämmelser om ordförandeskapet bör införas i lag ...... Behörigheten att vara ordförande i tingsrätten, hovrätten, förvaltningsrätten och kammarrätten ............... 5.3Vem som ska utses till ordförande i tingsrätten, hovrätten, förvaltningsrätten och kammarrätten ............... Vem som ska utses till ordförande i de högsta 5.5Ordförandeskapet i Arbetsdomstolen och de Regleringen av domstolarnas uppgifter och benämningen av Högsta förvaltningsdomstolens uppgifter......................... Domkrets i stället för domsaga......................................... Enhetliga behörighetskrav för särskilda ledamöter i domstol ......... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................................. Konsekvenser av förslagen ............................................................ Förslaget till lag om ändring i .............. Förslaget till lag om ändring i ................. 11.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled ................................................. 11.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1933:269) om 11.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om 11.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister ................................................ 11.7Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152).............................. Förslaget till lag om ändring i sjölagen (1994:1009)....... 11.9Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) ....................................................................... 11.10Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:73) om tingsrätts behörighet i vissa fall ....................................... 11.11Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar ............................................... 11.12Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:188) om patent- och marknadsdomstolar....................................... Sammanfattning av betänkandet En reformerad domstolslagstiftning (SOU 2011:42)............................... Förteckning över remissinstanserna ................................ Mellanchefsstrukturen i domstol och nya befordrade domaranställningar utan chefskap m.m. (Ds 2013:41).................................................................... Förteckning över remissinstanserna .............................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ... 132 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i , 3.lag om ändring i lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled, 4.lag om ändring i lagen (1933:269) om ägofred, 5.lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 6.lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, 7.lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 8.lag om ändring i sjölagen (1994:1009), 9.lag om ändring i utlänningslagen (2005:716), 10.lag om ändring i lagen (2007:73) om tingsrätts behörighet i vissa 11.lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar, 12.lag om ändring i lagen (2016:188) om patent- och marknadsdomstolar. Tingsrätten är allmän underrätt och, om något annat inte är föreskrivet, första domstol.Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om tingsrätternas domkretsar. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om rättegångsbalken1 dels att nuvarande 2 kap. 4 b § ska betecknas 2 kap. 4 c §, dels att 1 kap. 1 och 4 §§, 2 kap. 1 §, 3 kap. 1 §, 4 kap. 5 och 8 §§, 16 kap. 1 och 4 §§ och 29 kap. 1 och 3 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 1 kap. 3 f §, 2 kap. 4 b §, 3 kap. 5 c § och 4 kap. 11 a §, av följande lydelse. 1 §2 Tingsrätt är allmän underrätt och, om ej annat är föreskrivet, första domstol. Domsaga är tingsrättens domkrets. Om indelningen i domsagor förordnar regeringen. Om tingsrätten består av fler än en lagfaren domare gäller följande i fråga om rättens ordförande. Behörig att vara ordförande är den som 1. är eller har varit ordinarie domare i tingsrätt eller hovrätt, eller 2. regeringen för har anställt som eller chefsrådman i tingsrätt. Den av de behöriga domarna som har högst befattning ska vara ordförande. Bland behöriga domare med samma befattning ska den som har längst tjänstgöringstid vara ordförande. Om det finns särskilda skäl får någon annan av 1Senaste lydelse av 2 kap. 4 b § 1985:415. 2Senaste lydelse 1974:573. de behöriga domarna än den som har högst befattning eller längst tjänstgöringstid vara ordförande. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som skall finnas i varje domsaga. som ska finnas i varje domkrets. Tingsrätten ska fördela tjänst- efter samråd med dem. efter samråd med dem. Hovrätt är överrätt i mål, som Hovrätten är överrätt i mål och fullföljas från allmän underrätt. Den äger tillsyn över de Om hovrätten består av fler än en lagfaren domare gäller följande i fråga om rättens ordförande. Behörig att vara ordförande är den som 1. är eller har varit ordinarie domare i hovrätt, eller 2. regeringen för har anställt som hovrättspresident, hovrättslagman eller hovrättsråd tillika vice ordförande på avdelning. Den av de behöriga domarna som har högst befattning ska vara ordförande. Bland behöriga domare med samma befattning ska den som har längst tjänstgöringstid vara ordförande. Om det finns särskilda skäl får någon annan av de behöriga domarna än den som har högst befattning eller längst tjänstgöringstid vara ordförande. 3 Senaste lydelse 1983:370. mål, som fullföljas från hovrätt. mål och ärenden som överklagas Om rätten består av fler än en ledamot ska den ordinarie ledamot som har högst befattning vara befattning ska den som har längst anställningstid vara ordförande. Nämndemän utses genom val. Om det i en domsaga ingår mer än en kommun eller, utöver en eller flera kommuner, en del av en annan kommun, fördelar tingsrätten antalet nämndemän mellan kommunerna i förhållande till kommunernas respektive kommundelens folkmängd. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall för varje län inom hovrätts domkrets eller, om del av län ingår i hovrätts domkrets, för sådan del fastställa det antal nämndemän i hovrätt som skall utses. Om det i en domkrets ingår mer än en kommun eller, utöver en eller flera kommuner, en del av en annan kommun, ska tingsrätten fördela antalet nämndemän mellan kommunerna i förhållande till kommunernas respektive kommundelens folkmängd. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska för varje län eller del av län inom en hovrätts domkrets fastställa det antal nämndemän i hovrätten som ska utses. En nämndeman utses . Den som har fyllt får avgå som nämndeman. Domstolen får entlediga en nämndeman som visar giltigt hinder. Domstolen ska entlediga en nämndeman som genom att begå brott eller på annat sätt har visat sig olämplig för uppdraget. 4Senaste lydelse 1974:573. 5Senaste lydelse 2007:74. 6Senaste lydelse 2014:904. är valbar eller behörig upphör Fullmäktige får dock besluta att en nämndeman som till följd av ändrad folkbokföring är valbar får ha kvar sitt uppdrag under resten av tjänstgöringstiden. utses en ny nämndeman för den tid utses en ny nämndeman för den tid nämndemän inom domsagan eller män inom domkretsen ändras får utses än som följer än som följer av första stycket. av första stycket. En fördelning av mål och ska vara baserad på objektiva kriterier som domstolen fastställt i Fördelningen får inte vara ägnad att påverka målens eller Yppas vid överläggning till dom Om det vid en överläggning till eller beslut skiljaktiga meningar, dom eller beslut framförs skilj- skall omröstning ske. Vid omröstning skall den yngste i rätten först yttra sig och sedan yngste i rätten yttra sig först. var efter annan, såsom de hava Därefter ska ledamöterna yttra sig säte i rätten. Har målet beretts av allt eftersom de har säte i rätten. viss ledamot, säge han först sin Ordföranden ska säga sin mening Om någon av ledamöterna har berett målet ska dock han eller hon alltid säga sin mening först. angive de skäl, varå han Var och en ska ange skälen för grundar sin mening. Yppas vid omröstning flera än Om det vid en omröstning två meningar, utan att någon enligt framförs fler meningar än två utan 3 § skall gälla, och är fråga om att någon av dem ska gälla enligt 7 Senaste lydelse 1969:244. 8 Senaste lydelse 1969:244. penningar eller annat, som utgör viss myckenhet, skola rösterna för den större myckenheten sammanläggas med rösterna för närmast mindre och, om det erfordras, sammanläggningen fortsättas efter samma grund, till dess någon mening skall gälla; i annat fall gälle den mening, för vilken rösterna äro flera än för annan, eller, om för flera meningar rösterna äro lika många, den som biträtts av den främste bland dem som röstat för någon av dessa meningar. 3 §, gäller följande. Om omröstningen gäller pengar eller något annat som utgör en viss mängd, ska rösterna för den största mängden läggas samman med rösterna för den näst största. Om det behövs ska sammanläggningen fortsätta efter samma grund till dess någon mening ska gälla enligt 3 §. I annat fall ska den mening som har fått flest röster gälla. Har flera meningar fått lika många röster gäller den mening som biträtts av ordföranden eller, om han eller hon inte biträtt någon av dessa meningar, den mening som biträtts av den främste bland dem som röstat för någon av dessa meningar. Om det vid överläggning till Om det vid en överläggning till dom eller beslut framförs skilj- dom eller beslut framförs skilj- aktiga meningar, skall omröstning yngste i rätten först yttra sig. yngste i rätten yttra sig först. Därefter ska ledamöterna yttra sig sig allt eftersom de har säte i allt eftersom de har säte i rätten. Om målet har beretts av en Av de ledamöter som är lagfarna 9 Senaste lydelse 1983:370. Om det framförs fler meningar än två utan att någon av dem ska gälla, ska de röster som är minst förmånliga för den tilltalade läggas samman med de röster som är näst minst förmånliga för honom eller henne. Om det behövs ska sammanläggningen fortsätta till dess någon mening ska gälla. Kan inte någon mening anses som minst förmånlig för den tilltalade, ska den mening som har fått flest röster gälla. Har flera meningar fått lika många röster gäller den mening som biträtts av ordföranden eller, om han eller hon inte biträtt någon av dessa meningar, den mening som biträtts av den främste bland dem som röstat för någon av dessa meningar.Ingen mening ska anses lindrigare eller mindre ingripande än någon annan mening vidVid omröstning ska den mening som omfattas av mer än hälften av ledamöterna gälla. Om någon mening har fått hälften av rösterna och denna är den lindrigaste eller minst ingripande för den tilltalade, ska den meningen gälla. Om ingen mening kan anses som lindrigare eller mindre ingripande gäller den mening som fått hälften av rösterna, bland dem ordförandens. 2017/18:88 viss ledamot, skall denne först säga sin mening. Om nämndemän ingår i rätten, skall dessa säga sin mening sist. Var och en skall ange de skäl han grundar sin mening på. ska ordföranden säga sin mening sist. Om en av de ledamöterna har berett målet ska dock han eller hon alltid säga sin mening först. Om nämndemän ingår i rätten ska de säga sin mening efter övriga ledamöter. Var och en ska ange skälen för sin mening. 3 §10 Vid omröstning skall den mening gälla som omfattas av mer än hälften av ledamöterna. Om någon mening har fått hälften av rösterna och denna är den lindrigaste eller minst ingripande för den tilltalade, skall den meningen gälla. Kan ingen mening anses som lindrigare eller mindre ingripande, gäller den mening som fått hälften av rösterna, bland dem ordförandens. Om det framförs flera meningar än två utan att någon av dem skall gälla, skall de röster som är ogynnsammast för den tilltalade läggas samman med de röster som är därnäst minst förmånliga för honom. Om det behövs, skall sammanläggningen fortsätta till dess någon mening skall gälla. Kan inte någon mening anses som ogynnsammare för den tilltalade, skall den mening gälla som har fått flest röster. Har flera meningar fått lika många röster, gäller den som biträtts av den främste bland dem som röstat för någon av dessa meningar. Ingen mening skall anses lindrigare eller mindre ingripande än någon annan mening vid 10 Senaste lydelse 1988:1369. omröstning enligt 2 § tredje stycket. omröstning enligt 2 § tredje Prop. 2017/18:88 stycket. Denna lag träder i kraft . 2017/18:88 2.2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 19 kap. 8 § föräldrabalken1 ska ha följande Överförmyndare, ledamot i överförmyndarnämnd och ersättare skall ha rösträtt vid val av kommunfullmäktige och vara folkbokförda i kommunen och får inte vara i konkurs eller ha förvaltare. Lagfaren tjänsteman vid tingsrätt får ej vara överförmyndare, ledamot i överförmyndarnämnd eller ersättare inom domsagan, om ej regeringen för särskilt fall meddelat tillstånd därtill. Ej må annan avsäga sig uppdrag att vara överförmyndare, ledamot i överförmyndarnämnd eller ersättare än den som under de fyra senast förflutna åren fullgjort sådant uppdrag, den som uppnått ålder eller den som eljest uppgiver förhinder, vilket godkännes av kommunfullmäktige. En överförmyndare, ledamot i en överförmyndarnämnd och ersättare ska ha rösträtt vid val av kommunfullmäktige och vara folkbokförd i kommunen. Den som är i konkurs eller har förvaltare får inte ha ett sådant uppdrag. En lagfaren person i tingsrätt får inte vara överförmyndare, ledamot i en överförmyndarnämnd eller ersättare inom domkretsen, om inte regeringen i ett särskilt fall ger tillstånd till det. Den som har ett uppdrag som överförmyndare, ledamot i en överförmyndarnämnd eller ersättare får avsäga sig uppdraget endast om han eller hon 1.har fullgjort ett sådant uppdrag , 2.har fyllt , eller 3.uppger något annat hinder, som godkänns av kommunfullmäktige. Denna lag träder i kraft . 1 Balken omtryckt 1995:974. Styrelsen ska för varje domkrets där flottleden framgår utse minst ett ombud som strandägare och andra kan vända sig till med anmälningar enligt 9 § och andra framställningar som gäller flottleden och flottningen i den.Ombudet ska vara bosatt inom orten och hans eller hennes namn och adress ska , inom den tid som bestäms i reglementet, anmälas hos för att införas i den förteckning som anges i 76 a §. Förslag till lag om ändring i lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled Härigenom föreskrivs att 4 kap. 44 § lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled ska ha följande lydelse. 44 §1 Styrelsen åligger att för varje domsaga, där flottleden framgår, utse minst ett, inom orten bosatt ombud, till vilket strandägare och andra äga hänvända sig med anmälningar enligt 9 § samt andra framställningar rörande flottleden och flottningen däri. Ombuds namn och adress skola inom tid som bestämmes i reglementet, anmälas hos för införande i förteckning som i 76 a § sägs. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1977:671. 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1933:269) om ägofred Härigenom föreskrivs att 4 kap. 24 § och 5 kap. 49 § lagen (1933:269) om ägofred ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Förrättningsmannen ska, om han Förrättningsmannen ska, om han eller hon finner det nödvändigt eller hon finner det nödvändigt eller någon av sakägarna begär det, eller någon av sakägarna begär det, vid förrättningen biträdas av två vid förrättningen biträdas av två gode män, vilka av sakägarna eller, gode män, som av sakägarna eller, om dessa inte kommer överens, av om dessa inte kommer överens, av dem, som är valda till nämndemän bland dem som är valda till i domsaga eller till gode män vid nämndemän i domkretsen eller till gode män vid fastighetsbildnings- I sådana fall, där syneförrättning handläggs utan biträde av gode män, ska vad i denna lag är stadgat om synemännen i tillämpliga delar gälla förrättningsmannen. Bestäms under förrättningens gång att gode män ska tillkallas påverkar detta inte åtgärd som vidtagits . Har synemännen olika meningar, gäller den mening de flesta har. Har alla var sin mening och kan man inte enas gäller förrättningsmannens. av stängsel och bättrar den av stängsel och bättrar den försumlige inte ofördröjligen efter försumlige inte ofördröjligen efter tillsägelse, får den som stängsel- tillsägelse, får den som stängsel- skyldigheten gäller mot och som skyldigheten gäller mot och som kan av försummelsen lida men, kan av försummelsen lida men, hålla syn genom två för uppdraget hålla syn genom två för uppdraget lämpliga personer, mot vilka inte lämpliga personer, mot vilka inte förekommer jäv som gäller mot- förekommer jäv som gäller mot Av synemännen ska den Av synemännen ska den ene vara nämndeman i domsaga ene vara nämndeman i domkretsen eller god man vid fastighets- eller god man vid fastighets- synen och blir bristen synen och blir bristen 1Senaste lydelse 2010:978. 2Senaste lydelse 2010:978. synemännen , inte kortare synemännen , inte kortare än , inom vilken han ska än , inom vilken han ska ha botat bristen, vid äventyr att ha botat bristen, vid äventyr att denna annars får avhjälpas av den, denna annars får avhjälpas av den, som påkallat synen. som påkallat synen. efter utgången av sagda tid, till efter utgången av sagda tid, till utrönande av huruvida vid synen utrönande av huruvida vid synen samma ordning som om syn samma ordning som om syn inte av nöden, om den försumlige inte av nöden, om den försumlige avlämnat skriftligt erkännande, att avlämnat skriftligt erkännande, att åtgärd för bristens avhjälpande inte åtgärd för bristens avhjälpande inte Därefter har den, som Därefter har den, som fordrar rättelse, rätt till utmätning fordrar rättelse, rätt till utmätning hos den försumlige inte mindre för hos den försumlige inte mindre för kostnaden för synen och för kostnaden för synen och för erfordrats, än även för det belopp, erfordrats, än även för det belopp, vartill det eftersatta arbetet av vartill det eftersatta arbetet av Nöjes inte den andre däråt, får han Nöjes inte den andre däråt, får han eller hon väcka talan om eller hon väcka talan om hos mark- och miljödomstolen hos mark- och miljödomstolen inom efter utmätningen. inom efter utmätningen. Försitts , är rätten till Försitts , är rätten till Den som fordrar rättelse har också, om bristen inte ofördröjligen efter tillsägelse avhjälps, rätt att själv bota denna och sedan av den försumlige få betalning för vad arbetet visas skäligen ha kostat. Vad här ovan är stadgat om stängsels underhåll har motsvarande tillämpning, där någon brister i underhåll av hägnad kring betesmark, som upplåtits enligt denna lag. Denna lag träder i kraft . 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar1 dels att 2 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 4 d, 13 c, 18 a och 29 §§, av följande lydelse. 1.överklaganden av en kammarrätts beslut enligt förvaltningsprocesslagen (1971:291), 2.överklaganden av andra beslut i förvaltningsärenden som enligt lag ska göras till domstolen, och 3.ansökningar om resning och återställande av försutten tid i andra fall än som anges i 8 §. prövar som första domstol om ett justitieråd i ska skiljas eller avstängas från sin anställning eller vara skyldig att genomgå läkarundersökning. prövar som första domstol om ett justitieråd i ska skiljas eller avstängas från sin anställning eller vara skyldig att genomgå läkarundersökning. är i övrigt första domstol i mål beträffande vilka detta föreskrivs i lag. Om rätten består av fler än en ledamot ska den ordinarie ledamot som har högst befattning vara rättens ordförande. Bland ordinarie ledamöter med samma befattning ska den som har längst anställningstid vara ordförande. Om kammarrätten består av fler än en lagfaren ledamot gäller följande i fråga om rättens ordförande. 1Lagen omtryckt 1981:1323. 2Senaste lydelse 2015:182. Behörig att vara ordförande är Prop. 2017/18:88 den som 1.är eller har varit ordinarie domare i kammarrätt, eller 2.regeringen för har anställt som kammarrättspresident, kammarrättslagman eller kammarrättsråd tillika vice ordförande på avdelning. Den av de behöriga ledamöterna som har högst befattning ska vara ordförande. Bland behöriga ledamöter med samma befattning ska den som har längst tjänstgöringstid vara ordförande. Om det finns särskilda skäl får någon annan av de behöriga ledamöterna än den som har högst befattning eller längst tjänstgöringstid vara ordförande. Om förvaltningsrätten består av fler än en lagfaren domare gäller följande i fråga om rättens ordförande. Behörig att vara ordförande är den som 1.är eller har varit ordinarie domare i förvaltningsrätt eller kammarrätt, eller 2.regeringen för har anställt som eller chefsrådman i förvaltningsrätt.