prop · H503146 · 2018-03-20 00:00:00 — Utvecklingssamarbetet bidrar bl.a. till att öka säkerheten för journalister och förhindra att journalister och konstnärer utsätts för godtyckliga frihetsberövanden, ska även fortsättningsvis aktivt bidra till genomförandet av FN:s gemensamma handlingsplan för journalisters säkerhet, UN Plan of Action för the Safety of Journalists and the Issue of Impunity som antogs av FN 2012. Regeringen föreslår att insatser ska vidtas som bidrar till att särskilt synliggör frågor om hot mot kvinnliga journalisters säkerhet, inklusive utsatthet för hot och hat. ska, såsom aviseras i regeringens handlingsplan Till det fria ordets försvar – åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer, i dessa och andra multilaterala forum, fortsatt lyfta frågor om yttrandefrihet och pressfrihet, samt journalisters och konstnärers säkerhet. Regeringen avser att särskilt synliggöra frågor om kvinnliga journalisters säkerhet, inklusive utsatthet för hot och hat. 3.17Mål 17: Genomförande och globalt partnerskap Stärka genomförandemedlen och återvitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling 3.17.1Exempel på PGU-område: Kapital- och skatteflykt (Huvudansvarig: . Andra berörda departement är t.ex.: , och .) Att privatpersoner och företag betalar skatt är en grundläggande förutsättning för att bygga och långsiktigt hållbart finansiera ett fungerande samhälle. Minskad kapital- och skatteflykt är därför en viktig fråga för genomförandet av Agenda 2030, vilket bl.a. framgår under mål 1 och mål 17. Att bekämpa kapital- och skatteflykt är en prioriterad fråga för Regeringen arbetar inom två huvudsakliga inriktningar. Regeringen arbetar med att stärka det internationella ramverket mot skatteflykt och skatteundandragande och för att möjliggöra ökat informationsutbyte på området. Regeringen bidrar också till att bygga upp ett gott skatteförfarande och en effektiv skatteförvaltning i På detta sätt kan länderna stärka nödvändiga verktyg för att motverka internationell skatteflykt och skatteundandragande. När det gäller att stärka det internationella ramverket mot skatteflykt och skatteundandragande har varit aktivt i det gemensamma G20/Base Erosion and Profit Shifting (BEPS). projekt syftar till att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster BEPS-arbetet är inriktat på 15 åtgärder för att förhindra att företag betalar för lite eller ingen skatt. Detta s.k. BEPS-paket har publicerats och godkänts av G20:s stats- och regeringschefer konstaterade att utvecklingsländer borde involveras mer i BEPS och att de frågor som utvecklingsländerna prioriterar skulle uppmärksammas. Fler utvecklingsländer är nu involverade i BEPS-arbetet. Tillsammans med andra internationella institutioner och regionala organisationer har det beslutats att ta fram ett antal verktyg med fokus på utvecklingsländernas specifika utmaningar, inklusive frågor om skatteincitament och möjligheter att tillämpa stöder detta arbete både politiskt och Över 100 jurisdiktioner – inklusive utvecklingsländer och finansiella center – deltar i det s.k. inkluderande ramverket för BEPS (Inclusive Framework on BEPS) som handlar om att genomföra och Regeringen anser att frågan om utvecklingsländers deltagande i arbetet med att förhindra skattebaserosion och flyttning av vinster är central. gäller i synnerhet arbetet i , som är det huvudsakliga normsättande organet på området. Regeringen driver därför på för att utvecklingsländerna även fortsättningsvis ska kunna delta i arbetet med att genomföra resultatet av på samma villkor som OECD- Inom FN bedrivs ett liknande arbete som inom för att förhindra skattebaserosion och flyttning av vinster vilket stöder. fokuserar särskilt på utvecklingsländernas perspektiv i sitt arbete. bidrar i FN-arbetet både med kompetens och med resurser genom att en svensk expert sitter med i FN:s För är det viktigt att de överenskommelser som gjordes vid konferensen om utvecklingsfinansiering i om verkligen leder till ett förstärkt utvecklingsperspektiv i det internationella skattearbetet. stöder aktivt arbetet i on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes (). internationellt forum som övervakar genomförandet av den internationella standarden för transparens och informationsutbyte på skatteområdet. utvärderar länders ramverk och hur standarderna genomförs genom ett särskilt granskningsförfarande, s.k. peer review process. Forum har även fått i uppdrag av G20 att övervaka den nya internationella standarden för automatiskt informationsutbyte. Det är stort fokus på utvecklingsländer i arbete, vilket inkluderar kapacitetsuppbyggnad. har konstaterat att utvecklingsländerna står inför en rad utmaningar vad gäller införandet av automatiskt informationsutbyte, både i fråga om teknik, dataskydd och politisk vilja och har uppmanat att stödja utvecklingsländer i arbetet. arbete med utvecklingsländer har dock resulterat i att flera av dessa nu har anslutit sig till standarden för automatiskt informationsutbyte. kommer aktivt att arbeta för att fler länder, inklusive utvecklingsländer, ansluter sig till arbetet i . Förstärkt samarbete mellan och andra internationella organisationer kommer att vara ett mål för arbetet framåt. I de internationella finansiella institutionerna driver motverkande av kapital- och skatteflykt och skatteundandragande. stöder arbetet inom institutionerna som framför allt sker genom riktlinjer för investeringar och genom kapacitetshöjande insatser. driver på för strikta regler för institutionernas egna investeringar vad gäller användning av jurisdiktioner som inte uppfyller kriterier från . bidrar med kapacitetsuppbyggande insatser i utvecklingsländer framför allt genom projekt som bedriver. Arbetet handlar bl.a. om att modernisera utvecklingsländers skattemyndigheter, vilket kan bidra till att generera ökade inhemska resurser som kan bidra till fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. och andra svenska myndigheter samverkar i genomförandet. Regeringen beslutade om uppdrag till och Sida att anordna och tillsammans med regeringen inbjuda till en internationell konferens om kapacitetsutveckling. Konferensen kommer att äga rum i 30–. är medlem i ett internationellt initiativ som lanserades vid konferensen om utvecklingsfinansiering, det s.k. . Medlemmarna i har antagit en deklaration som innefattar tre åtaganden. Åtagande 1 innebär att givarländerna förbinder sig att fördubbla tekniska stödinsatser globalt inom skatteområdet. I enlighet med detta kommer regeringen till 2020 att dubblera kapacitetsstödet inom skatteområdet. Åtagande 2 innebär att utvecklingsländerna går med på att öka sin inhemska resursmobilisering för att främja utveckling och för att nå de globala målen. Åtagande 3 innebär att samtliga ska sträva efter att förbättra samordningen mellan de olika aktörerna och på olika nivåer för att främja utvecklingen i enlighet med Action Agenda. Arbetet i leds och övervakas av en styrgrupp. Styrgruppen består av två stora givarländer, två små givarländer och två utvecklingsländer. bidrar med sin kompetens genom att en svensk expert är invald i styrgruppen. Konferensen om kapacitetsutveckling på skatteområdet i , samt det ökade svenska stödet till kapacitetsutveckling på skatteområdet i låg- och medelinkomstländer, är en del i regeringens 12 åtgärder för att motverka skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt. Syftet med konferensen är att genom dialog och erfarenhetsutbyte bidra till ett 2017/18:146 effektivt genomförande av kapacitetsutveckling på skatteområdet i låg- och medelinkomstländer. Ett bredare syfte är att stärka dessa länders aktörsroll liksom deras möjlighet att delta i internationella sammanhang i frågan. 3.17.2 Mål- och intressekonflikter i arbetet med kapital- och skatteflykt Det uppskattas att en stor del av kapital- och skatteflykten från utvecklingsländer består av transaktioner inom multinationella företag i syfte att undvika skatt. Kapital- och skatteflykt genom multinationella företag är därmed ett hinder för utveckling. En mål- och intressekonflikt inom området rör fördelningen av skatteintäkter från multinationella företags verksamhet mellan exempelvis länder där försäljning sker och länder där forskning och utveckling bedrivs. Regeringen anser att företagen har en viktig roll i att bidra till att fattiga länder uppnår en hållbar beskattning. Skattefrågan och inte minst frågor runt kapital- och skatteflykt är en viktig del av arbetet med hållbart Regeringen uppmuntrar multinationella företag att följa riktlinjer för multinationella företag angående skatt samt att betala den skatt de enligt lag är skyldiga att göra. Arbete med affärsetik, skattefrågor och antikorruption är viktiga delar i regeringens nya och mer ambitiösa politik för hållbart företagande. att vid utarbetande av lämpliga principer för en skattepolicy särskilt beakta låginkomstländers behov och administrativa kapacitet. regeringen i statens ägarpolicy , som beslutades , förtydligat att bolagen ska agera ansvarsfullt inom skatteområdet, vilket bl.a. ska innefatta policybeslut på styrelsenivå. särskilt fram i ägarpolicyn för att stödja en högre grad av transparens i arbetet och för att tydligare visa regeringens inställning i frågan. Ett sätt att öka möjligheten att avslöja skatteflykt är att ålägga företag att rapportera per verksamhetsland. Inom ramen för BEPS har beslut fattats om att multinationella företag över en viss storlek ska rapportera uppgifter om företagets verksamhet land för land (bl.a. omsättning, antal anställda, vinst och betald skatt). Rapporteringen ska komma respektive lands skattemyndighet till del. Motsvarande bestämmelser har även tagits in i Regeringen anser att denna land-för-land-rapportering kan stärka skattemyndigheternas underlag för att identifiera skatteflykt. den finansiella sektorn har EU gått steget längre och ålagt företagen i denna sektor att offentligt rapportera land för land. regelverk och stärkt internationellt samarbete är nödvändigt för att motverka kapital- och skatteflykt. kommer att fortsätta verka för att länder med svagare röst, inklusive många låginkomstländer, inkluderas i de internationella processerna och att deras intressen tillgodoses vad avser kapital- och skatteflykt. kommer också att fortsatt verka för och bidra till starkare kapacitet och förmåga att motverka kapital- och skatteflykt i utvecklingsländerna, inklusive i deras skatteförvaltningar. Regeringen stöder utvecklingsländerna i kampen mot kapital- och Det är viktigt att arbetet med införandet av automatiskt informationsutbyte och med kapacitetsutveckling på skatteområdet För att det ska gå att bidra med ett effektivt stöd till utvecklingsländernas skatteadministrationer måste koordineringen mellan de olika aktörerna på den internationella arenan förbättras. om kapacitetsutveckling på skatteområdet den 30–i är en del i detta koordineringsarbete. är en annan viktig del för att inkludera utvecklingsländerna i de internationella processerna. Politiska beslut som fattas i har ofta global påverkan. Kärnan i PGU är att åtgärder som vidtas och beslut som fattas i även ska bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. I första rapport till FN:s politiska högnivåforum för hållbar utveckling konstaterade regeringen att ska vara ledande i arbetet för att genomföra Agenda 2030 och att PGU är ett viktigt verktyg i detta arbete. Regeringen har höga målsättningar, i vissa fall högre än dem som finns uttryckta i Agenda . I denna skrivelse har regeringen gett exempel på sådana områden: arbetet för klimatet och haven, hållbart företagande, jämställdhet, hållbara konsumtionsmönster och arbetet mot kapital- och skatteflykt. Den röda tråden i arbete med PGU är fattiga människors perspektiv och rättighetsperspektivet. ska vara en aktiv och konstruktiv partner i det gemensamma internationella arbetet med genomförandet av Agenda 2030 och konsekvent arbeta utifrån dessa perspektiv. Regeringen kommer att anta en nationell handlingsplan för Agenda 2030, där PGU är en integrerad del. Regeringen avser att återkomma i nästa skrivelse med en fortsatt redovisning av arbetet med PGU inom ramen för genomförande av Agenda 2030. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , M , , , , , Hellmark , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2017/18:146 Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030