prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — 1Åtagandet för insättningsgarantin avser garanterade insättningar per . 2För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna. 3Rubriken avser både exportkreditgarantier och investeringsgarantier. 4Det finns två stycken kapitaltäckningsgarantier, gällande (åtagandet uppgick till ) och (åtagandet uppgick till ), vilka redovisas av . 5Trafikverket redovisar garantikapitalet för Eurofima. 6Åtagandet för pensionsgarantier avser . Statens garantiåtaganden visas i diagram 5.1. Diagram 5.1 Garantiåtaganden –2017 I tabell 5.2 finns en sammanställning av beslutade garantiramar respektive utfärdade garantier samt i förekommande fall bundna utfästelser per myndighet. Skillnaderna i totalbelopp mellan tabell 5.1 och tabell 5.2 förklaras av att kapitaltäckningsgarantier ingår i tabell 5.1, men inte i tabell 5.2. För garantigivning finns ramar för enskilda projekt samt ramar till mindre program. kan också, inom ramen för sitt uppdrag som resolutions- myndighet, vid behov ställa ut garantier avseende tillgångar och förpliktelser för ett institut i resolution enligt lagen (2015:1016) om resolution. I det fall en allvarlig störning i det S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 finansiella systemet skulle uppstå kan i enlighet med lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut motverka en sådan genom att ge stöd i form av garantier. Därutöver redovisar åtagande gällande garanti- kapital gentemot internationella finansiella institutioner. EKN:s garantigivning gällande exportkredit- garantier 2017 fick enligt beslut inte överskrida en ram på . Motsvarande belopp för EKN:s investerings- garantier är . Den totala ramen för Sidas garantiåtaganden var för jämfört 2016. ram för att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder uppgick till , inklusive tidigare gjorda åtaganden. För övriga verksamhetsgrenar fanns en ram på ett lägre belopp. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 5.2 Garantiramar och utfärdade garantier efter garantimyndighet Utfärdade garantier ink. Garantier till insättare i utländska instituts filialer i Garantier till kreditinstitut, Garantier till företag i resolution, Spallation Source (ESS) 2, 16, för den mindre skeppsfarten investeringsbanken (EIB) utvecklingsbank (CEB) investeringsbanken (NIB) Garantikapital, Asiatiska banken investeringsorganet (MIGA) S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Långivning inom ramen för Kreditgarantier för ny- och 1Åtagandet för insättningsgarantin avser garanterade insättningar per . 2Garantin innebär endast en möjlighet att skydda dessa filialer och den är en följd av finanskrisen. 3För investerarskyddet kan storleken på statens åtagande inte anges. får enligt lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut ställa ut garantier för kred itinstitut. får enligt lagen (2015:1016) om resolution ställa ut garantier för finansiering av vissa tillgångar, förpliktelser och lån . I samband med infriandet 2014 respektive 2016 under NIB:s program för miljöinvesteringslån har utestående ram begrän sats till . Avser såväl garantier för färdigställda fastigheter som för fastigheter . Anm.: Skillnaderna i totalbelopp mellan tabellerna 5.1 och 5.2 förklaras av att kapitaltäckningsgarantier ingår i tabell 5.1 men inte i tabell 5.2 . I följande avsnitt presenteras de olika garanti- typerna. Som tidigare nämnts hanteras de flesta garantier inom garantimodellen. Flera av de beloppsmässigt största garantierna, exempelvis insättningsgarantin, hanteras dock utanför garantimodellen. Syftet med insättningsgarantin är att bidra till stabilitet i det finansiella systemet genom ett starkt konsumentskydd för allmänhetens in- sättningar. Garantin infördes i och baseras på ett EU-direktiv. Motsvarande garanti finns i övriga EU-länder och även i ett flertal länder utanför EU. Garantin träder i kraft när ett institut går i konkurs eller efter ett beslut av . Garantin gäller också om staten hanterar ett institut genom resolution. Den svenska insättningsgarantin ersätter per insättare och institut och ersättningen ska göras tillgänglig . Ett högre ersättningsbelopp (max ) kan erhållas för insättningar som har gjorts och som är kopplade till vissa livshändelser, t.ex. försäljning av bostad. Regeringen har också möjlighet att ställa ut garantier för att insättare i ett utländskt instituts filial i ska få ersättning motsvarande vad som skulle ha betalats ut i institutets hemland. Detta kan bli aktuellt om det finns risk att garantiåtagandet inte kan uppfyllas inom det utländska systemet och att det bedöms medföra störningar i det svenska finansiella systemet. De garanterade insättningarna uppgick till per . De institut som omfattas av insättningsgarantin betalar en årlig avgift till staten. Inga händelser inträffade som utlöste insättningsgarantin. Då garantin regleras i särskild ordning utanför garantimodellen, finns det ingen värdering av statens förväntade kostnad för insättnings- garantin. Vid köp, försäljning eller deponering av värde- papper via ett värdepappersinstitut är institutet skyldigt att hålla kundens värdepapper skilda från sina egna. I det fall institutet inte kan lämna ut kundens egendom vid en konkurs, t.ex. därför att det efter konkursen inte går att klargöra vad som är kundens respektive institutets tillgångar, har kunden rätt till ersättning. Ett ersättningsfall förutsätter därmed en konkurs i kombination med grovt slarv eller brottslig handling hos institutet. 3 Åtagandet avser garanterade insättningar per . tillgångar upp till ett värde av per kund och institut. För investerarskyddet betalar de institut som omfattas av skyddet en årlig administrativ avgift. Vid ersättningsfall tar staten ut avgifter från de kvarvarande instituten, som täcker de fulla kostnaderna för skadefallet. Det innebär att staten i princip inte bär någon kreditrisk till följd av investerarskyddet. Inga ersättningsfall inträffade . Den vanligaste formen av enskilda garanti- åtaganden är kreditgarantier. Dessa innebär att staten tar på sig hela eller delar av kreditrisken vid bankers upplåning eller för finansiering av exportaffärer, infrastruktur, bostäder etc., men överlåter själva kreditgivningen till andra långivare. EKN har i uppdrag att främja svensk export genom att erbjuda konkurrenskraftiga export- kreditgarantier och investeringsgarantier. Det har varit fortsatt hög efterfrågan på exportkreditgarantier, trots att företagen har haft tillgång till finansiering via lån i banker och på obligationsmarknaderna. EKN har kommit att garantera allt fler affärer, men till lägre belopp. Årets garantigivning berodde till stor del på hög efterfrågan på svensk export gällande tillväxtländer och då främst och . När det gäller EKN:s satsningar på garantier för små och medelstora företag har dessa stabiliserats . EKN utfärdade nya utfästelser för tillhörande bundna utfästelser uppgick till fördelade på 144 länder. Motsvarande engagemang för investeringsgarantierna var . En stor del av EKN:s exponering är koncentrerad till ett fåtal länder, där utgör den största koncentrationen till följd av en enskild stor affär. Den tidigare stora exponeringen mot svenska företag, vilken S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 uppstod under finanskrisen då EKN tillfälligt erbjöd rörelsekreditgarantier till stora företag, avvecklades . Förra årets höga efterfrågan på garantier till höginkomstländer inom (), till följd av två stora telekomaffärer, minskade med från till . Utbetalningarna för infriade åtaganden uppgick till , vilket är lägre jämfört med året innan, men fortsatt på en hög nivå. Årets utbetalningar berodde till största del på stora utbetalningar avseende affärer inom kraft- branschen. EKN har betalt in som redovisats mot inkomsttitel och avsåg från de rörelsekrediter som ställdes ut till stora företag under finanskrisen samt över förväntansriktiga . En u-kreditgaranti är en exportkredit som staten garanterar och subventionerar genom Sida. till och med den kommer att få betydande utvecklingseffekter i berörda länder och som inte kan bära kostnaderna för en normal finansiering på kommersiella villkor. Sidas totala engagemang av u-kreditgarantier uppgick till vid års- skiftet. Inga nya utfästelser för u-kreditgarantier utfärdas. Sida ställer däremot ut garantier i enlighet med förordningen (2009:320) om finansiering av utvecklingslån och garantier för utvecklingssamarbete. Vid utgången av uppgick Sidas engagemang för fristående garantier till totalt . Engagemanget bestod av garantier om samt bundna utfästelser om . finansieras genom att Konsortiet emitterar obligationer på kreditmarknaden. Svenska staten genom och danska staten genom garanterar solidariskt denna upplåning, som uppgick till jämfört med året innan. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 De statliga garantierna blev 2014 föremål för en granskning av , vars syfte var att bedöma om garantierna stod i överens- stämmelse med . EU- kommissionen fastslog att de statliga garantierna var nödvändiga för att kunna genomföra det för europasamarbetet prioriterade broprojektet. Enligt och ska garantier utställda notifieras hos EU- kommissionen. beslut överklagades till Tribunalen, där förhandlingar hållits . Bostadskreditgarantier beviljas för såväl lån som för lån till färdigställda fastigheter. Garantier lämnas till kreditinstitut som har ramavtal med . tillhandahåller även förvärvsgarantier, vilka är till för grupper som har svårt att få tillgång till finansiering för förvärv av bostad. Till följd av den höga byggtakten har intresset för bostadskreditgarantier varit stort. Antalet nytecknade kreditgarantier ökade med och totalt har summan av dessa ökat med . Den totala garantistocken omfattade ca 250 garantier och uppgick till , vilket kan jämföras med 2016. De internationella åtagandena på gäller främst garantier för utlåning från Nordiska investeringsbanken (NIB) till enskilda projekt i flera länder. Detta görs genom NIB:s projektinvesteringslån och miljöinvesteringslån. risk i garantiåtagandet för NIB:s projektinvesteringslån har successivt minskat till följd av att NIB vid ett antal tillfällen avsatt medel i en kreditriskfond, vilken tas i anspråk innan garantin kan åberopas. ingick ett garantiåtagande om till förmån för forskningsanläggningen gällande tre olika låneramar, där respektive låneram finansieras av NIB, AB () samt Europeiska investeringsbanken (EIB). ESS hade inte per lånat något under låneramarna. har Sida fått i uppdrag att redovisa statens garantiåtagande gällande EIB:s utlåning om inom ramen för IV bis och . Staten har tidigare haft garantiprogram för att främja sysselsättningen inom lantbruk, glesbygd och rennäring men programmen är stängda för ny garantigivning. Det finns fortfarande kvar ett fåtal kreditgarantier inom dessa program på relativt små belopp. Garantier om tillförsel av kapital Garantier kan ställas ut där staten åtar sig att under vissa omständigheter tillskjuta kapital till ett företag. En sådan garanti är en relation mellan företaget och staten, men skyddar i praktiken tredje part, dvs. företagets långivare, kunder och andra intressenter. En kapitaltäckningsgaranti innebär att staten åtar sig att ovillkorligen tillskjuta kapital till ett bolag i ett utsatt läge. Dessa garantier är obegränsade i belopp eftersom det inte går att ange en gräns för hur stort kapitalbehov som kan uppstå i ett bolag. De är oftast även obegränsade . Det gör att dessa garantier är svåra att prissätta på ett tillförlitligt sätt. fanns kapitaltäckningsgarantier till två statliga bolag inom infrastrukturområdet: och (). , som redovisar kapitaltäcknings- garantierna, har åsatt Infra- structure AB ett värde om och . En grundfondsförbindelse liknar en kapital- täckningsgaranti, men åtagandet är begränsat i belopp och oftast även . har sådana åtaganden på tillsammans till Svenska skeppshypoteks- kassan och Fonden för den mindre skeppsfarten. har medlemsåtaganden i elva internationella finansiella institutioner. Medlemsåtagandet består av inbetalt kapital och garantikapital. Garantikapitalet innebär att medlemsländerna utöver det inbetalda kapitalet förbinder sig att under vissa omständigheter tillskjuta ytterligare ett bestämt kapitalbelopp till instituten. I det fall en internationell finansiell institution skulle vara i behov av ytterligare kapital är det dock brukligt att medlemsstaterna utökar andelen inbetalt kapital i stället för att infria garantikapitalet. Därför har beslutat att ingen garantiavgift ska utgå för garantikapitalet. Denna typ av garantier är således undantagna från garantimodellen. Det totala åtagandet för garantikapitalen uppgick till vid utgången av 2017. ombildades ett antal statliga myndigheter till bolag. Ansvaret för att betala den avtalspension som de anställda arbetat upp övertogs av de nybildade bolagen. Regeringen beslutade att staten genom skulle garantera dessa pensionsåtaganden och betala om bolagen inte skulle ha möjlighet att fullgöra sina åtaganden. Merparten av pensionsåtagandena är för- säkrade hos Försäkringsbolaget garanti (PRI). För dessa åtaganden har ställt ut en så kallad efter- borgen. Det innebär att infrianden sker endast om varken bolaget eller PRI kan betala ut pensionen. Det största pensionsåtagandet ligger i de bolag som var en del av . Det finns också åtaganden till individer som var anställda i bl.a. innan det bolagiserades. Pensionsåtagandena uppgick till och avsåg . Av dessa var försäkrade hos PRI. Avsättningar för garantiförluster i statens samlade garantiportfölj De ansvariga myndigheterna värderar löpande de förväntade förlusterna, vilka utgör ett mått på den kostnad som följer med kreditrisken i de garantiåtaganden som hanteras enligt garanti- modellen. Myndigheterna gör avsättningar för garantiförlusterna på skuldsidan i sina balans- räkningar. Avsättningarna redovisas i tabell 5.3. I tabellen ställs också avsättningarna i relation till respektive ansvarig myndighets åtaganden. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 totala avsättningarna för garantiförluster, i den del av statens garantiportfölj som värderas enligt garantimodellen, minskade från till . och avsättningar ökade medan EKN:s och Sidas avsättningar minskade. Förutom att avsättningar påverkas av nivån på åtagandena och kreditrisken, påverkas avsättningsbehovet även av exempelvis ränte- och valutakursförändringar. Den myndighet som har störst avsättning i förhållande till åtagande är EKN. Redovisning av åtaganden som inte omfattas av garantimodellen De garantiåtaganden som inte har prissatts enligt garantimodellen, och för vilka det inte gjorts några avsättningar för garantiförluster, redovisas som garantiförbindelser. De åtaganden som redovisas som garantiförbindelser uppgick per årsskiftet till (se även not 54 till balansräkningen). I det fall garantierna handlar om att tillföra kapital till företag och institutioner och som vid ett infriande innebär att staten redovisar en finansiell tillgång finns inga förpliktelser som påverkar den finansiella redovisningen. Det gäller exempelvis för garantikapital till internationella finansiella institutioner där eventuella infrianden belastar anslag. Några förpliktelser tas inte heller upp för garantier där medel avsätts till en fond, t.ex. insättningsgarantin. Myndigheter rapporterar dock alla garantier och utnyttjande av ramar i sina respektive sammanställningar över garanti- verksamheten. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 5.3 Avsättning för garantiförluster (exklusive insättningsgarantin, investerarskyddet och garantikapital m.fl.) Miljoner kronor Avsättningar i relation till I engagemang ingår inte insättningsgarantin, investerarskyddet, garantikapital eller andra åtaganden där a vsättningar inte görs för förväntade EKN återförsäkrar en del av sitt engagemang. Genom återförsäkringar har EKN redu cerat reservering för förväntade garantiförluster med från I engagemangen för Sida ingår inte utfästelser. Inte heller kreditgarantin avseende EIB:s utlåning inom ramen för IV B is och ( i utfärdade garantier respektive i avsättningar) ingår i ovanstående belopp. Garantiverksamheten finansieras i normalfallet av avgifter som betalas av garantitagarna. I vissa fall täcks avgiften dock av anvisade anslag. Avgiften ska motsvara statens förväntade kostnad för åtagandet. Avgifterna samlas på räntebärande konton i , på bankkonton eller i värdepapper som reserv för framtida infrianden och redovisas som en tillgång i myndigheternas balansräkningar. Staten har även tillgångar i form av regressfordringar från tidigare infriade garantier. Värdepappersinnehav och långfristiga placeringar De avgifter som debiteras för insättnings- garantin placeras i statsobligationer som förvaltas av Kammarkollegiet på uppdrag av . Kammarkollegiet placerar inkommande avgifter i statsobligationer som har en löptid alternativt i de statsobligationer som har längst löptid. Placeringarna utgör den s.k. insättnings- garantifonden, vilken har ett marknadsvärde inklusive konton, repor och upplupen ränta om vid utgången av året. För att höja avkastningen på portföljen får Kammarkollegiet bedriva repoverksamhet med portföljens värdepapper. Det innebär att värdepapper lånas ut och likviden placeras i omvända repor på motsvarande löptid i statsskuldväxlar, stats- obligationer och reala statsobligationer. EKN och Sida har tidigare placerat avgifts- medel i utländsk valuta från exportkredit- garantier och u-kreditgarantier på valuta- konton samt i obligationer. En stor del av avgifterna i garantiverksamheten redovisas på räntebärande konton i Riksgälds- kontoret. Även återvinningar från tidigare infrianden tillförs kontona. Från de räntebärande kontona i hämtas medel för infrianden, till vilka en obegränsad kredit är kopplad. Behållningen på dessa konton konsolideras med statens övriga finanser. Influtna avgifter reducerar statens upplåningsbehov, vilket minskar statsskulden. Kontobehållningarna i är således inte fonder med likvida medel för eventuella infrianden. Ett in- friande belastar kontona, men det är enbart en redovisningsmässig hantering. Finansieringen av infrianden sker i praktiken genom statlig upplåning. Kortfristiga placeringar och banktillgodohavanden Myndigheterna har en mindre del av sina tillgångar som kortfristiga placeringar och banktillgodohavanden. Förutom värdepappersinnehav och andra placeringar samt kontobehållningar i har myndigheterna även tillgångar i form av regressfordringar från tidigare infriade garantier. De uppgick före reserveringar till . Större delen av dessa fordringar får dock betraktas som osäkra. Efter reservering för denna osäkerhet uppskattades värdet på regressfordringarna till . Större delen av det bedömda värdet gäller exportkreditgarantier. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 5.4 Tillgångar i garantiverksamheten (exklusive stabilitetsfonden) Miljoner kronor 1Avser obligationerna som ingår i fonden till marknadsvärde. Exkl. repor och upplupen ränta. 2Av utestående värdepappersinnehav är placerade i Riksgälden. 3I de likvida medlen under övriga garantitillgångar kan medel avseende admi nistration ingå. Jämförelse mellan avsättningar för garantiförluster och tillgångar i garantiverksamheten Tabell 5.5 Jämförelse mellan avsättningar för garantiförluster och tillgångar i garantiverksamheten (exklusive insättningsgarantin, investerarskyddet, garantier till banker m.fl. och garantikapital) Miljoner kronor Garantitillgångar enligt tabell 5.41 1 Summan motsvarar de totala tillgångarna i garantiverksamheten enligt tabell 5.4 exklusive insättningsgarantins tillgångar på . 2 EKN återförsäkrar en del av sitt engagemang. Genom återförsäkringar har EKN reducerat reservering för förväntade garantiförlu ster med från till . 3I engagemangen för Sida ingår inte utfästelser. Inte heller kreditgarantin avseende EIB:s utlåning inom ramen för IV Bis och (i utfärdade garantier respektive 8 miljoner krono r i avsättningar) ingår i ovanstående belopp. 4Nuvärdet av de framtida avgifterna avser avtalade avgifter och anslag, vilka ännu inte inbetalats. De framtida avgifterna dis konteras med riskfri ränta justerad för kreditrisken i respektive engagemang. De framtida anslagen däremot är enbart diskonterade med riskfri ränta. För att ta fram ett resultat för garanti- verksamheten analyseras förhållandet mellan avsättningar för garantiförluster och de tillgångar som finns i form av både inbetalda och kommande garantiavgifter. Garantiverksamhetens skuld- och tillgångssida jämförs i tabell 5.5. Jämförelsen görs på myndighetsnivå. Insättningsgarantin, investerar- skyddet samt garantikapital till internationella finansiella institutioner ingår inte eftersom garantiförluster för dessa garantier inte har värderats. Jämförelsen visar att för den del av garanti- portföljen, som omfattas av garantimodellen täcks avsättningarna för garantiförluster väl av de avgifter som redan inbetalats (redovisas som garantitillgångar i tabell 5.5). verksamhet utgör en väsentlig andel av överskottet. minskade såväl garanti- tillgångarna som avsättningarna för garanti- förluster och tillgångarna är fortsatt större än avsättningarna. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Flöden i garantiverksamheten och dessas påverkan på statens finanser Tabell 5.6 Flöden i garantiverksamheten 1 Gällande återvinningar och skadeutbetalningar kan skaderelaterade kostnader ingå. Avgifter avser fakturerade avgifter. Garantiverksamheten påverkar i flera fall statens lånebehov och därmed statsskulden. Det kan exempelvis vara betalningar av garantiavgifter, skadeutbetalningar och återvinningar. I tabell 5.6 beskrivs dessa flöden. inkom avgifter för garantiförluster samt övriga avgifter motsvarande , varav huvuddelen var avgifter för insättningsgarantin och exportkreditgarantierna. Från tidigare utbetalningar vid infrianden återvanns . Exportkredit- garantierna svarade för drygt hälften av återvinningarna och då framförallt betalningar från , och . Skadeutbetalningarna för infriade garantier var , främst rörande export- kreditgarantier. Flöden i garantiverksamheten och dessas påverkan på lånebehovet genom anslag, påverkar direkt statens lånebehov. Däremot har flöden i den del av garanti- verksamheten som har tillgångar i form av utomstatliga placeringar inte någon påverkan på lånebehovet. En analys av flödena pekar på att nettoflödet i garantiverksamheten totalt sett innebar att inbetalningarna till garanti- verksamheten översteg utbetalningarna med 2017. Statliga anslag i garantiverksamheten I vissa fall kan besluta att subventionera hela eller delar av avgiften för en viss garanti. När detta inträffar anvisar normalt anslag för att betala avgiften. Det finns även några garantiåtaganden som vid infrianden helt eller delvis belastar anslag. Det gäller i första hand åtaganden i form av garantikapital och kapitaltäckningsgarantier. utbetalades i statliga subventioner för garantiverksamheten. I tabell 5.7 visas vilka anslag som finansierade dessa subventioner samt vilka anslag i övrigt vars ändamål omfattar garantiverksamhet. Posterna avgifter, skadeutbetalningar och återvinningar har i olika grad påverkan på lånebehovet. Flöden i den del av garanti- verksamheten som enbart har tillgångar i form av konton i , eller finansiering Tabell 5.7 Anslag vars ändamål omfattade garantiverksamhet 2017 S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Diagram 5.2 Återvinningar, statliga subventioner, avgifter, skadeutbetalningar samt saldot för betalningsflödet 2013- 2017 Miljoner kronorAnge text för y-axel 2. Totalt har redovisats mot inkomsttitel för garantiverksamheten , se tabell 5.8. Tabell 5.8 Redovisning mot inkomsttitel gällande 2124 Inlevererat överskott av De statliga subventionerna avseende garanti- avgifter har varierat mellan och . De avgifter som garantitagarna själva betalat har uppgått till mellan 2,7 och . Det är främst avgifterna från exportkreditgarantierna som bidragit till variationer över tiden. Skadeutbetalningarna har legat på en relativt nivå runt då infriandena ökade till och 2017. gjordes ett fåtal större skadeutbetalningar gällande exportkredit- garantier inom kraftindustrin.