prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — Antalet personer med sjukpenning på normalnivå minskade med ca 19 800 (13,). Vidare minskade antalet personer som fick sjukpenning på fortsättningsnivå, dvs. sjukfall längre än , med ca 1 900 (2,). Antalet sjukfall som är längre än har dock ökat vilket i huvudsak beror på att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen avskaffades . Andelen pågående sjukfall med psykiatriska diagnoser var , att jämföra . Andelen ökar på grund av det historiskt höga inflödet av sjukfall med psykiatriska diagnoser och den långa varaktigheten som dessa sjukfall har. Aktivitets- och sjukersättningar lägre än budget och föregående år Utfallet för anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. blev . Det är (2,) lägre än vad som anvisades i statens budget och (3,) lägre än 2016. Det beror i huvudsak på att antalet personer som beviljades sjukersättning blev mindre jämfört med vad som antogs i S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 beräkningen till statens budget och jämfört med . Sjukersättning beviljas till personer som har varaktigt nedsatt arbetsförmåga. De flesta har kvar ersättningen tills de fyller och får pension. Antalet personer som hade sjukersättning uppgick till 276 682, (164 300 kvinnor och 112 382 män), vilket är en minskning med 15 859 personer (5,) jämfört med . Minskningen beror på att många har lämnat förmånen till följd av att de fyllt som antalet nybeviljade sjukersättningar har varit lågt. fick 5 725 personer sjukersättning . Det är en minskning med 3 143 personer (35,) jämfört med . Antalet nybeviljade sjukersättningar minskar på grund av att andelen avslag ökar. Andelen avslag vid ansökan om sjukersättning var (80,för kvinnor och för män) . Föregående år uppgick andelen avslag till (72,för kvinnor och för män). Aktivitetsersättning ges till personer i åldrarna 19–som har långvarigt nedsatt arbetsförmåga eller på grund av en funktions- nedsättning behöver för att avsluta sin skolgång. uppgick antalet personer med aktivitetsersättning till 36 295 vilket var en minskning med 2 400 personer (6,) jämfört med . har 6 471 personer (3 003 kvinnor och 3 468 män) nybeviljats aktivitetsersättning. Det är 1 651 personer (20,) färre än 2016. Andelen avslag vid ansökan om aktivitetsersättning har ökat. uppgick andelen till (46,för kvinnor och för män). Motsvarande avslagsandel 2016 var (29,för kvinnor och för män). Antalet personer som lämnade aktivitetsersättningen uppgick till 9 628. Det är en ökning jämfört med föregående år. uppgick antalet personer som fick sjuk- eller aktivitetsersättning till 312 977 personer. Det är en minskning föregående år. Antalet kvinnor som fick sjuk- eller aktivitetsersättning var 181 177 personer, en minskning jämfört med . Antalet män som fick sjuk- eller aktivitetsersättning uppgick till 131 800 personer, vilket är en S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 minskning jämfört med . Utfallet för anslaget 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet blev vilket är högre än vad som anvisades i statens budget. Regeringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med (S2017/05371/SF, S2017/05948/SF, S2017/06684/SF m.fl.). Beviljad anslagskredit uppgick till och av det medgivna överskridandet utnyttjades . Ersättning för höga sjuklönekostnader blev högre än budgeterat Utfallet för anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader blev , vilket är (9,) högre än vad som anvisades i statens budget. Det beror på att arbetsgivare var berättigade till högre ersättning än beräknat. I enlighet med propositionen Höständringsbudget anvisade därför ytterligare . Ohälsotalet och sjukpenningtalet minskade 2017 Ohälsotalet är ett mått som fångar utvecklingen inom hela sjukförsäkringen under en 12- månadersperiod. Det definieras som antal utbetalda nettodagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukersättning och aktivitetsersättning per registrerad försäkrad (16–). är omräknade till nettodagar, t.ex. med halv ersättning blir . var ohälsotalet per försäkrad, vilket är en minskning 2016. Ohälsotalet har minskat för kvinnor och för män. Sjukpenningtalet anger hur många frånvaro- dagar som ersätts med sjukpenning eller rehabiliteringspenning per registrerad försäkrad (16–) exklusive personer med hel sjuk- eller aktivitetsersättning. Kvinnor har i likhet ett högre sjukpenningtal (13,3) än män (6,9). Tabell 2.63 UO 10 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beslutat om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden upp- gick till . Avvikelsen beror bl.a. på att några landsting inte uppfyllt kraven för att få del av medlen samt att åtaganden för arbetsgivarkontakter inte ingåtts i den omfattning som var beräknat. Vidare överskreds bemyndigandet med åtaganden på ca 2016 som i sin helhet har infriats samt att beställningar som felaktigt ingick i beräknade ekonomiska åtaganden har makulerats. Tabell 2.64 UO 10 Övriga krediter i utbetalning av ersättning för vård i Inom utgiftsområdet har beslutat en övrig kredit på . Vid året slut uppgick utnyttjade krediter till . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 RiR 2016:31 Är sjukskrivning bra för hälsan? har granskat effekterna av att nekas sjukpenning med avseende på individens hälsa, sysselsättning och framtida användning av sjukförsäkringen. Regeringen har i skrivelsen om sjukskrivning (skr. 2016/17:170) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17:SfU20, rskr. 2016/17:317). S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Tabell 2.65 UO 11 Anslag -0,2 -0,4 -1,3 -0,3 Utgiftsområdet omfattar ersättning vid ålderdom (garantipension, bostadstillägg till pensionärer samt äldreförsörjningsstöd) och ersättning vid dödsfall (omställningspension, änkepension och särskild efterlevandepension samt garantipension till dessa förmåner). (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2016 minskade utgifterna med (3,). Antalet pensionärer med garantipension mindre än föregående år Utgifterna för anslaget 1:1 Garantipension till (5,) Minskningen beror huvudsakligen på att inkomstpensionen har höjts. Garantipension avräknas mot höjd inkomstpension. Den genomsnittliga inkomstrelaterade ålderspension- en är högre för yngre och nyblivna pensionärer jämfört med de äldre som redan uppbär pension. Dessutom minskar antalet pensionärer som inte har tjänat in någon inkomstrelaterad ålderspension alls successivt bland de nyblivna pensionärerna. Ungefär 663 000 ålderspensionärer hade garantipension vid utgången av 2017, vilket är ca 35 000 färre än föregående år. Den genomsnittliga utbetalda garantipensionen uppgår till 2017, en minskning med jämfört med Totalt av de som har garantipension är kvinnor. Ökad invandring medför högre utgifter för äldreförsörjningsstöd De personer som är och bosatta i men som inte får sina grundläggande försörjningsbehov tillgodosedda genom andra förmåner inom det allmänna pensionssystemet är berättigade till äldreförsörjningsstöd. Utfallet för anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd blev , vilket är (5,) högre än vad som anvisades i statens budget. Att utfallet blev högre än anvisat beror huvudsakligen på de senaste årens höga asylinvandring. Utfallet för anslaget är (12,) högre än föregående år. Det beror, förutom på ökad invandring, på att det är en större andel av dem som är födda eller senare som får äldreförsörjningsstöd. Till skillnad från dem som är födda eller tidigare är de inte berättigade till garantipension efter att ha bott i utan det krävs en bosättning för full garantipension. Antalet personer med äldreförsörjningsstöd ökade jämfört med och uppgick till 23 500 personer 2017. Det genomsnittliga årsbeloppet ökade och uppgick till 2017. Utgifterna för anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna uppgick till , vilket är (3,) lägre än föregående år. Änkepension svarar för den större delen av utgifterna under anslaget. Änkepensionssystemet är under avveckling och antalet personer med änkepension minskar successivt. var minskningen ca 11 800 personer, till ca 253 300 personer, vilket medförde att de totala utgifterna för anslaget minskade. Höjd inkomstpension leder till lägre bostadstillägg Utgifterna för anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till , vilket är (2,) lägre än 2016. Minskningen beror huvudsakligen på högre inkomstpensioner 2017. Antalet pensionärer med bostadstillägg uppgick till ca 287 000 personer, vilket är ca 4 000 personer färre än 2016. var det genomsnittliga årsbeloppet , en minskning med jämfört med . Tabell 2.66 UO 11 Övriga krediter likviditet i handeln med fondandelar har beslutat om en övrig kredit inom utgiftsområdet. Krediten är på och avser behov av likviditet i handeln med fondandelar. Krediten utnyttjades inte . iakttagelser – årlig revision har fått en revisions- berättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Avsnitt 8 i resultatredovisningen innefattar, i enlighet med regleringsbrev för myndigheten, en redovisning av inkomstpensionens finansiella ställning och utveckling. Avsnittet innehåller, utöver information från myndighetens finansiella redovisning, även information från andra aktörer samt prognosuppgifter. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 från andra aktörer och prognoser har inte granskats av . RiR 2017:7 Pensionssystemets årsredovisning – tydligt, tillräcklig, transparent? har granskat Pensions- myndighetens redovisning av inkomstpensionens finansiella ställning och långsiktiga utveckling. Regeringen har i skrivelsen om pensionssystemets årsredovisning (skr. 2017/18:21) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2017/18:SfU11, rskr. 2017/18:157). S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Tabell 2.67 UO 12 Anslag -0,2 -6,3 -51,7 -11,5 Vårdbidrag för funktionshindrade barn -3,2 -9,3 -0,9 Utgiftsområdet omfattar bl.a. barnbidrag, föräldraförsäkring och bostadsbidrag. Utfallet för utgiftsområdet uppgick till . Det är (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2016 blev utgifterna (3,) högre. Utgifterna för föräldraförsäkring blev högre än anvisat Utfallet för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring blev , vilket är (0,) högre än anvisat i statens budget. I enlighet med propositionen Höständringsbudget minskades anslaget med på grund av ändrad bedömning av utgifter i samband med begränsning av rätten till föräldrapenning för föräldrar som kommer till med barn. Antalet barn med underhållsstöd minskade Utfallet för anslaget 1:3 Underhållsstöd blev , vilket är (6,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror främst på att färre antal barn finns inom förmånen än vad som beräknades. Antalet barn med underhållsstöd uppgick i genomsnitt till 211 465 . Det är en minskning . En stor del av minskningen beror på att inte längre ska betala ut något underhållsstöd till den andra föräldern om den underhållsskyldige föräldern har betalat in rätt belopp i rätt tid . Meningen är att föräldrarna ska sköta underhållet själva. Den nya rutinen infördes i samband med lagändringar som gäller fr.o.m. . Utgifter för adoptionsbidrag blev lägre än budgeterat men högre än 2016 Utfallet för anslaget 1:4 Adoptionsbidrag blev , vilket är (51,) lägre än anvisat i statens budget men högre än . Anslaget används för bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Antalet adoptioner blev färre än beräknat. genomfördes 240 adoptioner till via de svenska adoptionsorganisation- erna. Året innan förmedlades 259 adoptioner. Adoptionsbidraget höjdes till per adoption i syfte att i större utsträckning kompensera för ökade kostnader för adoption. betalades 260 bidrag ut. Bidrag betalades även ut beloppsnivå, vilket är en effekt av att bidrag kan sökas efter att adoptionen har blivit godkänd i . Utgifter för barnpension och efterlevandestöd blev lägre än beräknat Utfallet för anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd blev , vilket är (11,) lägre än anvisat i statens budget. Barnpension och efterlevandestöd betalas ut till barn vars ena eller båda föräldrar har avlidit. ärenden med efterlevandestöd blev 2017 lägre än beräknat men ökade jämfört med föregående år. I statens budget beräknades antalet barn med barnpension och efterlevandestöd bli totalt 35 100. Utfallet blev 28 900 vilket är lägre än beräknat. Färre hushåll än beräknat fick bostadsbidrag Utfallet för anslaget 1:8 Bostadsbidrag blev vilket är (9,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror främst på att färre hushåll än beräknat fick bostadsbidrag. Jämfört med 2016 minskade antalet barnhushåll med en procent och antalet ungdomshushåll . Antalet barnhushåll med preliminärt bostadsbidrag var i genomsnitt 145 175 , vilket var lägre än vad som beräknades i statens budget. Det genomsnittliga antalet ungdoms- hushåll med preliminärt bostadsbidrag uppgick till 30 063, vilket är lägre än beräknat. Utgifterna för barnbidrag och föräldraförsäkring ökade jämfört med Utfallet för anslaget 1:1 Barnbidrag blev (3,) högre än 2016. Det beror delvis på att antalet barn som berättigar till barnbidrag har ökat med 41 600 jämfört med . Vidare har utgifterna ökat till följd av att flerbarnstillägget för det tredje barnet höjdes från . Antalet mottagare av flerbarnstillägget ökade till ca 908 000 personer 2017. Det motsvarar en ökning från föregående år. Jämfört med ökade utgifterna för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring med (3,). Anslaget finansierar förmånerna föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, graviditetspenning och jämställdhetsbonus. Det var framförallt utgifterna för föräldrapenning som ökade. Utgifterna för föräldrapenningen utgjorde av utgifterna för anslaget och ökade med (5,) jämfört med . Antalet ersättningsdagar med föräldra- penning ökade och uppgick till 55,8 miljoner dagar . Det ökade antalet föräldrapenningdagar är delvis en följd av ett ökat antal barn. Ökningen beror också på en regeländring i föräldra- försäkringen som infördes . Regeländringen innebar en begränsning av S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 antalet föräldrapenningdagar som får sparas efter att barnet har fyllt . Detta har medfört att föräldrar till barn födda tagit ut totalt 3,3 miljoner dagar . Det är ungefär 1,3 miljoner fler dagar än vad som togs ut av föräldrar till barn födda . Den genomsnittliga medelersättningen per dag för föräldrapenningen ökade (1,) . Den genomsnittliga medel- ersättningen var för kvinnor per dag och för män per dag. Skillnaden beror dels på inkomstskillnader mellan könen, dels på att kvinnor använder fler lägstanivå- och grundnivådagar än män. Utgifterna påverkas även av fördelningen av föräldrapenningdagar mellan män och kvinnor. tog män ut av föräldrapenningdagarna vilket är en ökning jämfört med föregående år. Utgifterna för anslaget 1:7 Pensionsrätt för (3,) används för utgifter för statlig ålders- pensionsavgift för pensionsrätt för barnår enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Utgifterna för anslaget styrs av antalet barn i åldern 0–, inkomstbasbeloppets utveckling, timlöneutvecklingen och ränteutvecklingen. Det högre utfallet förklaras främst av en ökad preliminär avgift. Antalet pojkar och flickor med vårdbidrag ökar Utfallet för anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn blev , vilket är (3,) lägre än anvisat i statens budget. Antalet barn för vilka det betalas ut vårdbidrag har ökat . Denna utveckling fortsatte även , det betalades ut vårdbidrag för 21 624 flickor och för 43 361 pojkar. Ökningen var jämfört med för både pojkar och flickor. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 RiR 2017:9 Bostadsbidraget – ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv har granskat bostadsbidragets effekter på hushållens ekonomi och drivkrafter till arbete. Regeringen har i skrivelsen om bostadsbidraget – ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv (skr. 2017/18:30) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2017/18:SfU13, rskr. 2017/18:158). RiR 2010:22 Underhållsstödet – för barnens bästa? har granskat om underhållsstödet är ett ändamålsenligt verktyg inom den ekonomiska familjepolitiken och om systemet hanteras effektivt. Regeringen har redovisat vissa vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i Årsredovisning för staten –2016. Regeringen har i proposition 2017/18:6 föreslagit ett nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis. Detta bidrag ska ersätta det nuvarande underhållsstödet vid växelvist boende. I och med införandet av dessa bestämmelser anses rekommendationer vara tillgodosedda. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Tabell 2.68 UO 13 Anslag -1,0 -29,9 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare -16,1 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare -29,5 -31,3 -7,5 -26,7 Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering, åtgärder mot segregation och jämställdhetspolitik. Utgifterna uppgick till och är därmed (26,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (24,). Kommunerna tog emot färre nyanlända än beräknat 2017 Utfallet för anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev , vilket är (29,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Kommunerna tog emot 68 442 personer, vilket är 30 358 färre än beräknat i statens budget. Kommunerna får ersättning för fler nyanlända 2017 Jämfört med 2016 blev utfallet högre (26,). Det högre utfallet beror främst på att kommuner och landsting fick ersättning för fler nyanlända 2017 jämfört med föregående år. Ökningen motsvarade , från 120 386 till 138 405 personer. Utgifterna ökade framför allt för schablon- ersättningen för mottagandet av nyanlända, med . Ersättningarna för ensamkommande barn och unga ökade med , från 2016 till 2017. Färre än beräknat i etableringsinsats men fler än Utgifterna för anslaget 1:3 Etableringsersättning kronor (16,1 procent) lägre än anvisat i statens budget. Orsaken är främst ett lägre antal nyanlända i etableringsinsatser än beräknat. Det genomsnittliga antalet deltagare i etableringsuppdraget uppgick till 75 329, vilket är 8 178 deltagare färre än beräknat. Jämfört med ökade utgifterna med (26,). Orsaken är att antalet nyanlända i etableringsuppdraget ökade 75 329 deltagare 2017. Utgifterna för anslaget 1:4 Ersättning för vissa (29,5 procent) lägre än anvisat i statens budget men högre än 2016. Orsaken är att antalet deltagare i etableringsuppdraget blev lägre än beräknat men högre än föregående år. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.69 Kommunmottagna m.m. -0,5 -3,4 -13,6 Tabell 2.70 UO 13 Beställningsbemyndiganden Ersättning för insatser för Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på 2 200 miljoner De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Större delen av skillnaden härrör från bemyndigandet för anslaget 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare. Anledningen är bl.a. att färre programbeslut har fattats på grund av att antalet deltagare blev lägre än beräknat. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Tabell 2.71 UO 14 Anslag Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd -2,4 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och -15,2 -6,6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 -14,6 -17,7 Nystartsjobb och stöd för -3,0 -5,4 Utgiftsområdet omfattar områdena arbets- marknad och arbetsliv och består i huvudsak av utgifter för matchning av arbetssökande och lediga jobb, arbetsmarknadspolitiska program, arbetslöshetsförsäkringen, lönegarantiersättning och Europeiska socialfonden samt arbetsmiljö, arbetsrätt och lönebildning. Myndigheter inom området är bl.a. Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, och Arbetsdomstolen. Utfallet uppgick till , vilket är (5,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2016 blev utfallet (1,) lägre. Antalet arbetslösa minskade med 8 000 Tabell 2.72 visar arbetsmarknadsstatistik från Arbetskraftsundersökning () som görs av . Statistiken är från helårsundersökningarna . Antal arbetslösa, 15–74 år varav personer med utomnordiskt ursprung varav långtidsarbetslösa personer med utom- varav ungdomar, 15–24 år Arbetslösheten, 15–(arbetslösa som andel Ungdomsarbetslösheten, 15–(arbetslösa ungdomar som andel av samtliga ungdomar i Anm.: Statistiken i tabellen avser genomsnitt för helåren 2017 respektive 2016. Summorna i tabellen innehåller mindre skillnader på grund av avrundningar till hela hundratal i underliggande statistik. Det genomsnittliga antalet arbetslösa 15–enligt minskade med 8 000 personer . Antalet arbetslösa som är heltidsstuderande ökade med 3 600 personer mellan åren. Antalet långtidsarbetslösa, dvs. personer som varit arbetslösa i mer än sex S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 månader, minskade med 5 800 personer jämfört med . Antalet arbetslösa personer med utomnordiskt ursprung ökade med 7 900 personer, varav antalet kvinnor ökade med 6 600 personer och antalet män med 1 400 personer. Andelen arbetslösa med utomnordiskt ursprung uppgår av samtliga arbetslösa. Antalet personer med utomnordiskt ursprung i långtidsarbetslöshet ökade med 3 400 personer jämfört med . Ungdomar i åldern 15–utgör av samtliga arbetslösa. Antalet arbetslösa ungdomar minskade med 8 400 personer mellan åren, varav antalet kvinnor minskade med 2 100 personer och antalet män med 6 300 personer. Utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program blev lägre än budgeterat Utgifterna för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser blev , vilket är (15,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror främst på att utgifterna för subventionerade anställningar blev lägre än beräknat. Utgifterna under anslaget påverkas främst av omfattningen av de arbetsmarknads- politiska programmen. Tabell 2.73 Arbetsmarknadspolitiska program och insatser Sökande i program totalt med aktivitetsstöd varav utrikesfödda i jobb- och utvecklingsgarantin antal personer i sysselsättningsfasen varav utrikesfödda i sysselsättningsfasen Anm.: Statistiken i tabellen avser genomsnitt för helåren 2017 respektive 2016 beräknad utifrån Arbetsförmedlingens månadsstatistik. Källa: Arbetsförmedlingen. I tabell 2.73 visas statistik om deltagandet i arbetsmarknadspolitiska program. Av de inskrivna arbetslösa deltog i genomsnitt i arbetsmarknadspolitiska program , vilket är en minskning jämfört med föregående år. Antalet utrikesfödda i program med aktivitetsstöd ökade jämfört med . Det största programmet, sett till antal deltagare, är jobb- och utvecklingsgarantin som svarade för av det genomsnittliga antalet deltagare i samtliga program med aktivitetsstöd. Antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantins sysselsättningsfas var i genomsnitt 5 850 personer, vilket är en minskning jämfört med . har fasindelningen i jobb- och utvecklings- garantin upphört och sysselsättningsplatserna har avvecklats successivt fram till . Antalet deltagare i jobbgarantin för ungdomar var i genomsnitt 15 736 personer. Det är en minskning jämfört med Minskningen beror främst på minskade ungdomskullar och en starkare konjunktur. Utfallet för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. blev , vilket är (6,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror framförallt på att antalet personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och som haft en anställning med lönestöd har blivit mindre än beräknat. Dessutom har beslut om lönebidrag och trygghetsanställningar minskat mer än beräknat.