prop · H503188 · 2018-03-20 00:00:00 — Användandet av multilaterala organisationer för att kanalisera svenskt bilateralt bistånd har ökat betydligt . ökade andelen multibi-stöd från att vara till av det totala bilaterala biståndet. Den största ökningen skedde , därefter har ökningen avstannat och andelen multibi varierar mellan av det bilaterala biståndet. De två största tematiska områdena inom multibi-stödet är demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet, samt humanitärt bistånd. Insatser inom dessa områden utgör tillsammans nästan hälften av allt Sidas Inom det humanitära stödet bedöms multilaterala organisationer vara en effektiv genomförandepart och andelen av det humanitära anslaget som gått via FN har legat på . Att det humanitära anslaget ökade kraftigt är sålunda en del av förklaringen till ökat svenskt multibi-stöd. De största multilaterala mottagarna av humanitärt stöd –2016 var främst givargemensamma humanitära landfonder som administrerats av UNDP och OCHA. Andra stora humanitära multilaterala stöd inkluderar UNHCR, , UNFPA och UNRWA. Det tematiska området demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet är det största området inom det samlade bilaterala biståndet och därför naturligt ett stort område inom multibi-stödet. Däremot är det tematiska området miljö, som annars är en stor del av bistånd, inte så stor del av multibi-stödet. Diagram 4.7 Tematisk fördelning av svenskt multibi-stöd 2014–2016 Konflikt, fred och Demokrati, MR och Källa: Återrapportering enligt regleringsbrev 2015 och 2017 om Sidas arbete med och via multilaterala organisationer. Multibi-stöd ges för verksamhet på global, regional och nationell nivå. Den region som tog emot störst andel av multibi-stöd var , följt av 2017/18:188 , och (), och . Några av de länder som tog emot mest av Sidas multibi-stöd var , , , , , , och . Diagram 4.8 Geografisk fördelning av svenskt multibi-stöd 2016 Källa: Återrapportering enligt regleringsbrev 2017 om Sidas multilaterala utvecklingssamarbete –2016. Konflikt- och katastrofdrabbade länder och regioner som och , söder om och är bland de tio största multibi-mottagarna . Sårbar landkontext är ett av de främsta argumenten för att kanalisera stöd genom multilaterala organisationer. De multilaterala organisationernas unika kapacitet att samla världssamfundet för statsbyggande, fred- och säkerhet, är det främsta skälet till att det multilaterala systemet blir den främsta kanalen för Sidas stöd. Även avsaknad av alternativa samarbetsaktörer i svåra landkontexter bidrar till den stora andelen multibi-stöd i det bilaterala biståndet. Exempelvis var av allt bilateralt stöd till multibi-stöd, motsvarande till och till . En stor del av multibi-insatserna utgjordes av stöd till givargemensamma fonder eller program på global nivå, i syfte att bidra till måluppfyllelse för de globala, tematiska resultatstrategierna och den humanitära strategin. Globala insatser är stöd som bl.a. ska bidra till att påverka den internationella policyutvecklingen. Trenden i det svenska multibi-stödet har gått mot färre insatser samt större avtalsvolymer och längre avtalsperioder per samarbetspart. Syftet är att stärka ägarskapet hos mottagande organisation, liksom att öka effektiviteten och måluppfyllelsen. Av det totala multibi-stödet erhöll FN-systemet i sin helhet , Världsbanksgruppen och de regionala utvecklingsbankerna 4 UNDP är den största mottagaren av Sidas multibi-stöd och en stor aktör i det humanitära arbetet. Det bör noteras att av stödet till UNDP går över hälften till givargemensamma och humanitära fonder, dvs. en mjukare form av öronmärkning. Av de tio största insatserna genom UNDP var sex stycken humanitära fonder. Näst största mottagare i FN var och tillsammans stod UNDP, och Världsbanksgruppen för drygt hälften av Sidas samlade multibi-stöd . Tabell 4.2 De tio största mottagarna av svenskt multibi-stöd 2015– 2015 (mnkr) 2016 (mnkr) Att Sidas multibi-stöd ökat har flera anledningar, framför allt ökade engagemang i konflikt- och postkonfliktstater, den kraftiga ökningen av det humanitära stödet och multilaterala organisationers komparativa fördelar vad gäller kapacitet, effektivitet och samordning. Svängningar i biståndsbudgetens volym har påverkat Sidas multibistöd i större utsträckning än andra stödformer. Det blir särskilt tydligt vid större neddragningar eller tillskott av extra medel . Ofta görs en bedömning att multilaterala organisationer har bättre kapacitet att ta emot stora volymer respektive hantera neddragningar med kort varsel än andra aktörer. Det gör att multibi-stöd kan fungera som ett dragspel för att parera plötsliga förändringar i medelsallokering. är multibi-stöd ofta förvaltningsmässigt mindre betungande och kan hanteras även om bemanning och handläggarresurser inte ökar i samma takt som biståndet i övrigt. Kraven på intern kontroll och effektivitet kan tillgodoses lättare. 2017/18:188 För Sidas humanitära arbete har FN-organisationerna en central roll i att leda, samordna och genomföra humanitära insatser samt administrera landfonder. Genom att kanalisera humanitärt multibi-stöd genom FN bidrar till att stärka humanitär samordning och ledarskap i humanitära kriser. Det stödjer även FN:s systembärande roll och är en god kanal för att nå de mest effektiva humanitära responsaktörerna på landnivå. Det multilaterala systemet kan även i högre grad verka som en brygga mellan det långsiktiga utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet och på så sätt bidra till ökade synergier i biståndet. I sviktande stater och konfliktsituationer har det multilaterala systemet erfarenhetsmässigt ofta haft komparativa fördelar för att trots den svåra kontexten leverera effektivt. I utvecklingskontexter och i mer stabila länder är multibi-stöd inte lika dominerande utan tillämpas för att diversifiera kretsen av genomförandeparter och för att dra fördel av FN:s och andra multilaterala organisationers samordningskapacitet. Multilaterala organisationer med normativa mandat är särskilt relevanta mottagare av multibi-stöd. Multibi-stödet går ofta till stora givargemensamma fonder och skapar en kunskaps- och erfarenhetsbas tillgänglig för fler parter. har då, tillsammans med andra likasinnade givare, möjlighet att driva svenska tematiska prioriteringar och få stort genomslag i påverkansarbetet för dessa frågor inom organisationerna. Det finns även viktiga skalfördelar med multilaterala fonder för större infrastrukturprojekt och program. Exempel 3: Multibi-stöd till i Världsbanksgruppen Världsbanksgruppen10 (banken) har en stor tematisk och ämnesmässig bredd, med expertis inom de flesta områden och teman som är relevanta för det svenska biståndet. Banken har också en närvaro i alla de länder och regioner som har ett utvecklingssamarbete med. Den totala nivån av utbetalt multibi-stöd till Världsbanksgruppen uppgick till 1,28 miljarder. Bland Sidas partner är banken utbetalningsmässigt näst störst efter UNDP, och följs av som är den tredje största samarbetspartnern. Sidas multibi-samarbete med banken sker främst genom samfinansieringsfonder, så kallade . Det är fonder som har 10 Världsbanksgruppen omfattar fem institutioner: 1) Internationella utvecklingsfonden () som ger förmånliga lån och gåvobistånd till de fattigaste länderna, 2) som ger lån och utvecklingsstöd till medelinkomstländer och kreditvärdiga låginkomstländer, 3) Internationella finansieringsbolaget (IFC) som investerar i och bistår med rådgivning till den privata sektorn, 4) Multilaterala investeringsorganet (MIGA) som utfärdar garantier för politiska risker vid privata investeringar i utvecklingsländer, 5) Internationella centret för lösning av investeringstvister (ICSID) som medverkar till tvistelösning mellan utländska investerare och regeringar i samarbetsländer. upprättats för särskilda ändamål, till exempel nationella och regionala projekt, förstudier och forskningsuppdrag. stöds av flera givare (), men i portföljen finns också några fonder till vilka är ensam givare (Single Donor Sida samarbetar också med banken genom några s.k. (FIF:s). medlen till globala fonder och återstoden till bilaterala samt några De fem största insatserna utgör av multibi-stöd till banken och de tio största insatserna utgör . de stora insatserna är att de är givargemensamma och bidrar till ökad utvecklingseffektivitet, delad risk och ökat lokalt ägarskap. Totalt hade Sida 102 pågående insatser i samarbete med banken 2016. Bland dessa ryms insatser där utbetalningar gjorts initialt, insatser som sedan är verksamma under . medel till 31 insatser, och till 44 insatser. ett arbete för att se över om vissa insatser, i enlighet med Sidas och bankens regelverk, kan stängas. Valet av banken som genomförandepartner görs utifrån de globala/tematiska, regionala och bilaterala strategier som styr Sidas Beslutet att välja en bank som samarbetspartner är i hög grad decentraliserat till enheter på Sida och till de svenska Sida har, tillsammans med ett 20-tal givare, deltagit aktivt i de konsultationer om reformering av Trust Fund-instrumentet som banken har stått värd för. De diskussionerna, som avslutades vid /2017, har bl.a. resulterat i ett för givarna mer gynnsamt kostnadstäckning/administrativa avgifter. Dessa konsultationer i syfte att ytterligare effektivisera och skapa större koherens kommer att 2017/18:188 Tabell 4.3 De tio finansiellt största insatserna från Sida till reconstruction trust fund 2015–2017 Global Partnership for Education 2016–2019 Global water security & sanitation partnership 2016–2019 Facilitet för mjuka lån – Syrienkrisen Cooperation on International Waters in Global Facility for Disaster Reduction and Recovery Multi-partner fond 2014–2016 Fond för stats- och fredsbyggande 4.6Svenskar i multilaterala organisationer Svenskt internationellt agerande och svensk utvecklingspolitik handlar om finansiella bidrag men även om samverkan, påverkan och dialog. Arbetet med att främja rekryteringen av svenskar till internationella organisationer är därmed en viktig del av den multilaterala Den svenska förvaltningen har flera program för att öka antalet svenskar på olika nivåer i multilaterala organisationer. programmen är UN Youth Volunteer (UNyV), Junior Professional Officer (), Special Assistant to the Resident (SARC), Specialist (SPD) och det multilaterala egna organisationen, är det viktigt att verka för att få in svenskar redan Skr. 2017/18:188 på lägre nivåer inom organisationerna, för att göra dessa synliga för högre positioner. UN Youth Volunteer är ett sätt att få in yngre personer tidigt i FN- systemet genom ett volontärsår. För yngre akademiker, som vill tjänstgöra inom FN och andra internationella organisationer, finns det svenska JPO-programmet som är den vanligaste vägen in till en FN- karriär för svenskar. SARC-programmet riktar sig till mer erfarna akademiker med relevant erfarenhet för att få möjlighet att tjänstgöra vid ett UN Resident i ett av FN:s programländer. Specialist (SDP) är ett program med liknande kvalifikationskrav som SARC-tjänsterna. SDP- tjänsterna rekryteras till och har oftast fokus på uppföljning av de Globala målen samt stöd till UNDP:s landchef. Alla fyra programmen bidrar till att öka antalet kvalificerade svenskar inom FN-systemet och är öppna för allmänheten att söka. Antal svenskar inom olika rekryteringsprogram och (antal ute per ca 150– 170 Det multilaterala sekonderingsprogrammet på senior nivå (P4 och P5 nivå i FN) har i första hand riktat sig till tillsvidareanställda inom och Sida. Programmet innebär att Sida finansierar en anställning på mellannivå eller högre nivå inom ett FN-organ eller annan multilateral organisation . Syftet är att utöka den multilaterala kompetensen och erfarenheten inom och Sida, stärka möjligheter att konkurrera i reguljär rekrytering på lång sikt, och bidra med svensk kompetens till den multilaterala organisationen, samt utöka karriärmöjligheterna, både kortsiktigt och långsiktigt, för medarbetare inom och Sida. En annan aspekt av sekonderingar är det strategiska påverkansarbete som en sådan tjänst kan leda till för frågor där har ett särskilt intresse eller ett svenskt mervärde. arbetade ca 550 svenskar i FN-systemet och ca 92 svenskar i Världsbanksgruppen. Av FN-svenskarna fanns merparten inom fonder, program och specialiserade byråer som återspeglar det svenska biståndet, med fokus på UNDP, UNHCR och . Organisationer som däremot hade en underrepresentation av svenskar i förhållande till svenskt finansiellt stöd var bl.a. OCHA och UNFPA. 2017/18:188 Tabell 4.5 Organisationer med flest anställda svenskar Svenskarna återfanns främst på mellannivå (P4 och P3) inom FN och på ett färre antal juniora positioner (P2). Svenskar var representerade i 75 av FN:s 193 medlemsländer, trots att arbetade vid ett kontor i eller och jobbade vid ett landkontor. Få svenskar arbetade inom humanitära tjänster men ungefär hälften av alla FN-svenskar hade arbetat humanitärt under FN-tiden. Inom FN-systemet och Världsbanksgruppen var svenskar underrepresenterade i förhållande till de svenska finansiella bidragen. är en relativt liten nation ekonomiskt och befolkningsmässigt. Det gör att i relation till landets storlek var väl representerat i organisationerna. Enkäter visar att en överväldigande del av svenskarna i FN-systemet anser sig ha bidragit till FN:s uppdrag med sina värderingar inom prioriterade svenska områden. Främst har påverkan varit inom ledarskap, planering/effektivitet och jämställdhetsperspektivet. Att verka för fler svenskar på högre positioner är ett viktigt påverkansverktyg för att nå ut med svenska värderingar inom prioriterade områden. Att svenskar inte är lika representerade anställningsmässigt som finansiellt beror på flera faktorer. För svenskar kan det finnas flera arbetsrättsliga skillnader mellan internationell tjänstgöring och att arbeta i (sjukförsäkring, föräldraledighet, semester). Det finns även en problematik förknippad med medföljande familj och dubbla karriärer. bidrag till gott ledarskap och förändring av chefs- och managementkulturen inom multilaterala organisationer är positivt; svenska organisationsstrategier betonar genomgående förbättrat internt arbete. Den svenska tjänstemannatraditionen med professionalitet och integritet som ledord är extra relevant för tjänst i multilaterala organisationer. har inkomstfattigdomen11 minskat i världen. Globalt uppnåddes målet om en halvering av andelen extremt fattiga och hungrande människor . Antalet människor som lever i extrem fattigdom hade då minskat med en dryg miljard. En anledning till detta är en hög ekonomisk tillväxt i många låg- och medelinkomstländer, där ökad handel har spelat en avgörande roll. Inkomstfattigdomen är trots detta fortfarande utbredd och djup på många håll. Omkring en tiondel av världens befolkning beräknas leva under den ekonomiska fattigdomsgränsen på per dag, vilket motsvarar drygt 700 miljoner människor. Uppskattningsvis hälften av dem är och andelen är som högst bland befolkningen i söder om . Det har skett en tydlig förändring i kopplingen mellan fattiga länder och människor som lever i fattigdom, av dem som lever i fattigdom finns i medelinkomstländer. Fattigdom handlar mycket om ojämlik fördelning av resurser, förtryck och brist på säkerhet, samt socialt utanförskap. 5.2Multilaterala organisationers verksamhet och svenska prioriteringar Inom området inkomstfattigdom har de tongivande organisationerna varit utvecklingsbankerna AfDB, AsDB och Världsbanksgruppen samt FN:s UNDP och UNCDF. Det svenska kärnstödet till dessa multilaterala organisationer har varit relativt men ökat till UNDP. Det övergripande målet för de multilaterala utvecklingsbankerna är att bidra till en inkluderande ekonomisk utveckling och utrota fattigdom. Bland annat arbetar utvecklingsbankerna med program som för de fattigaste och mest marginaliserade människorna innebär möjlighet att få tillgång till infrastruktur i form av t.ex. transporter; ny eller förbättrad tillgång till elektricitet; utbildning och arbetsmarknadsåtgärder. Utvecklingsbankerna arbetar även med uppbyggnad av sociala trygghetsprogram. Givet den centrala roll som jobbskapande har för att ge fattiga människor möjligheter att lyfta sig ur fattigdom har också en ökad betoning lagts på sysselsättningsfrågor. Det har bl.a. resulterat i att sysselsättningsfrågor är en av fem tematiska prioriteringar för arbetet inom fond för låginkomstländer, , . 11 Konsumtionsnivå under per dag. 2017/18:188 Att mäta i vilken grad minskad fattigdom går att härleda till utvecklingsbankernas verksamhet på nationell nivå är komplicerat. Vad som kan konstateras är att har fattigdomen i utvecklingsländerna minskat totalt sett och den ekonomiska tillväxten har ökat i dessa länder. Förbättringen har dock varit ojämnt fördelad mellan länder, områden och folkgrupper och utvecklingsbankerna har alltmer fokuserat verksamheten på att främja hållbar inkluderande tillväxt, och en mer jämlik möjlighet att ta sig ur fattigdom. En inkluderande och hållbar tillväxt förutsätter ett fullt ut integrerat jämställdhetsperspektiv tillsammans med ett miljö- och klimatperspektiv. Kopplingarna är ömsesidigt förstärkande. har konsekvent påtalat vikten av ett sådant inkluderande synsätt i verksamheten. Vidare har i sitt påverkansarbete uppmanat utvecklingsbankerna att allokera resurser för analys, förberedelser och uppföljning av hur verksamheten ska utformas för att nå de allra fattigaste och mest utsatta och marginaliserade grupperna i samhället. Viktigt är också att bankerna främjar att den ekonomiska tillväxten blir mer hållbar, rättvis och jämnt fördelad. arbetar brett med utvecklingsfrågor och har som huvuduppgift att avskaffa alla former av fattigdom utifrån ett multidimensionellt fattigdomsperspektiv. UNDP bidrar bl.a. till att stärka utsatta människors försörjningsmöjligheter, öka tillgången till grundläggande samhällsservice och skapa hållbara utvecklingsvägar. Tack vare UNDP-program uppskattas 12 miljoner människor ha fått förbättrade försörjningsmöjligheter och 1,8 miljoner nya arbetstillfällen har skapats. engagemang och stöd har varit en förutsättning för att UNDP vidareutvecklat sitt arbete med miljö och klimatfrågor, inte minst som partner till Gröna Klimatfonden. ledarskap inom havs- och energifrågor har också bidragit till ett ökat genomslag för UNDP:s arbete. Över 5,3 miljoner människor har fått förbättrad tillgång till energi genom UNDP:s program 2014–2016. ger ett stort stöd till UNDP:s arbete med inkluderande och effektiv demokratisk samhällsstyrning. UNDP arbetar bl.a. med att förbättra statliga institutioners effektivitet och arbetets kvalitet. Det kan handla om att bistå med löneutbetalningar till poliser, eller att hjälpa med att ta fram e-tjänster som riktar sig till bönder i eftersatta jordbruksområden. har varit pådrivande för att UNDP:s arbete ska genomsyras av ett rättighetsbaserat arbetssätt och att insatserna i större utsträckning ska riktas mot särskilt utsatta samhällsgrupper. En viktig aspekt i det påverkansarbetet har varit att verka för att ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra UNDP:s arbete. UNDP har gradvis förbättrat sitt jämställdhetsarbete –2017 och stärkt kvinnors ekonomiska och politiska deltagande. Fattiga drabbas ofta värst vid naturkatastrofer eller andra kriser. UNDP bidrar med ett utvecklingsperspektiv till FN:s kris och katastrofarbete och arbetar långsiktigt med förebyggande insatser. bidrog UNDP:s arbete bl.a. till att 38 länder antog lagar eller regleringar som syftade till att stärka förmågan att hantera katastrofer och kriser och att 240 system för tidig varning för etablerades i 30 länder. () fungerar som en självständig Skr. 2017/18:188 organisation men sorteras administrativt under UNDP. övergripande syfte är att skapa förutsättningar för människor att ta sig ur fattigdomen genom att öka tillgången till infrastruktur, stärka lokalt företagande, lokala institutioner och offentlig service för de fattigaste i de minst utvecklade länderna. UNCDF gör att offentlig och privat finansiering fungerar för fattiga i världens 48 minst utvecklade länder. Med sitt kapital och sina instrument har UNCDF erbjudit "last mile" finansieringsmodeller som kan låsa upp offentliga och privata resurser för att reducera fattigdom och stödja lokal ekonomisk utveckling. –2016 nåddes 14 miljoner sparare av finansiell service, 4 miljoner låntagare stöttades, 700 000 unga personer utbildades inom finans, och 854 lokala myndigheter stöttades av fonden. UNCDF bidrog även till att 4,7 miljoner nya klienter har stärkt sin resiliens till ekonomiska förändringar och att 1,4 miljoner personer i sårbara områden gynnats av nya infrastrukturprojekt. startade UNCDF, UNDP och UN Women tillsammans the Inclusive and Equitable Local Development Programme (IELD) för att stödja offentlig och privat sektor på lokal nivå i sitt arbete med investeringar, med ett särskilt fokus på att stärka kvinnors ekonomiska möjligheter. () stödjer utvecklingsländers kapacitet att dra nytta av handel bl.a. genom WTO Development Agenda Global Trustfund (WTO DDAGTF). Fonden syftar till att stärka utvecklingsländers möjligheter att delta i anslutningsförhandlingar, anpassa sig till och genomföra samt tillgodogöra sig de rättigheter och fördelar som följer med ett medlemskap. WTO DDAGTF:s insatser bidrog till att avtalet om handelsförenklingar (Trade Facilitation Agreement, TFA) kom till stånd . Avtalet är en av de största framgångarna i de senaste årens WTO-förhandlingar. Tillsammans med FN äger (), som stöttar små och medelstora företag att bedriva handel. ITC har bl.a. axlat en stark ledarroll vad gäller handel och jämställdhet samt handel och migration. 5.3Konkreta exempel på svenskt påverkansarbete Exempel 4: Global Statsminister lanserade ” The Global for decent work and inclusive growth”. Partnerskapet har det långsiktiga målet att fler ska få ta del av globaliseringens fördelar. Fokus är på potentialen för goda arbetsmarknadsrelationer och social dialog som ett viktigt verktyg för fler och bättre jobb, ökad produktivitet, och en inkluderande ekonomisk utveckling. på tre områden: 1) konkreta aktiviteter, 2) öka kunskapsbasen genom forskning och kapacitetsutveckling, och 3) skapa plattformar för kunskapsutbyte och ökad kommunikation. Sedan lanseringen och etablerandet av en stödenhet på UD har partnerskapet utvecklats betydligt. Samarbetet med och har fördjupats, intresset från andra länder och aktörer har ökat, WEF och WTO har visat starkt engagemang. Antalet partner har växt från cirka 15 vid lanseringen till drygt 80 partner . Det faktum att gick med i Global var viktigt och bidrog till att 14 franska storföretag anslöt sig. anordnades i det första högnivåuppföljningsmötet ”Advancing the Global ’’, som en del av Sustainable Development Impact Summit. Statsminister och en rad högprofilerade aktörer samlades och utbytte erfarenheter av arbetet . Publikationen “Thematic Brief – Achieving Decent Work and Inclusive Growth: The Business Case for Social Dialogue” framtagen av , och lanserades vid mötet. Handelsminister deltog i ett Global Dealseminarium i med representanter för arbetsmarknadens partner i syfte att dela erfarenheter och sprida kunskap om social dialog. Finansminister organiserade ett Global event tillsammans med Världsbanksgruppen och representanter för arbetstagarorganisationer i D.C. Syftet var att diskutera framtidens arbetsmarknad, teknologisk utveckling samt arbetsmarknadsrelationer och social dialog. arrangerade tillsammans med och WTO ett högnivåmöte om Global och handel med statsminister som en av värdarna. Som ett led i att utöka samarbetet åtog sig WTO att intensifiera sitt forskningsarbete vad gäller omställningsåtgärder i utvalda länder och analysera effekterna av olika omställningspolicyer för att ta fram goda exempel. Dessutom lanserades en internationell grupp av seniora rådgivare, som bl.a. inkluderar IMF:s förra chefsekonom.