prop · H503289 · 2018-08-28 00:00:00 — Som visat i en tidigare granskning av bostadsbidraget9 har utbetalningar i allt högre grad koncentrerats till hushåll med låga inkomster och låg relativ ekonomisk standard. granskning visade att de höjningar och förändringar av det maximala bidraget och de inkomstgränser som 2Återkravsfordringar ur statens synpunkt motsvaras av återkravsskulder för bidragsmottagare. 2016:104, s. 6. 4Försäkringskassan (2014a), s. 53. 5Försäkringskassan (2013b), s. 15. 6Riksrevisionen (2016), s. 33. 7Inspektionen för socialförsäkringen (2016), s. 38-40. Den tionde decilen innebär att nio barnhushåll av tio fick ett lägre återkrav. 8Försäkringskassan (2015b), s. 4. ansåg att var representativt för perioden . 9Riksrevisionen (2017), s. 6 och avsnitt 3.3. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N genomförts kraftigt understiger löneutvecklingen och till viss del utvecklingen av konsumentprisindex (KPI). Som en följd av detta har den reala inkomstgränsen för bostadsbidraget sjunkit. Granskningen visade också att en stor del av bostadsbidragsmottagarna ligger under gränsen för låg relativ ekonomisk standard10. Trots det bedömde att de senaste höjningarna av bostadsbidraget 2012 och 2014 var fördelningspolitiskt träffsäkra genom att de nådde hushåll med de lägsta inkomsterna. Många får upprepade återkrav. En kartläggning 2015 av avseende visade att drygt 51 000 av de som blev återbetalningsskyldiga hade fått minst två återkrav under de fem senaste avstämningarna och cirka 3 000 blev återbetalningsskyldiga alla dessa fem år.11 Beviljade bidrag kan utnyttjas av för kvittning av skulder för obetalda återkrav. har noterat att bidragsmottagare söker nytt bostadsbidrag år och att utbetalda belopp används för kvittning av existerande skulder. bedömde att det kan finnas risk för sådant beteende bland de bidragsmottagare som redan har så stora skulder att ytterligare skuldsättning saknar reell betydelse eller att bidragsmottagare utsätter sig för risken för skuldsättning på grund av omedelbara ekonomiska behov.12 Det finns även uppgifter om att bidragsberättigade avstår från att söka bostadsbidrag av rädsla för att oförutsägbara inkomster kan leda till återkrav som upplevs som betungande när beslut om återkrav kommer från Försäkringskassan.13 De nuvarande reglerna för inkomstavstämning tillkom vid när statsfinansiella skäl var tungt vägande för utformningen av regelverket. har flera instanser uppmärksammat det faktum att återkraven kan både slå hårt på privatekonomin hos målgruppen och leda till inlåsningseffekter genom att påverka drivkraften att söka arbete.14 1.2 Syfte och bedömningsgrunder Granskningens övergripande syfte är att studera huruvida och regeringens insatser har varit tillräckliga för att minska risken för återkrav som 10Låg relativ ekonomisk standard beräknas som den andel av hushåll som har en ekonomisk standard som är av medianen. Den ekonomiska standarden avser hushållets disponibla inkomst dividerat med konsumtionsvikten enligt den svenska konsumtionsenhetsskalan . 11Försäkringskassan (2015c), s. 11. 12Försäkringskassan (2015c), s. 11. 13Försäkringskassan (2014b), s. 89, SOU 2003:130, s. 143. och ISF (2016), s. 7. utvärdering (2016) och Inspektionen för socialförsäkringen (2012). R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L leder till skuldsättning hos barnhushåll. I granskningen ingår även att undersöka hur återkrav och skuldsättning har utvecklats och vad som kännetecknar de som får återkrav. Bostadsbidrag är avsett för ekonomiskt svaga hushåll och ska ge en ekonomisk grundtrygghet för barnhushåll med stor försörjningsbörda. I samband med reformen 1997 som innebar övergång till ett regelverk som ökade risken för återkrav poängterades vikten av ett effektivt system för rapportering av inkomständringar. Mot den bakgrunden har granskat bostadsbidrag med särskilt fokus på återkrav som uppstår vid slutavstämningen av den bidragsgrundande inkomsten. Granskningen har därmed utgått från följande revisionsfrågor: •Finns det brister i rutiner för kontroll av inkomständringar? •Har regeringens styrning av varit tillräcklig i syfte att åstadkomma ett effektivt system för rapportering av inkomständringar? •Kan utvecklingen av återkraven motverka bostadsbidragets familjepolitiska syfte? Vikten av ett effektivt system för kontroll av inkomständringar Regeländringarna av bostadsbidraget som genomfördes syftade enligt regeringen i första hand till att bromsa den kraftiga utgiftsökning som skett samt förbättra kostnadskontrollen.15 Regeringen betonade vikten av att den som beviljas bostadsbidrag blir fullt medveten om att det är preliminärt och att mottagare ska betala tillbaka för högt utbetalt belopp. För att minska behovet av efterjusteringar menade regeringen att ett effektivt system för rapportering av inkomständringar borde skapas och drivkrafter som begränsar underskattning av inkomst borde införas. Förslaget innebar bland annat införande av ränta och avgifter i syfte att stärka incitamenten att rapportera inkomstförändringar i tid.16 Med anledning av en följdproposition uttalade sin oro över vissa brister som det reformerade bostadsbidragssystemet uppvisat. Bland annat uppmärksammades att reformen ledde till en större risk för återkrav. Utskottet menade att problematiken borde 1995/96:186, s. 1, bet. 1995/96:BoU11, rskr. 1995/96:229. 1995/96:186, s. 24. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N följas upp och åtgärder för att minska risken för återkrav borde övervägas. Detta ledde till ett tillkännagivande från om vikten att belysa träffsäkerheten hos de preliminära bostadsbidragen och hur denna kan förbättras.17 Även reform utformades bostadsbidraget med både bostadspolitiska och familjepolitiska hänsyn dock med en tyngdpunktsförskjutning från generella stöd (främst i form av räntebidrag) till individuella bidrag dvs. bostadsbidrag till barnhushåll. Regeringen framhöll i propositionen att” bostadsbidragets uppgift är … att ge ekonomiskt svaga hushåll möjligheter att hålla sig med goda och rymliga bostäder. [Det] ingår vidare som en viktig del i det ekonomiska familjestödet som främst syftar till att ge en ekonomisk grundtrygghet för barnhushåll de har en stor försörjningsbörda... och ofta låga inkomster”.18 påpekade i sin tur att ”… bostadsbidragens utformning i första hand måste vägledas av bostadspolitiska hänsyn. Genom att bostadsbidragen har en god fördelningspolitisk träffsäkerhet spelar de vid sidan härav emellertid också en roll i ett familjepolitiskt sammanhang”.19 Det familjepolitiska inslaget har senare förstärkts bland annat genom att bostadsbidrag till barnhushåll höjts och ett umgängesbidrag införts.20 bedömning är att omfattningen av återkrav och storleken på dessa kan leda till negativa effekter för bidragets familjepolitiska syften och därmed inverka negativt på intentionerna med bostadsbidraget. Det kan exempelvis öka andelen skuldsatta hushåll och därmed leda till negativa effekter för både individer och samhälle. Det är viktigt att komma ihåg att huvudmålgruppen för bostadsbidraget är barnhushåll, dvs. det finns ett viktigt barnperspektiv att ta hänsyn till. Därför utgår i denna granskning från de familjepolitiska syftena med bostadsbidrag genom att särskilt undersöka återkrav i relation till ekonomisk utsatthet bland barnhushåll. Återkrav som är stora i förhållande till hushållens betalningsförmåga kan vara svåra att betala och motverkar, enligt bedömning, bostadsbidragets intentioner att ge en ekonomisk grundtrygghet med stor försörjningsbörda. utgår i sin bedömning också från att återkraven som andel av antalet bostadsbidrag bör vara stabil och helst minska om önskemål om högre prioritering av frågan om bostadsbidrag träffsäkerhet tillgodoses. Om omfattning på återkrav minskar reduceras såväl eventuella negativa konsekvenser för individer som administrativa börda för hantering av återkrav. 1998/99:77, bet. 1998/99:BoU9, s. 1 och 15, rskr. 1998/99:186. 1995/96:186, s. 19. 1995/96:BoU11, s. 4. 2004/05:112, s. 1, bet. 2004/05:BoU9, rskr. 2004/05:281. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L Återkraven kan även påverka barnhushållens benägenhet att söka bidrag, vilket i så fall skulle göra det svårare att bedriva en träffsäker fördelningspolitik riktad till barnhushåll. En viktig aspekt för välfungerande socialförsäkringar är att förmåner når fram till personer och hushåll som är berättigade till dem. Vikten av exempelvis ökad kunskap om hur många som inte tar del av förmåner trots att de är berättigade, det så kallade mörkertalet, påpekades av vid behandlingen av budgetpropositionen . I fråga om anslaget för bostadstillägg till pensionärer menade utskottet att det var en angelägen uppgift för att öka kunskapen om bostadstillägg till pensionärer.21 bedömer att kunskapsbehovet är minst lika stort vad gäller bostadsbidrag, både i fråga om förekomsten av mörkertal och i fråga om återkraven. Mörkertalet är avgörande för träffsäkerheten i förmånen och därför tar utgångspunkt i att återkraven inte bör bidra till att öka mörkertalet i bostadsbidraget. Vikten av att motverka överskuldsättning Regeringen har utarbetat en strategi för hur överskuldsättning ska motverkas. Regeringen menar att problem med skulder kan leda till eller förvärra psykisk och fysisk ohälsa, vilket även kan drabba anhöriga, inte minst barn. 22 I strategin refereras uppgifter från att vart femte hushåll saknar en ekonomisk buffert för oförutsedda utgifter. Tillgängliga uppgifter visar att särskilt kvinnor i åldern har liten eller saknar kontantmarginal. Regeringen har i fråga om bostadsbidrag noterat att förmånen lett till omfattande skuldsättning.24 Eftersom målgruppen för bostadsbidraget tillhör de ekonomiskt mest utsatta grupperna bör regelverket enligt bedömning utformas så att risken att målgruppen hamnar i ekonomiska svårigheter minimeras. 1.3 Metod och avgränsningar 1.3.1 Intervjuer, rapporter och statistik Intervjuer genomfördes främst i inledande skeden av granskningen för att vi skulle få en inblick i hur handlägger ansökningar om 2008/09:SfU1, s. 60. 2015/16:1, Uo 18 avsnitt 4.5. 23SCB, Hitta statistik - Levnadsförhållanden, hämtad , statistik/statistik-efter-amne/levnadsforhallanden/levnadsforhallanden/undersokningarna-av- levnadsforhallanden-ulf-silc/pong/tabell-och-diagram/ekonomi-och-materiella-tillgangar/saknar- mindre-kontantmarginal/. 2016/17:1, UO 12, s. 29. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bostadsbidrag, vilka inkomstkontroller som görs i det skedet och hur arbetet med inkomstavstämning och fordringshanterings bedrivs. En fråga vid dessa intervjuer har varit vilka delar av regelverket och dess tillämpning som leder till ökad risk för återkrav. Flera intervjuer genomfördes även inför beställningar av data från fordringshanteringssystem. Ett fåtal korta intervjuer har genomförts under granskningen för att stämma av enstaka detaljfrågor som uppkommit vid genomgång av skriftligt underlag från . Intervjuanteckningar har löpande stämts av med dem som intervjuats och sparas som aktbilagor hos . Dokumentstudier/skriftliga källor Granskningen bygger till stor del på skriftligt underlag som laddats ned från internet eller lämnats av i de fall de inte funnits på internet. Med hjälp av dessa dokument granskas huruvida har ändamålsenliga rutiner för kontroll av inkomstförändringar, det vill säga system och rutiner som minskar risken för återkrav med särskilt fokus på höga återkravsbelopp. De utnyttjas också för att granska om regeringen och har tillräcklig kunskap om utvecklingen av återkravens omfattning. En viktig fråga i sammanhanget är huruvida kunskap om återkravens utveckling används i styrningen av verksamheten och får genomslag i faktiska arbete, exempelvis vad gäller informationsinsatser. Data om återkrav och hushållsförhållanden I syfte att belysa utvecklingen av återkrav analyseras data ur itsystem för fordringshantering Kåntra. Dessa data innehåller uppgifter om storleken på enskilda återkrav, i vilken mån de betalades före förfallodagen och huruvida de kvarstod efter påminnelse. De betalningsansvariga som återkravet är ställt till har också kopplats ihop med SCB:s STAR-register för för att möjliggöra analys av deras situation med avseende på inkomster, ekonomisk standard och andra individegenskaper. SCB:s simuleringsmodell FASIT har använts för att plocka fram indikator på berättigande till bostadsbidrag. Se bilaga 2 för en mer detaljerad beskrivning. En del i analysen är att undersöka om förekomsten av återkrav har något samband med benägenheten att söka bostadsbidrag igen. I granskning Bostadsbidraget – ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv (RiR 2017:9) har mörkertalsproblematiken studerats för hushåll som kan ha varit berättigade till bostadsbidrag år 201425. I denna granskning beskrivs denna aspekt med fokus på förekomst av återkrav 2015. 25RiR 2017:9, bilaga 4. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L Eftersom obetalda återkrav inte är något hinder för att beviljas nya bostadsbidrag ingår som en del av granskningen att beskriva i vilken utsträckning mottagare av bostadsbidrag får återkommande återkrav. I beräkningarna av antalet återkrav och skuldsättning har vi bortsett från beslut om eftergift eftersom de är mycket få och ibland bara beviljas delvis och sådana fall inte minskar antalet återkrav. 1.3.2 Fokus på barnhushåll Problematiken med återkrav som leder till skuldsättning är vanligast förekommande hos barnhushåll. Granskningen avgränsas därmed till situationen för barnhushåll, vilka är av samtliga mottagare av bostadsbidraget. Återkrav: Det återbetalningskrav av för mycket utbetalt bostadsbidrag som beslutat om.26 startar ett återkravsärende när upptäcker en felaktig betalning eller när bidragsmottagaren meddelar att betalt för mycket. Skuld: Återkrav som inte betalats på förfallodagen. Eftergift: kan besluta att hela eller en del av återkrävt bostadsbidrag inte behöver betalas till följd av nedsättning av betalningsförmågan hos bidragsmottagaren. I fråga om bostadsbidrag ska mottagaren även ha fullgjort skyldigheten att anmäla ändrad inkomst.27 Kvittning: beslut om att betalning av återkrav eller skuld görs genom avdrag på utbetalning av ersättning. Avbetalningsplan: En överenskommelse mellan och bidragsmottagaren om formerna för betalning av återkrav. Anstånd: kan bevilja anstånd med att betala återkrav i taget om bedömer att det är affärsmässigt för staten.28 Avskrivning: En fordran kan avskrivas av om det inte är troligt att den kommer att betalas. I så fall är det inte affärsmässigt motiverat att fortsätta bevaka ärendet för Försäkringskassan.29 Indrivning: arbete för att reglera en skuld. 26Socialförsäkringsbalken (2010:110) SFB, 98 kap. 5–6 §§. och SFB 108 kap. 9 §. 27SFB 108 kap. 11–13 §§, 110 kap. 46–47 §§. 28Förordning (1993:1138) om hanteringen av statliga fordringar, 14 §. 29Förordning (1993:1138) om hanteringen av statliga fordringar, 15 § och (2014c). 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bidragsår: Den tolvmånadersperiod under vilken bostadsbidrag betalas ut. Deklarationsår: Året efter bidragsåret (och beskattningsåret). Avstämningsår: Året efter deklarationsåret. Solidariskt betalningsansvar: Var och en av två makar/sambo kan krävas på hela återbetalningen av för mycket utbetalt bostadsbidrag. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L 2Regler och rutiner för beräkning av bostadsbidrag Reglerna om rätten till bostadsbidrag och beräkning av bidraget samt förändringar i reglerna beskrivs närmare i ur fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv, RiR 2017:9. I det följande avsnittet ges en sammanfattning av bestämmelserna. 2.1 Preliminär beräkning av bostadsbidrag Bostadsbidrag lämnas i tre delar: ett bidrag till kostnader för bostaden, ett särskilt bidrag för hemmavarande barn och ett för umgängesbarn.30 Den bidragsgrundande inkomsten (BGI) är summan av bland annat överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital samt del av förmögenhet. Även en del av barns förmögenhet och inkomst av kapital liksom av studiestödet och studiestartsstödet ingår i BGI. Oreducerat bostadsbidrag till barnhushåll kan beviljas om den bidragsgrundande inkomsten uppgår till högst för ensamstående eller, för makar och sambor, 63 500 konor per person och bidragsår. Bostadsbidraget minskas av BGI över dessa inkomstgränser.32 Bidragsmottagaren är skyldig att anmäla ändrad inkomst till under hela kalenderåret, det vill säga även efter det att bidraget upphört i de fall bostadsbidrag inte beviljats året ut.33 Om inkomständring anmäls ändrar beslutet om preliminärt bidrag så att bidraget anpassas så långt som möjligt till det slutliga bostadsbidrag som kan komma att bestämmas för kvarvarande utbetalningsmånader.34 Om bostadsbidrag beviljas för en del av året ska BGI anses vara lika fördelad över beskattningsårets månader. Det innebär att hushållets ekonomiska situation över hela kalenderåret som avgör storleken på bidrag som betalas ut en del av året.35 30Från och med ingår även ett särskilt bidrag för barn som bor växelvis. 31Lag (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag. 32Från och med . 117 000 respektive . har beslutat om en höjning av dessa belopp från , se prop. 2017/18:6 och bet. 2017/18:SfU6. Se även avsnitt 4.2.8. 33Försäkringskassan (2015b), s. 12. 34Riksförsäkringsverkets föreskrifter (RFFS 1996:12) om inkomstprövning och avstämning vid beslut om bostadsbidrag, 3 §. 1995/96:186, s. 51. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.2 Inkomstavstämning och återkrav Slutligt bostadsbidrag bestäms för varje kalenderår som bostadsbidrag har betalats ut. Slutligt bostadsbidrag bestäms enligt Socialförsäkringsbalken (SFB) efter att besked om slutlig skatt senast ska ha skickats, dvs mitten av december efter beskattningsårets utgång.36 har ett elektroniskt utbyte med inom olika förmånsslag. Uppgifter som behövs för beräkning och kontroll av bostadsbidrag ska lämnas ut från beskattningsdatabasen till Försäkringskassan.37 Om det slutliga bostadsbidraget bestäms till högre belopp än det som har betalats ut i preliminärt bidrag, betalas skillnaden ut. Det vanliga är dock att det slutliga bostadsbidraget bestäms till ett lägre belopp än det preliminärt bidraget, och skillnaden, återkravet, betalas tillbaka. Belopp ska varken betalas ut eller betalas tillbaka. Belopp som ska betalas ut ska ökas med ett tillägg på det överskjutande beloppet och på belopp som ska betalas tillbaka ska en avgift betalas. Både tillägget och avgiften beräknas med ledning av den statslåneränta som gällde vid utgången av det kalenderår som bidraget avser. Om beslut om slutlig skatt eller studiemedel ändras efter det att slutligt bostadsbidrag bestämts och ändringen innebär att bostadsbidraget skulle ha varit högre eller lägre, ska ett nytt slutligt bostadsbidrag bestämmas, om den försäkrade begär det eller om självmant tar upp frågan. För bostadsbidrag gäller strikt återbetalningsskyldighet vilket innebär att bidragsmottagaren alltid är återbetalningsskyldig. Det spelar ingen roll vem som orsakat den felaktiga betalningen eller vad mottagaren borde ha insett om t.ex. nödvändigheten att anmäla ändrad inkomst.38 Om det föreligger särskilda skäl kan bevilja eftergift för hela eller delar av det belopp som ska återbetalas. Kraven på mottagaren att ha fullgjort sin anmälningsplikt är dock höga. Av de cirka 1 200 hushåll som sökte eftergift efter inkomstavstämningen 2013 beviljades cirka 100 hushåll hel eftergift och 25 delvis eftergift.39 36Skatteförfarandelagen (2011:1244), tidigare 11 kap. 15 § Skattebetalningslagen (1997:483). 37Förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsdatabas, 7 §. 38SFB 108 kap. 9 §. 39Försäkringskassan (2015b), s. 43. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L Med de nya reglerna infördes ett s.k. förlåtandeintervall som innebär att om skillnaden mellan preliminärt och slutligt beslutat bostadsbidrag uppgår till ett mindre belopp ska skillnaden inte regleras. Beloppet uppgår till . Höjningen för bostadsbidrag utbetalade motiverades med att den nya gränsen bättre överensstämde med de avrundningsregler som infördes (det månatliga bidragsbeloppet avrundas nedåt till närmaste hundratal kronor). Regeringen bedömde också att administrationen av återkrav och tilläggsbetalningar skulle minska med närmare hälften.40 2.5 Maskinell avstämning av inkomster beslut om slutligt bostadsbidrag och eventuellt återkrav eller tilläggsbetalning görs i huvudsak helt maskinellt och genomförs i ett av it-system (PTP). Ett maskinellt system med så få inslag som möjligt var enligt regeringen en förutsättning för att försäkringskassornas handläggning skulle ske så effektivt som möjligt. Även framhöll betydelsen av att avstämningen skulle göras helt maskinellt.41 Det är den bidragsgrundande inkomsten som fastställs vid avstämningen. Till grund för avstämningen ligger tidigare beslut om preliminärt bostadsbidrag samt beslut om slutlig skatt från och inkomstuppgifter från () som beställs maskinellt av . Kommunicerings- och beslutsbrev skapas . Kommuniceringsbrev skickas till hushåll som ska betala tillbaka bostadsbidrag och till hushåll som kommer att få ett tilläggsbelopp och har en obetald skuld på för vilken det inte finns någon avbetalningsplan. avstämning blir aktuell om bidragsmottagaren hör av sig under processen med anledning av kommuniceringsbrevet, till exempel om inkomstuppgifterna är ofullständiga eller om mottagaren ansöker om eftergift av återkrav, förtida återbetalning, returer av kommuniceringsbrev med mera. Beslutsbrev om återbetalningsskyldighet eller beslut om kvittning mot annan utbetalning skickas . Efter dessa utskick förs 2003/04:1, Uo. 18, bet. 2003/04:BoU1, rskr. 2003/04:72. 1995/96:186, s. 25. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N återkravsuppgifter automatiskt över till it-system för fordringshantering, Kåntra.42 insatser från flera olika befattningshavare inom kan bli aktuella inför och efter det maskinella beslutet. De yrkesroller som berörs är förmånshandläggare och fordringshandläggare. En bidragsmottagare som fått bostadsbidrag i flera hushåll får ett beslut om slutligt bostadsbidrag för hushåll som han eller hon ingått i. tillämpar 40–45 dagars förfallotid för återkrav efter det slutliga beslutet om bostadsbidrag. 42Försäkringskassan har lämnat uppgifter om hur antalet återkravsbeslut som fattar minskar när kravbreven sänds ut och bidragsmottagare betalar eller accepterar avbetalningsplaner. Den ordinarie förfallodagen för betalning är och därefter skickar en påminnelse till dem som inte betalat hela skulden. Om återkravet inte betalas inom överförs kravet till och kravet kan bli föremål för inkasso. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L 3Återkrav av bostadsbidragen – en statistiköversikt I detta kapitel redovisas inledningsvis statistik över hushåll som har fått bostadsbidrag och individer som fått återkrav efter inkomstavstämning. Därefter redovisas hur återkrav och skuldsättning har utvecklats samt en analys av vad som kännetecknar de grupper som får återkrav och skulder av återkrav. 3.1 Antalet bostadsbidragstagare har minskat Antalet hushåll som mottagit bostadsbidrag uppgår till knappt 200 000 , se diagram 1. Det är mer än en halvering av det antal som fick bostadsbidrag året före reformen 1997.