prop · H503219 · 2018-04-06 00:00:00 — Studierna är: . Sidas stöd till utveckling av kapacitet i mottagarländernas statsförvaltning, 2009; SADEV. Svenska myndigheter som genomförare av Sidafinansierade insatser - en utvärdering av organisering, styrning och stöd, 2010; Statliga myndigheters tjänsteexport, 2011. 9Begreppet ’partnermyndighet’ syftar i denna granskning på de statliga myndigheter i partnerländerna som samverkar med svenska statliga myndigheter i de Sida-finansierade insatserna. 10I denna rapport definieras begreppet ’givare’ som bi- och multilaterala givare (stater och internationella organisationer) samt utförare av biståndsinsatser. Sidas stöd till utveckling av kapacitet i mottagarländernas statsförvaltning, 2009; SADEV. Svenska myndigheter som genomförare av Sidafinansierade insatser - en utvärdering av organisering, styrning och stöd, 2010; . Statliga myndigheters tjänsteexport, 2011. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 13Flera utredningar (till exempel SOU 2000:27. Export av statligt förvaltningskunnande, 2000, och ESV 2007:34. Styrning av statliga myndigheters tjänsteexport, 2007) hade påvisat brister i regeringens styrning av den statliga tjänsteexporten, vilket föranledde regeringen att lägga fram ett förslag på ändrat regelverk (Prop. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt). 14Tjänsteexportförordningen (1992:192) upphörde att gälla vid utgången av september månad 2010 (se SFS 2010:434). 15Om regeringen anser det önskvärt kan dock undantag för kravet om full kostnadstäckning medges, se prop. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, 65. R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N propositionen , och godkände därmed det nya förvaltningspolitiska målet.16 Som ett stöd för i arbetet med att utforma styrningen av de statliga myndigheternas tjänsteexport presenterade regeringen Vägledning för regeringens styrning av statlig tjänsteexport.17 Trots vägledningens förtydliganden av hur den svenska tjänsteexporten ska bedrivas visade en uppföljningsenkät som genomförde 2015 att flera av de brister som beskrivs ovan kvarstod.18 har därför valt att inleda föreliggande granskning. En ytterligare faktor som gör denna granskning angelägen är att Sida har uttryckt en ambition att fortsätta satsa på myndighetssamverkan och andra insatser som stärker partnerländernas institutioner och offentliga förvaltning.19 1.2 Syfte och revisionsfrågor Syftet med denna rapport är att granska den myndighetssamverkan som Sida finansierar, med fokus på förutsättningar för biståndseffektivitet (specifikt ägarskap och givarsamordning) samt regelefterlevnad ifråga om prissättning och upphandling. Granskningen behandlar följande revisionsfrågor: 1.Har Sida och sakmyndigheterna i beredning och planering av insatser skapat förutsättningar för att partnermyndigheterna ska ha ägarskap över insatserna? 2.Har Sida och sakmyndigheterna skapat förutsättningar för att insatserna ska kunna samordnas med andra givare och sakmyndigheter? 3.Har prissättningen av insatserna skett i enlighet med gällande regelverk? 4.Gjorde Sida valet av sakmyndigheter som utförare av insatser i enlighet med gällande regelverk? 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. Vägledning för regeringens styrning av tjänsteexport, 2011. 18Svaren på frågeformulär visade att full kostnadstäckning fortfarande inte hade uppnåtts i alla insatser, trots förtydligande från regeringen om vikten av att nå detta ekonomiska mål. Detta förtydligande gjordes i Vägledning för regeringens styrning av statlig tjänsteexport 2011, 11); samt i 5 § avgiftsförordningen (1992:191). Svaren på frågeformulär visade också att insatserna fortfarande inte rapporterades på ett enhetligt sätt. Detta trots att myndigheter enligt 7 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag, not till posten Intäkter av avgifter och andra ersättningar, ska särredovisa avgiftsintäkter från tjänsteexport. , 2016, 43–46. Sidas budgetunderlag 2018–2020, 2017, 21. Sidas generaldirektör har också uttryckt att en viktig del av Sidas arbete är att skapa förutsättningar för ekonomisk utveckling genom att stötta institutionsbyggande i partnerländer. Källa: Jämtin. Anförande vid FUF-seminarium: ”Framtidens bistånd – ett samtal med Sidas generaldirektör ”, . 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bedömningsgrunderna för denna granskning bygger på styrdokument och regelverk beslutade av riksdag och regering, och presenteras i inledningen av respektive resultatkapitel (kapitel 3–6). 1.3 Avgränsningar och metod Granskningen omfattar tidsperioden –2015. Valet av tidsperiod har gjorts utifrån att den Sida-finansierade myndighetssamverkan som genomfördes –2011 har granskats i flera studier,20 och att det gjordes förändringar i styrningen av den biståndsfinansierade tjänsteexporten.21 För att kunna fånga upp dessa förändringar har valt att granska insatser till och med . Granskningen omfattar endast insatser som finansieras av Sida och genomförs av statliga myndigheter under regeringen.22 Utöver Sida har nio svenska statliga sakmyndigheter valts ut för granskning:23 , , , , , , , och (). Granskningen avser totalt 13 myndighetssamarbeten, fördelade på 21 olika insatser, som ovanstående sakmyndigheter har genomfört i ett eller flera av tre utvalda länder: , och . har valt att fokusera på dessa länder eftersom har omfattande myndighetssamarbeten med dem. I tabell 1 finns en översikt över de samarbeten som inkluderats i granskningen. Sidas stöd till utveckling av kapacitet i mottagarländernas statsförvaltning, 2009; SADEV. Svenska myndigheter som genomförare av Sidafinansierade insatser - en utvärdering av organisering, styrning och stöd, 2010; . Statliga myndigheters tjänsteexport, 2011. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315; och . Vägledning för regeringens styrning av tjänsteexport, 2011. 22Regeringen förmedlar även biståndsmedel direkt till ett antal myndigheter, dock främst för insatser inom internationell civil krishantering. 23Se Bilaga 1 för mer information om hur urvalet har gjorts. 24Fram till ansvarade för Polisens internationella utvecklingssamarbete, inklusive myndighetssamverkan. bildades den nya , och verksamhet uppgick i den nya myndigheten. ”Organisation”, 2017. När referenser görs till ”” i föreliggande granskning avser det även den myndighetssamverkan som utförts av till och med . R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N Tabell 1 Översikt över granskade samarbeten Insats (tidsperiod) Stöd till georgiska motsvarighet (2011–2015) Stöd till georgiska motsvarighet (2015–2016) Stöd till Kemikalieinspektionens serbiska motsvarighet (2010–2015) Stöd till georgiska motsvarighet (2011–2013) Stöd till Kronofogdens georgiska motsvarighet (2010–2013) Förlängning av föregående stöd (2013–2015) Stöd till Lantmäteriets georgiska motsvarighet (2007–2013) Stöd till Lantmäteriets georgiska motsvarighet – förberedande insats (2014–2015) Stöd till Lantmäteriets georgiska motsvarighet (2015–2018) Stöd till georgiska motsvarighet: fokus på avfallshantering (2012–2014) Stöd till georgiska motsvarighet: fokus på avfallshantering (2015–2016) Stöd till departement inför EU-förhandlingar (2013–2016) Stöd till genomförande av polisreform (2010–2013) Stöd till genomförande av polisreform (2012–2014) Stöd till motsvarighet i (2013–2014) Förlängning av föregående stöd (2014–2017) Stöd till SCB:s motsvarighet i (2011–2013) Förlängning av föregående stöd (2015–2018) Stöd till SCB:s motsvarighet i (2013–2014) Förlängning av föregående stöd (2015–2018) Stöd till SCB:s motsvarighet i (2012–2015) Källa: Sida. Underlag: utbetalningar till nio sakmyndigheter i , och 2013– 2015, . 25MSEK avser miljoner SEK utbetalade från Sida till sakmyndighet för samarbete med partnermyndighet –2015. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Granskningens revisionsfrågor har behandlats med hjälp av dokumentstudier, intervjuer, frågeformulär och en workshop-diskussion. Den insatsdokumentation som granskningen utgår ifrån har dels delgetts av Sida, och dels hämtats från Openaids hemsida där Sida tillgängliggör information om svenskt bistånd.26 Den insatsdokumentation som har granskats är inte heltäckande, vilket innebär att inte har haft tillgång till kompletta underlag. anser dock att materialet är tillräckligt för föreliggande granskning, och har i sin bedömning tagit hänsyn till de luckor som finns. För den del av granskningen som rör ägarskap och samordning har även använt sig av material insamlat av riksrevisionsmyndigheterna i och . Deras insats initierades genom en förfrågan från om att bidra med underlag.27 De två riksrevisionsmyndigheterna kartlade hur de serbiska och georgiska sakmyndigheter som deltagit i de granskade projekten uppfattade samarbetet med de svenska sakmyndigheterna. Utöver dessa underlag har inte konsulterat de partnermyndigheter som de svenska sakmyndigheterna har samverkat med inom ramen för de granskade insatserna. Anledningen till detta är att granskningen skulle ha blivit alltför omfattande om sådana konsultationer hade genomförts. Analysen av ägarskap och samordning bygger därför på information som Sida och sakmyndigheterna själva har lämnat i sina svar på frågeformulär, samt på den granskade insatsdokumentationen. har i sin analys tagit hänsyn till de begränsningar som detta innebär när det gäller att dra slutsatser utifrån materialet, och uttalar sig inte om faktiska resultat av myndighetssamverkan, utan fokuserar på förutsättningar för den. En mer ingående redogörelse av de metodologiska överväganden som har gjort i urvalet av partnerländer och sakmyndigheter, samt information om de granskade insatserna, finns i Bilaga 1. Bilagan innehåller de överväganden som gjorts i formuleringen av intervjufrågor och utformningen av frågeformulär, samt eventuella brister och luckor i det granskade materialet, diskuteras också i bilagan. För den del av granskningen som avser val av sakmyndigheter som genomförare av biståndsinsatser, har låtit genomföra en kartläggning av huruvida liknande tjänster funnits att tillgå på den privata marknaden. Kartläggningen har genomförts av konsultfirman på uppdrag av Riksrevisionen.28 26Se Openaids hemsida, ”Om Openaid”, 2017. 27Denna förfrågan ställdes även till den kenyanska , som inte svarade. Bilateralt Förvaltningsbistånd: Kartläggning av marknaden för konsulttjänster inom bistånd - utförd av EY på uppdrag av , 2016. R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N Företrädare för , , , , , , , , och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkastet till slutrapport. , professor i statsvetenskap vid , har varit extern referensperson för granskningen, som har genomförts av en projektgrupp bestående av , och . Efter detta inledande kapitel följer i kapitel 2 en kortfattad beskrivning av det svenska utvecklingssamarbetet i allmänhet, myndighetssamverkan i synnerhet och en översikt över tidigare granskningar på området. I kapitel 3–6 behandlas sedan de fyra revisionsfrågorna. Vardera av de sistnämnda kapitlen avslutas med samlade bedömning. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.1 Så styrs det svenska biståndet Det övergripande målet för svenskt internationellt bistånd är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck.29 De centrala styrdokumenten på biståndsområdet är de årliga budgetpropositionerna och politik för global utveckling (PGU). PGU beslutades av 2003 och innebär att samtliga politikområden samstämmigt ska bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. 30 PGU-arbetet syftar till att undvika målkonflikter som kan förekomma mellan olika politikområden, som mellan klimat- och energipolitik, eller mellan biståndspolitik och frågor kring exempelvis handel, fiske eller miljö. PGU innehåller också ett avsnitt som enbart berör internationellt utvecklingssamarbete. I det avsnittet understryks vikten av att engagerar sig i ett effektivt utvecklingssamarbete, med fokus på de fattigaste länderna och deras utvecklingsansträngningar.31 Regeringen styr vad biståndet ska uppnå genom instruktioner och regleringsbrev till myndigheter, exempelvis Sida och , och genom särskilda beslut.32 I de senare ingår strategier för utvecklingssamarbete, som kan vara geografiska (röra ett land eller en region) eller tematiska (exempelvis för utbildning, hälsa eller jämställdhet). I strategierna förekommer det också att regeringen ytterligare preciserar vad som ska göras, och vilken typ av verksamhet som ska prioriteras.33 Vidare angav regeringen inriktningen för det svenska biståndet i skrivelsen ”för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd” som presenterades och behandlades av i april 2017.34 innehåller, utöver det ovan nämnda övergripande målet för för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. 2016/17:60, 2017, 3. 2002/03:122. Gemensamt ansvar: politik för global utveckling, bet. 2003/04:UU3 Ny svensk politik för global utveckling (UU3), rskr. 2003/04:112. 2002/03:122. Gemensamt ansvar: politik för global utveckling, 59–79. 32Se Regeringens hemsida. ”Så styrs – Så arbetar regeringen och : Regeringsärende”, 2017; /. Modell för förstärkt resultatstyrning i det internationella utvecklingssamarbetet, 2008; samt prop. 2016/17:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, bet. 2016/17:UU2, rskr. 2015/16:95, rskr. 2015/16:96. Bilaga till regeringsbeslut –07–11 (UF2013/41712/UD/USTYR) Promemoria: Riktlinjer för resultatstrategier för internationella bistånd, 2013; samt . Riktlinjer för samarbetsstrategier, 2010. De insatser som granskats i denna rapport har styrts av de geografiska strategierna för (2010–2013), (2009–2012) och (2009–2013) samt , och (2014–2020). för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. 2016/17:60. R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N biståndet, en rad perspektiv och ett antal prioriterade områden som ska genomsyra utvecklingssamarbete. ersatte den tidigare regeringens så kallade biståndspolitiska plattform från 2014.35 I stora drag har dock prioriteringarna för det svenska biståndet varit sig lika under åtskilliga år, med fokus på fattigdomsbekämpning, jämställdhet, demokrati, mänskliga rättigheter och en hållbar fred.36 har även undertecknat flera internationella överenskommelser där man förbundit sig att arbeta för ökad biståndseffektivitet. Den huvudsakliga överenskommelsen på området är Parisdeklarationen , som innebar ett skifte i OECD-givarnas syn på hur biståndsarbete ska bedrivas.37 Från att ha fokuserat på styrningsfrågor (så kallad ’good governance’) kom givarna nu istället att fokusera på biståndseffektivitet, främst definierat av partnerländernas ägarskap över den egna utvecklingsagendan.38 Detta har inneburit att biståndsgivarna förväntas anpassa sina insatser efter partnerländernas utvecklingsagenda, och givarna ska även i mesta möjliga mån koordinera och harmonisera sina insatser. Koordineringsarbetet ska ledas av partnerlandet ifråga, om det har tillräcklig institutionell kapacitet. Resultat och ömsesidigt ansvarsutkrävande är också centrala delar av biståndseffektivitetsagendan.39 Enligt sin instruktion ska Sida också bidra till genomförandet av regeringens internationella åtaganden för ökad biståndseffektivitet.40 Med utgångspunkt i de ovan beskrivna beslut som riksdag och regering har fattat rörande vad som ska uppnås, tar statliga biståndsaktörer (huvudsakligen Sida, men även andra aktörer såsom och Biståndspolitisk plattform, Skr. 2013/14:131. Den biståndspolitiska plattformen togs fram efter att bland andra och Statskontoret hade kritiserat för att ha en alltför ymnig flora av policys och styrdokument, något man menade medförde en otydlig styrning av biståndet. : , 2005; Statskontoret. Styrning av svensk biståndspolitik, 2011. 36Jämför till exempel Wohlgemuth, L. av svenskt utvecklingssamarbete, 2012 och Regeringen. för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. 2016/17:60. 37OECD/DAC. The and the Agenda for Action, 2005/2008; /DAC:s hemsida. ”The High Level for a on Aid Effectiveness: A history”. Efter högnivåforumet i har biståndseffektivitetsåtagandena utvecklats vidare under högnivåforum i och 2011 (on aid effectiveness. Outcome Document, 2011), samt under högnivåmöten i och 2016 (Global Partnership for Effective Development Cooperation:s hemsida. ”About the global partnership”2017). 38Jämför till exempel Degnbol-Martinusen, J. och , P. Aid: Understanding International Development Cooperation, 2003, 30–32; , G. After the on the issue of power, 2008, 259. 39Se /DAC. The and the Agenda for Action, 2005/2008. 402 § förordningen (2010:1080) med instruktion för (Sida). 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bernadotteakademin) beslut om hur detta ska åstadkommas, det vill säga vilka insatser och genomförande aktörer som kan komma ifråga.41 2.2 Svenskt bistånd och myndighetssamverkan är ett av de länder i världen som ger mest bistånd räknat som andel av bruttonationalinkomsten (BNI), och är en stor givare i absoluta tal.42 har som mål att ge en procent av sitt BNI till bistånd, det så kallade enprocentsmålet, som har uppnåtts med ett fåtal undantag.43 uppgick det svenska biståndet till , vilket motsvarade av BNI.44 Myndighetssamverkan har varit en del av svenskt internationellt bistånd , då stöd till offentlig förvaltning blev ett prioriterat område och samarbete mellan svenska sakmyndigheter och deras motsvarigheter i partnerländerna uppmuntrades.45 Flera sakmyndigheter har deltagit i myndighetssamverkan , exempelvis () som har bedrivit internationellt utvecklingssamarbete i över 40 år46, och som inledde sitt biståndsarbete under tidigt 1990-tal.47 finansierade Sida myndighetssamverkan genom 27 svenska sakmyndigheter till en kostnad av sammanlagt 557 miljoner kronor.48 En stor del av dessa medel betalades ut till tio myndigheter, varav Universitets- och högskolerådet var den myndighet som fick störst andel. Diagram 1 visar vilka tio sakmyndigheter som mottog de största andelarna av Sidas stöd till myndighetssamverkan . Modell för förstärkt resultatstyrning i det internationella utvecklingssamarbetet, 2008. 42År 2015 var var det land inom som gav allra mest bistånd i förhållande till BNI, följt av och . Källa: /DAC:s hemsida. ”Compare your country”, 2017. 43Under de granskade åren uppgick det svenska biståndet till följande andel av BNI: 2013: (34,). 2014: (37,). 2015: (54,. uppgick biståndsbudgeten till , men det slutliga utfallet landade på . Skillnaden utgjordes främst av ökade kostnader för asylmottagande). Källa: /DAC:s hemsida ”Compare your country”, 2017; Openaids hemsida ”Ny data visar hela svenska biståndet 2015”, 2017. 44År infördes en ny EU-standard för att beräkna BNI (EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010), och enligt denna motsvarade bistånd av beräknad BNI 2016 (Prop. 2015/16:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, 9. Sida’s Support to Capacity Development 2003–2015: Perspectives, Evidence and Lessons Learned, 2016. “Statistics 's cooperation projects around the world”, 2017. International Cooperation at the , 2017. Sidas årsredovisning 2015, 2016, 58. R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N Diagram 1 Sidas stöd till myndighetssamverkan, andel per myndighet, 2015 Källa: Sida. Statistiskt underlag: utbetalningar för tjänsteexport , . 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Detta kapitel behandlar revisionsfråga 1: Har Sida och sakmyndigheterna i beredning och planering av insatser skapat förutsättningar för att partnermyndigheterna ska ha ägarskap över insatserna? utgångspunkt när det gäller ägarskap inom ramen för Sidafinansierad myndighetssamverkan är att insatserna ska vara efterfrågestyrda och att svenska myndigheter i sina samarbeten med partnerländernas myndigheter ska utgå från partnermyndighetens utvecklingsagenda. Ägarskap är en grundbult såväl i Parisdeklarationen som i svensk biståndspolitik.49 Regeringen har vid upprepade tillfällen understrukit nödvändigheten av ägarskap för ett effektivt och hållbart utvecklingssamarbete.50 För partnerländerna innebär ägarskap, så som det är definierat i Parisdeklarationen, att de ska ta ledningen i sitt eget utvecklingsarbete, framförallt genom att ta fram och implementera utvecklingsstrategier och omsätta dessa i program som givarna ska anpassa sitt arbete till.51 För givarländernas del innebär främjandet av partnerlandets ägarskap att givarlandet ska anpassa sig efter partnerlandets utvecklingsagenda, och arbeta aktivt för att stärka samarbetspartnerns kapacitet att utöva ledarskap. Om det är partnermyndigheten eller regeringen i partnerlandet som tar initiativ till samarbetet ökar också sannolikheten för att samarbetet med den svenska sakmyndigheten är efterfråge- och behovsstyrt samt att det är samarbetspartnerns agenda som styr insatsen.52 När det gäller myndighetssamverkan specifikt framgår det av regeringens Vägledning för regeringens styrning av statlig tjänsteexport att biståndseffektivitet inom tjänsteexportområdet (där myndighetssamverkan ingår) kan uppnås genom att stärka samarbetspartnerns ägarskap, och genom att anpassa insatserna till samarbetspartnerns prioriteringar och verksamhet.53 49OECD/DAC. The and the Agenda for Action, 2005/2008; Prop. 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112.. 50Se till exempel Regeringen. Biståndspolitisk plattform, Skr.2013/14, 41; samt Regeringen. för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, skr.2016/17, 17. 51OECD/DAC. The and the Agenda for Action, 2005/208, 3, samt 16–17. 52Se exempelvis Whitfield L. (Ed.) The politics of aid: African strategies for dealing with donors, 2009. Vägledning för regeringens styrning av tjänsteexport, 2011, 11. R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N Utifrån dessa utgångspunkter har följande delfrågor formulerats, som sammantaget ligger till grund för att behandla revisionsfråga 1: •Gjorde Sida en bedömning av huruvida insatserna låg i linje med partnerlandets egna prioriteringar och utvecklingsplaner? •Gjorde Sida och sakmyndigheten bedömningar av huruvida insatserna låg i linje med partnermyndighetens agenda? •Tog partnermyndigheten och/eller regeringen i partnerlandet initiativ till, och satte agendan för, samarbetet? Kontexten i partnerlandet spelar en avgörande roll för vilka förutsättningar som finns för att partnermyndigheten ska kunna ha ägarskap över samarbetet. Till exempel är den politiska viljan för att genomföra reformer inom statsförvaltningen avgörande för partnermyndigheternas möjlighet att ta ett effektivt ledarskap över insatserna. En annan faktor som underlättar samarbetet är om partnerländerna har en tydlig agenda för hur statsförvaltningen ska reformeras.54 Förutsättningar för ägarskap, samt hur Sida och sakmyndigheten kan bidra till att partnermyndigheten har ägarskap över samarbetet, ser därför olika ut i de insatser som har granskats. har tagit detta i beaktande i sin analys. 3.2.1Sidas bedömning av insatserna i förhållande till den politiska kontexten