prop · H60325 · 2018-12-11 00:00:00 — 114Naturvårdsverket, Återrapportering – Åtgärder för biologisk mångfald 2015–2017, s.16, intervju vid , , och svar från länsstyrelserna på frågor, . 115Statskontoret, Skyddet av Levande skogar, s. 9. 116Ibid, s. 117. 117Ibid, s. 127. Markägares ersättning vid naturvårdsavtal beskattas som inkomst av näringsverksamhet och hela ersättningen ska tas upp till beskattning det år avtalet tecknas. Se och , Riktlinjer för tillämpning av naturvårdsavtal, reviderad , s. 23. 2008/09:214, s. 70, bet. 2009/10:MJU9, rskr. 2009/10:28. 119Ibid, s. 73. 120Ibid, s. 126 2009/10:MJU9. 122Jordbruksdepartementet, Regleringsbrev för avseende . R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T A V V Ä R D E F U L L S K O G Enligt och gemensamma riktlinjer som gäller (och som reviderats ) bör ersättningen för ett naturvårdsavtal på skogsmark motsvara av skogens avkastning för ett femtioårigt avtal.123 Den tidigare ersättningsnivån uppgick i genomsnitt till av avkastningen.124 Trots den höjda ersättningen fortsätter antalet nytecknade naturvårdsavtal att minska. Det saknas en samlad statistik över utvecklingen av det totala antalet tecknade naturvårdsavtal, eftersom myndigheterna redovisar avtal tecknade av och respektive var för sig i sina årliga rapporteringar.125 tecknade 73 naturvårdsavtal och 66 naturvårdsavtal under 2015126, medan antalet ingångna avtal minskade till 29 och till 16 stycken under 2017.127 Majoriteten av länsstyrelserna uppger att de använder skyddsformen naturvårdsavtal i begränsad utsträckning.128 Här skiljer dock de län som utgjorde försökslän för Kometprogrammet ut sig med en större andel tecknade naturvårdsavtal, i något fall t.o.m. fler än antalet bildade naturreservat. Enligt ett par länsstyrelser kan, förutom markägarnas låga intresse, även bristande erfarenhet hos myndigheterna själva av att arbeta med naturvårdsavtal påverka användningen av skyddsformen.129 tecknar generellt fler naturvårdsavtal än och länsstyrelserna, men även där förefaller trenden vara avtagande. tecknade myndigheten 123 avtal, tecknades 180, tecknades 173 och uppgick antalet tecknade naturvårdsavtal till 130.130 3.2.3Inom arbetssättet Nya Komet används samma skydds- och ersättningsformer som i det traditionella skyddsarbetet Ett av de uttalade syftena med införandet av det kompletterande arbetssättet Nya Komet var att förbättra kostnadseffektiviteten (se avsnitt 3.1.5). En relevant fråga är därmed på vilket sätt Nya Komet kan minska de risker som identifierats ovan, dvs. 123Naturvårdsverket och , Riktlinjer för tillämpning av naturvårdsavtal, s. 21. 124E-post från , . 125I SCB:s årliga statistikmeddelanden Skyddad natur redovisas däremot både och nytecknade naturvårdsavtal, men endast . Se officiella statistik, Statistiska meddelanden, Skyddad natur , MI 41 , s. 52, 2018. 126Av nytecknade naturvårdsavtal 2014 tecknades 21 till följd av markbytesaffärerna med (). tecknades 23 av naturvårdsavtalen inom ramen för ESAB. Se beskrivning av systemet med ersättningsmark och ESAB i kap. 3.2.4. 127Naturvårdsverket, Återrapportering – Åtgärder för biologisk mångfald 2014–2016 respektive , 2015–2017. 128Svar från länsstyrelserna på frågor om arbetet med skydd av skog, . 130Sveriges officiella statistik, Statistiska meddelanden, Biotopskyddsområden och naturvårdsavtal på skogsmark, 2017 JO1402 SM1801, s. 32, 2018. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N att skyddet görs mer omfattande än vad som krävs och att ersättning utbetalas till områden som skulle ha skyddats i alla fall. I avsnitt 3.1.5 redogjordes för att utvärderingar av Kometprogrammet visar på lägre naturvärden i genomsnitt jämfört med de områden som skyddas på traditionellt sätt. Detta skulle dock inte behöva innebära sämre kostnadseffektivitet, om kostnaderna för skyddet av områdena kunde hållas nere genom den alternativa arbetsmetoden. Enligt forskning om kostnadseffektiva ersättningsformer för statligt naturskydd kan frivilliga ersättningssystem (så som det finska METSO) vara mindre kostsamma jämfört med om staten köper mark på traditionellt sätt p.g.a. att vissa markägare är villiga att acceptera en lägre ersättning än det fulla marknadsvärdet. Det är markägarnas spridning i acceptans som utgör grundidén till att den här typen av frivilligt ersättningssystem skulle kunna vara mer kostnadseffektivt än traditionellt skyddsarbete.131 Av myndigheternas genomförda markägarenkäter framgår att spridningen i acceptans för ersättningen är stor: vissa markägare är mycket nöjda, medan andra är missnöjda med ersättningen.132 Det saknas dock reflektion i regeringens och myndigheternas beskrivningar av hur Komet borde utformas för att bli mer kostnadseffektivt än det traditionella skyddsarbetet.133 Enligt forskning är det vidare avgörande för kostnadseffektiviteten att staten får in ett flertal anbud (förslag till områden samt förslag till ersättning) från markägare så att anbudsförfarandet sker i konkurrens. De markägare som erbjuder de mest fördelaktiga kombinationerna av skyddsvärde och accepterad ersättning ”vinner” anbudsförfarandet och erbjuds ersättning i utbyte mot naturskydd. I praktiken vittnar myndigheterna om att relativt få intresseanmälningar till Nya Komet har kommit in. Majoriteten av länsstyrelserna anger att intresset varit svalt, förutom i några enstaka fall.134 Vidare saknas i praktiken möjligheten till ytterligare flexibilitet eftersom både skyddsformer och ersättningsformer är desamma inom Nya Komet som i det traditionella skyddsarbetet. Det mest ekonomiskt fördelaktiga alternativet för markägare är att i utbyte mot intrångsersättning bilda naturreservat eller biotopskydd på området.135 Detta innebär att Nya Komet inte har förutsättningar 131Se exempelvis D. m.fl., The efficiency of voluntary incentive policies for preventing biodiversity loss och E. Mäntymaa et al., Participation and compensation claims in voluntary conservation: a case of privately owned in . 132Sifo, Uppföljning av formellt skydd av skog – berörda markägares upplevelser av myndigheternas arbete . WSP, Processerna för formellt skydd av skog – en uppföljning av markägares upplevelser 2009–2011. 2008/09:214 och och , Kompletterande metoder vid skydd av värdefull natur. 134Svar från länsstyrelserna på frågor om arbetet med skydd av skog, . 135Enligt myndigheternas slutredovisning av arbetsmetoden har Nya Komet resulterat i 39 beslut eller avtal om formellt skydd. Fördelningen mellan skyddsformer är 12 naturreservat, 19 biotopskyddsområden och 8 naturvårdsavtal. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T A V V Ä R D E F U L L S K O G att vara mer kostnadseffektivt än det traditionella skyddsarbetet. Om ersättningen till markägare är densamma som i det traditionella skyddsarbetet blir arbetssättet per automatik mindre kostnadseffektivt, eftersom det frivilliga inslaget inte kan garantera att de allra högsta skyddsvärdena, och framför allt ett effektivt nätverk av områden, skyddas. För att utgöra ett verkligt komplement till traditionellt skyddsarbete skulle Nya Komet behöva utgå ifrån andra typer av avtalslösningar än de redan existerande formella skyddsformerna enligt miljöbalken.136 Behovet av att se över olika typer av ersättningsmodeller i syfte att skapa effektivare skyddsformer har framförts av i ett tillkännagivande till regeringen.137 En uttrycklig tanke bakom förslaget till Kometprogrammet var även att markägare skulle se formellt skydd som ett alternativ till frivilliga avsättningar.138 Å ena sidan uppger myndigheterna att de inte har för avsikt att gå vidare med formellt skydd om områden är frivilligt avsatta och det inte förekommer något hot mot avsättningarna i det enskilda fallet. Å andra sidan vittnar myndigheterna om att de inte har någon kännedom om privata skogsägares frivilliga avsättningar.139 Detta innebär att det finns en risk att ersättning utgår för områden som skulle ha skyddats i alla fall. Här finns en avgörande skillnad jämfört med situationen i som inte diskuteras av myndigheterna i den jämförelse mellan och som gjordes i samband med att det svenska förslaget till Komet lades fram. Den finska miljöcertifieringen inom skogsbruket ställer inget krav på frivilliga avsättningar hos markägare140, vilket innebär att risken för att den genom METSO-programmet betalar för något som skulle ha skyddats ändå är betydligt lägre i . 3.2.4Ersättningsmark kan vara effektivt för att snabbt öka totalt skydd men är mindre träffsäkert i En alternativ ersättningsform som använts vid formellt skyddsarbete är ersättningsmark, vilket innebär att skogsägare erbjuds produktiv skogsmark i utbyte mot skogsmark med höga naturvärden. Ersättningsmarken kan vara statlig eller privat mark som staten köpt upp för ändamålet att använda som 136Synpunkten framfördes av , , i ett remissvar rörande rapporten vid skydd av värdefull natur . Enligt KSLA behöver det, vid sidan om naturvårdsavtal, skapas någon form av civilrättsliga avtal med kortare löptider för att Komet ska kunna utgöra ett komplement. 2017/18:MJU17, rskr. 2017/18:2015. 138Naturvårdsverket, Kometprogrammet 2010–2014, s. 26. 139Intervju vid , samt svar från länsstyrelserna på frågor om arbetet med skydd av skog, . 140E-post från Skogscentralen, . 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Systemet med ersättningsmark har länge använts i mindre skala, men har först fått större betydelse för skyddet av värdefull skog. När det statliga skogsbolaget bildades följde ett åtagande med ifrån bolagiseringen av 1992 med innebörden att det nybildade bolaget skulle medverka vid markbytesaffärer och överlåta ersättningsmark till staten i samband med samhällsnyttiga insatser, som exempelvis väg- och järnvägsprojekt eller skydd av värdefull naturmiljö.141 Enligt ställningstagande inför bildandet av var dock det nya skogsbolagets möjligheter att tillgodose behovet av bytesmarker mycket begränsade, framför allt i söder, och en uttalad strävan borde därför vara att få tillgång till mer mark i att använda som bytesmark.142 2002–2007 överläts produktiv skogsmark som ersättningsmark vid markbyten, varav i och . Fram var markbytesaffärerna inte så omfattande bl.a. till följd av brist på lämplig ersättningsmark att erbjuda markägare. av de länsstyrelser som besvarat Statskontorets enkät angav att detta haft stor betydelse för att överenskommelser inte kunnat träffas. Enligt hade bolaget begränsade möjligheter att erbjuda ersättningsmark med läge och skogsbestånd som svarade mot skogsägarnas intresse, särskilt i . Dåvarande praxis var att endast mindre skogsägare med ett markinnehav på högst komma ifråga vid markbytesaffärer, medan potentialen för systemet med ersättningsmark vad gäller areal, enligt Statskontorets rapport, främst fanns hos stora skogsägare.143 Erfarenheter av ersättningsmark efter 2010 I samband med att beslutade om en ändring av uppdrag 2010 upphörde bolagets åtagande att tillhandahålla ersättningsmark till staten.144 bemyndigade regeringen att överföra fastigheter med en sammanlagd areal om högst produktiv skogsmark från till staten för att användas som ersättningsmark.145 Miljö- och jordbruksutskottet skriver i sitt yttrande över propositionen om ändrade uppdrag att det ”delar regeringens bedömning att möjligheten att tillhandahålla ersättningsmark och nå överenskommelser om markbyten är den avgörande faktorn för att 2009/10:169, s.6, bet. 2009/10:NU22, rskr. 2009/10:384. 1998/99:1, bet. 1998/99:NU1, s. 54, protokoll . 143Statskontoret, Skyddet av Levande skogar, s. 170-172. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22, s.5, rskr. 2009/10:384. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T A V V Ä R D E F U L L S K O G kostnadseffektivt och relativt snabbt nå resterande del av delmålet om formellt skydd.”146 uppdrog i samband med riksdagsbeslutet åt länsstyrelserna att redovisa kända värdefulla skogsområden hos stora skogsbolag, och allmänningar som kunde vara relevanta för bildande av naturreservat.147 Enligt gjordes urvalet med stöd av kriterier i den nationella strategin och de länsvisa strategierna för skydd av skog med fokus på värdekärnor, funktionalitet och prioriterade skogstyper. Urvalet omfattade även marker som föreslagits av markägarna själva, samt föreslagna reservatsobjekt på marker.148 Länsstyrelsernas samlade redovisning av värdefulla områden, liksom principerna i propositionen om ändrade uppdrag, låg till grund för bolagets urval av de 100 000 hektar149 som skulle användas till ersättningsmark.150 Utgångspunkten för urvalet var att ersättningsmarken skulle ha en geograﬁsk närhet till blivande reservat och bestå av arealmässigt större sammanhängande block.151 De utvalda markerna speglade, enligt , bolagets skogsmark i genomsnitt.152 Enligt gavs inga ägardirektiv till om vilka arealer som skulle väljas ut till ersättningsmark.153 All mark som överfördes var, enligt departementet, produktionsskogar i enlighet med riksdagsbeslutet.154 överfördes de aktuella fastigheterna till ett särskilt dotterbolag, Ersättningsmark i ().155 Enligt bedrevs arbetet med ersättningsmark med hög intensitet –2015 och värdefulla skogar inom allmänningar samt i skogsbolagens och ägo kunde skyddas med hjälp av bytesmarken.156 ESAB-samarbetet innebar att 473 markområden förvärvades antingen för att ingå i 456 nya naturreservat eller i reservat som skulle utvidgas och att områden på produktiv skogsmark fick formellt 2009/10:NU22, s. 38. 147Naturvårdsverket, Preliminära uppgifter hämtade från rapportutkast om skydd av natur med ersättningsmark – genomförande och resultat av , s. 14. 149I praktiken omfattade ersättningsmarken 126 900 ha land varav cirka 99 600 ha produktiv skog. 150Naturvårdsverket, Preliminära uppgifter hämtade från rapportutkast om skydd av natur med ersättningsmark – genomförande och resultat av , s. 16. 151Sveaskog, Års- och hållbarhetsredovisning 2010, s. 71. 153Intervju vid , . 154E-post från , . 155Dotterbolagets uppdrag var att äga skogsmark som skulle användas som ersättningsmark för skyddsvärd skog. , Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2010, s. 5. 156Naturvårdsverket, Återrapportering – Åtgärder för biologisk mångfald, 2012–2014, s. 6, 2013–2015, s. 11, samt 2014–2016, s. 9. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N skydd.157 Enligt har den skyddade arealen skogsmark fått ett tillskott nedan den fjällnära regionen genom ESAB-paketet.158 Huvuddelen av marken som staten förvärvade med hjälp av ersättningsmark kom från bolagen innebar ESAB- paketet betydande tidsvinster eftersom resultatet nåddes , medan skydd av lika stora områden och samma areal med hjälp av intrångsersättning skulle ha tagit minst åtta år.160 Enligt myndigheten var även skogsägarna nöjda, eftersom framför allt stora skogsägare tidigare hade krävt ersättningsmark för att bidra till bildande av naturreservat.161 Att ersättningsmarken och naturreservatsobjekten värderades med samma metod och av samma värderare, varefter markbytet genomfördes värde mot värde, framhålls också som en framgångsfaktor.162 Själva värderingsarbetet genomfördes på drygt ett år.163 Enligt beräkning av myndighetens kostnad för ESAB-paketet uppgick denna till 32 mnkr164, vilket har belastat anslag 1:14 Skydd av värdefull natur.165 Övriga kostnader för ESAB-paketet i form av fastighetsbildning och stämpelskatt uppgick till 56 mnkr.166 Alternativkostnaden för att skydda samma areal med intrångsersättning uppskattades till ca 5,1 mdkr.167 Enligt motsvarar myndighetens kostnadsbesparing för påslaget om vid intrångsersättning ca 1 mdkr, vilket därmed inte kommer att belasta anslaget. Myndigheten skattar också att besparingarna för värdering och förhandling sammanlagt motsvarar 450 mnkr.168 157Naturvårdverket, Preliminära uppgifter hämtade från rapportutkast om skydd av natur med ersättningsmark – genomförande och resultat av , s. 23. 158Ibid, s.26. 159Ibid, s. 30. 160Ibid, s. 122. 161Naturvårdsverket, Återrapportering – Åtgärder för biologisk mångfald 2012–2014, Bilaga 1 Ersättningsmark för skydd av natur – en bra affär, s. 2. 162Genom att använda en metod med stickprovsinventering och kalibrering av data från skogsbolagens reservatsobjekt och ersättningsmarkerna kunde man värdera markerna utan att besöka varje enskilt reservatsobjekt. Värderingarna inom genomfördes , i stället som hade krävts om varje reservatsobjekt hade besiktats. 163Naturvårdverket, Preliminära uppgifter hämtade från rapportutkast om skydd av natur med ersättningsmark – genomförande och resultat av , s. 110. 164Den totala statsfinansiella kostnaden, som bl.a. skulle inkludera produktionsbortfall på de marker som utgör ersättningsmark, framgår inte av redovisning. 165Naturvårdsverket, Återrapportering – Åtgärder för biologisk mångfald 2012–2014, Bilaga 1 Ersättningsmark för skydd av natur – en bra affär, s. 14. Alternativkostnaden för att skydda ca består enligt beräkning av intrångsersättning 3,8 mdkr, 25-procentigt påslag 0,95 mdkr, samt värdering, förhandling och ombud sammanlagt . 168Ibid, s. 110–111. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T A V V Ä R D E F U L L S K O G På ersättningsmarkerna från ESAB fanns även större och mindre områden med värdefull natur. behöll 28 större områden med en total areal om i sin ägo för att göra naturreservat av dem. För mindre områden på ca skrev myndigheten 50-åriga naturvårdsavtal utan avgift med köparen av området. Det berör ca 50 områden med en totalareal på ca 560 hektar.169 Regeringens mål att skog skulle resultera i skyddad produktiv skogsmark nåddes däremot inte, utan ersättningsmarken räckte till att skydda 64 500 hektar.170 Enligt redovisning beror detta på att ersättningsmarkerna hade lågt marknadsvärde jämfört med de objekt som skulle bli naturreservat och att ersättningsmarkernas geografiska läge inte alltid var intressant för mottagarna171. Ett par länsstyrelser ger exempel på fall där uppgörelser inte blivit av eller skjutits upp för att det saknats lämpliga bytesmarksförslag.172 marker återfinns till i de två nordligaste skogsregionerna (nordboreal och sydboreal region), medan av bolagets mark är beläget i den sydligaste regionen (nemoral region).173 Enligt svarade bytesmarken, av naturliga skäl, mot genomsnittliga hektar skogsmark, medan naturreservatens genomsnittliga volym virke per hektar skogsmark var mer än dubbelt så hög.174 Därför räckte inte ersättningsmarkens hektarvärde till målet om skyddad mark.175 Resultaten av markbytesaffärerna åren 2013–2015 presenterades i en bilaga till återrapportering om åtgärder för biologisk mångfald.176 En kartbild över samtliga reservatsobjekt förvärvade mellan 2013–2015 visade att antalet affärer var fler i norra än . I den sydligaste regionen var det endast som myndigheten gjort markbytesaffärer med. Däremot saknades uppgifter i återrapporteringen om hur arealerna av markbytesaffärerna fördelade sig mellan olika regioner i . arbetar med en rapport om resultaten av som beräknas färdigställas . Av de uppgifter tagit del av från 169Naturvårdsverket, Återrapportering – Åtgärder för biologisk mångfald 2012–2014, Bilaga 1 Ersättningsmark för skydd av natur – bra affär, s. 15. 170Naturvårdverket, Preliminära uppgifter hämtade från rapportutkast om skydd av natur med ersättningsmark – genomförande och resultat av , s. 7. 172Svar från länsstyrelserna på frågor om arbetet med skydd av skog, . 173Naturvårdverket, Preliminära uppgifter hämtade från rapportutkast om skydd av natur med ersättningsmark – genomförande och resultat av . I utkastet hänvisar till uppgifter på som redovisar bolagets innehav av produktiv skogsmark (hektar) per län avseende . 174E-post från , . 175Intervjuer vid , och . 176Naturvårdsverket, Återrapportering – Åtgärder för biologisk mångfald 2012–2014, Bilaga 1 Ersättningsmark för skydd av natur – bra affär. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N arbetsmaterial framgår att av den totala förvärvade arealen produktiv skogsmark inom återfinns i de två nordligaste skogsregionerna i . återfinns i den sydligaste regionen (d.v.s. nemoral region i figur 1).177 efterfrågar nya paket med ersättningsmark för att bättre möta behoven av att skydda värdefulla skogar,178 men framhåller att urvalet av ny ersättningsmark bör ske i samråd med myndigheten.179 Flera länsstyrelser efterlyser också liknande lösningar med ersättningsmark, eftersom detta var uppskattat både av myndigheter och skogssektorn och upplevdes som ett effektivt sätt att arbeta med formellt skydd, i synnerhet gentemot stora skogsägare.180 Frågan om ersättningsmark tas upp i budgetpropositionerna . Enligt regeringens bedömning kommer ytterligare ersättningsmarker underlätta måluppfyllelsen för att kunna uppnå målet för formellt skydd av skog och våtmarker.181 Vidare skriver regeringen i budgetpropositionerna att man kommer att analysera hur användningen av ersättningsmark för att skydda värdefulla skogar har fungerat och hur metoden kan utvecklas.182 För att ytterligare mark ska kunna frigöras från krävs ett nytt riksdagsbeslut.183 bedömning är att de ersättningsmodeller som används inte nödvändigtvis ger förutsättningar för att skydda områden på ett kostnadseffektivt sätt. Vid bildande av naturreservat och biotopskydd utgår ofta intrångsersättning, som uppgår till av marknadsvärdet av de användarrestriktioner intrånget medför. Markägarens rätt till intrångsersättning är grundlagsskyddad. För att åstadkomma ett kostnadseffektivt skydd ställs höga krav på områdenas kvalitet. Därför är det viktigt med en strategisk planering och prioritering så att områden som skyddas via har höga skyddsvärden. bedömning är att det finns en risk att skyddet i vissa fall görs mer omfattande och därmed dyrare än vad som krävs för att uppnå syftet med skyddet. Mot bakgrund av den höjning av ersättningen vid expropriation och andra åtgärder som genomfördes , bör markägaren inte längre, genom att hänvisa till osäkerheter i marknadsvärdet eller individuella värden, kunna förhandla upp den fastställda intrångsersättningen. Vid bildande av naturreservat bör det alltid 177Naturvårdverket, Preliminära uppgifter hämtade från rapportutkast om skydd av natur med ersättningsmark – genomförande och resultat av , s. 26. 178Intervjuer vid , och . 179Naturvårdverket, Preliminära uppgifter hämtade från rapportutkast om skydd av natur med ersättningsmark – genomförande och resultat av , s. 111. 180Svar från länsstyrelserna på frågor om arbetet med skydd av skog, . 2016/17:1, bet. 2016/17:MJU1, rskr. 2016/17:116. 182Ibid, samt prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115. 183Intervju vid Miljö- och , . R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T A V V Ä R D E F U L L S K O G noggrant utvärderas i hur stor utsträckning mindre skyddsvärd mark ska inkluderas i reservatet, eller om syftet med skyddet kan uppfyllas på alternativt sätt, utan att intrångsersättning utbetalas. Trots att har framhållit att naturvårdsavtal i vissa fall kan vara en lämpligare och mer kostnadseffektiv skyddsform minskar myndigheternas användning av avtalsformen. Enligt finns därför anledning att se över hur de ekonomiska incitamenten hos markägare att teckna naturvårdsavtal kan stärkas i syfte att öka användningen av skyddsformen. På grund av att användningen av avtalsformen varierar mellan myndigheter och län bedömer dock att den låga användningen av naturvårdsavtal delvis även kan bero på att vissa myndigheter har bristande erfarenhet av skyddsformen. Vidare bedömer att arbetsmetoden Nya Komet, i dess nuvarande utformning, saknar förutsättningar att vara kostnadseffektiv. Både skyddsformer och ersättningsformer är desamma, men naturvärdena är ofta lägre i områden initierade genom Nya Komet jämfört med det traditionella skyddsarbetet. Om Nya Komet ska kunna utgöra ett komplement till traditionellt skyddsarbete behöver det utgå ifrån andra typer av avtalslösningar än , dvs.