prop · H503292 · 2018-09-04 00:00:00 — (8)uppmanade i sin resolution av om bankunionen (2) kommissionen att lägga fram förslag för att ytterligare minska de rättsliga riskerna för krav enligt principen om ”inte sämre villkor för borgenär”, och i sina slutsatser av uppmanade rådet kommissionen att lägga fram ett förslag om en gemensam strategi för rangordningen av bankkreditgivare i syfte att förbättra rättssäkerheten i händelse av resolution. (9)Det är därför nödvändigt att undanröja de betydande hindren för den inre marknadens funktion och undvika snedvridningar av konkurrensen till följd av avsaknad av harmoniserade unionsregler om rangordning av bank kreditgivare och förhindra att sådana hinder och snedvridningar uppstår . Därför är den lämpliga rättsliga grunden för detta direktiv artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. (10)För att minimera kostnaderna för att efterleva efterställningskravet och eventuella negativa effekter på finansierings kostnader bör detta direktiv tillåta medlemsstaterna att i förekommande fall behålla den befintliga klassen ordinarie prioriterade skulder utan säkerhet, som är mindre kostsamma för institut att emittera än alla andra efterställda (1) och rådets direktiv /36/EU av om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv /87/EG och om upphävande av direktiv /48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338). (2) Ännu ej offentliggjord i EUT. L 345/98 Europeiska unionens officiella tidning För att öka möjligheterna att försätta institut i resolution bör det i detta direktiv inte desto mindre krävas att medlemsstaterna skapar en ny klass av underordnade prioriterade skulder som vid insolvens bör rangordnas före kapitalbasinstrument och sådana efterställda skulder som inte kan räknas som kapitalbasinstrument, men efter andra prioriterade skulder. Det bör fortsatt stå institut fritt att emittera skuld i både klassen prioriterade skulder och klassen underordnade prioriterade skulder. Av dessa två klasser bör, utan att det påverkar andra alternativ och undantag i TLAC-standarden för att uppfylla efterställningskravet, endast klassen underordnade prioriterade skulder vara kvalificerad att uppfylla efterställningskravet. Detta syftar till att göra det möjligt för institut att använda den mindre kostsamma skuldklassen ordinarie prioriterade skulder för sin finansiering eller av andra operativa skäl och att emittera skuld i den nya klassen underordnade prioriterade skulder för att få tillgång till finansiering som efterställningskravet efterlevs. Medlemsstaterna bör ha möjlighet att skapa flera klasser för andra ordinarie skulder utan säkerhet, under förutsättning att de, utan att det påverkar andra alternativ och undantag som föreskrivs i TLAC-standarden, säkerställer att endast klassen underordnade prioriterade skuldinstrument är kvalifi cerad att uppfylla efterställningskravet. (11)För att säkerställa att den nya klassen underordnade prioriterade skuldinstrument uppfyller de kvalificeringskriterier som beskrivs i TLAC-standarden och fastställs i direktiv /59/EU, och därigenom ökar rättssäkerheten, bör medlemsstaterna säkerställa att dessa skuldinstrument har en ursprunglig avtalsenlig löptid , inte innehåller några inbäddade derivat och inte själva är derivat, och att den relevanta avtalsenliga dokumentationen som avser emissionen av dem och, i förekommande fall, prospektet uttryckligen hänvisar till deras lägre prioritet vid normala insolvensförfaranden. Skuldinstrument med rörlig ränta som härletts från en allmänt använd referens ränta, såsom Euribor eller , och skuldinstrument som inte är angivna i emittentens nationella valuta, förutsatt att kapitalbeloppet, återbetalningen och räntan är angivna i samma valuta bör inte anses vara skuldinstrument med inbäddade derivat endast på grund av dessa egenskaper. Det här direktivet bör inte påverka eventuella krav i nationell rätt på att registrera skuldinstrument i emittentens företagsregister för att skulderna ska uppfylla de villkor för underordnade prioriterade skuldinstrument som anges i det här direktivet. (12)För att öka rättssäkerheten för investerare bör medlemsstaterna säkerställa att ordinarie skuldinstrument utan säkerhet och övriga ordinarie skulder utan säkerhet som inte är skuldinstrument ges högre prioritet i den nationella insolvensrätten än den nya klassen underordnade prioriterade skuldinstrument. Medlemsstaterna bör också säker ställa att den nya klassen underordnade prioriterade skuldinstrument ges högre prioritet än kapitalbasinstrument och prioriteten hos alla efterställda skulder som inte räknas som kapitalbas. (13)Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att fastställa harmoniserade regler för insolvensrangordningen av skuldinstrument utan säkerhet vid tillämpning av unionens ram för återhämtning och resolution och framför allt att effektivisera skuldnedskrivningsordningen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitets principen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. Detta direktiv bör i synnerhet inte påverka andra alternativ eller undantag som anges i TLAC-standarden för uppfyllandet av efterställningskravet. (14)Det är lämpligt att de ändringar av direktiv /59/EU som föreskrivs i det här direktivet tillämpas på fordringar utan säkerhet som härrör från skuldinstrument som emitterats på eller efter den dag då det här direktivet börjar tillämpas. Av rättssäkerhetsskäl och för att så mycket som möjligt minska övergångskostnaderna är det dock nödvändigt att införa lämpliga skyddsåtgärder vad gäller insolvensrangordningen av fordringar som härrör från skuldinstrument som har emitterats före detta datum. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att insolvensrang ordningen av alla utestående fordringar utan säkerhet som härrör från skuldinstrument som institut har emitterat före detta datum regleras av medlemsstaternas lagstiftning såsom den hade antagits per . I den utsträckning som viss nationell lagstiftning såsom den hade antagits per redan möjliggör för instituten att emittera efterställda skulder bör en del eller alla utestående fordringar utan säkerhet som härrör från skuldinstrument som emitterats före den dag då detta direktiv börjar tillämpas kunna ha samma insolvensrangordning som de underordnade prioriterade skuldinstrument som emitterades enligt villkoren i detta direktiv. Dessutom bör medlemsstaterna efter och före den dag då detta direktiv träder i kraft kunna anpassa sin nationella lagstiftning som reglerar rangordningen vid normala insolvensförfaranden för fordringar utan säkerhet som härrör från skuldinstrument som emitterats efter den dag då sådan lagstiftning började tillämpas för att uppfylla de villkor som fastställs i detta direktiv. I sådana fall bör endast de fordringar utan säkerhet som härrör från skuldinstrument som emitterats innan denna nya nationella lagstiftning började tillämpas fortsätta att regleras av medlemsstaternas lagstiftning såsom den hade antagits per . Europeiska unionens officiella tidning L 345/99 (15)Detta direktiv bör inte hindra medlemsstaterna från att föreskriva att detta direktiv bör fortsätta att tillämpas när de utfärdande enheterna inte längre omfattas av unionens ram för återhämtning och resolution, särskilt eftersom de avyttrar sin kredit- eller investeringsverksamhet till en tredje man. (16)Det här direktivet harmoniserar rangordningen av fordringar utan säkerhet som härrör från skuldinstrument vid normala insolvensförfaranden och omfattar inte insolvensrangordningen av insättningar utöver befintliga tillämp liga bestämmelser i direktiv /59/EU. Det här direktivet påverkar därför inte tillämpningen av medlemsstater nas befintliga eller framtida nationella lagstiftning som reglerar normala insolvensförfaranden omfattande insol vensrangordningen av insättningar, i den mån denna rangordning inte harmoniseras genom direktiv /59/EU, oavsett vilket datum insättningarna gjordes. bör kommissionen se över tillämp ningen av direktiv /59/EU vad gäller insättningarnas rangordning vid insolvens, och särskilt bedöma om direktivet behöver ändras ytterligare. (17)För att säkerställa rättssäkerhet för marknaderna och för enskilda institut och för att underlätta den praktiska tillämpningen av skuldnedskrivningsverktyget bör detta direktiv träda i kraft dagen efter det att det offentliggörs. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Ändringar av direktiv /59/EU Direktiv /59/EU ska ändras på följande sätt: 1.I artikel 2.1 ska led 48 ersättas med följande: ”48. i)vid tillämpning av artikel och j, obligationer och andra former av överlåtbara skuldförbindelser, in strument som skapar eller bekräftar en skuld samt instrument som ger rätt att förvärva skuldinstrument, och ii)vid tillämpning av artikel 108, obligationer och andra former av överlåtbara skuldförbindelser samt instrument som skapar eller bekräftar en skuld.” 2.Artikel 108 ska ersättas med följande: 1.Medlemsstaterna ska säkerställa följande i deras nationella lagstiftning som reglerar normala insolvensförfaran a)Att följande ges samma prioritet, som är högre än den prioritet som ges fordringar från ordinarie borgenärer utan säkerhet: i)Den del av kvalificerade insättningar från fysiska personer och mikroföretag samt små och medelstora företag som överstiger den garantinivå som avses i artikel 6 i direktiv /49/EU. ii)Insättningar som skulle utgöra kvalificerade insättningar från fysiska personer och mikroföretag samt små och medelstora företag om de inte hade gjorts genom filialer belägna utanför unionen av institut som är etablerade inom unionen. b)Att följande ges samma prioritet, som är högre än den prioritet som ges enligt led a: i)Garanterade insättningar. ii)Insättningsgarantisystem som ersätter rättigheterna och skyldigheterna för garanterade insättare vid insolvens. 2.Medlemsstaterna ska, för enheter som avses i artikel 1.1 första stycket a–d, säkerställa att ordinarie fordringar utan säkerhet, i deras nationella lagstiftning som reglerar normala insolvensförfaranden, ges högre prioritet än ford ringar utan säkerhet som härrör från skuldinstrument som uppfyller följande villkor: a)Den ursprungliga avtalsenliga löptiden för skuldinstrumenten är . b)Skuldinstrumenten innehåller inga inbäddade derivat och är inte själva derivat. c)Den relevanta avtalsenliga dokumentation och, i tillämpliga fall, de prospekt som avser emissionen hänvisar uttryckligen till den lägre prioriteten enligt denna punkt. L 345/100 Europeiska unionens officiella tidning 3.Medlemsstaterna ska säkerställa att fordringar utan säkerhet som härrör från skuldinstrument som uppfyller de villkor som anges i punkt 2 a, b och c i den här artikeln ges högre prioritet i deras nationella lagstiftning som reglerar normala insolvensförfaranden än fordringar som härrör från instrument som avses i artikel 48.1 a–d. 4.Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 5 och 7 ska medlemsstaterna säkerställa att deras nationella lagstiftning som reglerar normala insolvensförfaranden såsom den hade antagits per är till lämplig på rangordningen vid normala insolvensförfaranden för fordringar utan säkerhet som härrör från skuld instrument som emitteras av enheter som avses i artikel 1.1 första stycket a–d i det här direktivet före dagen då de åtgärder i nationell lagstiftning som införlivar och rådets direktiv (EU) 2017/2399 (*) träder i kraft. 5.Om en medlemsstat efter och före antog en nationell lag som reglerar rangordningen vid normala insolvensförfaranden för fordringar utan säkerhet som härrör från skuldinstrument som emitterats efter den dag då en sådan nationell lag börjar tillämpas, ska punkt 4 inte tillämpas på fordringar som härrör från skuldinstrument som emitterats efter den dag då den nationella lagen börjar tillämpas, förutsatt att samtliga följande villkor är uppfyllda: a)Den nationella lagen föreskriver att ordinarie fordringar utan säkerhet, för enheter som avses i artikel 1.1 första stycket a–d, vid normala insolvensförfaranden ges högre prioritet än fordringar utan säkerhet som härrör från skuldinstrument som uppfyller följande villkor: i)Den ursprungliga avtalsenliga löptiden för skuldinstrumenten är . ii)Skuldinstrumenten innehåller inga inbäddade derivat och är inte själva derivat. iii)Den relevanta avtalsenliga dokumentation och i förekommande fall det prospekt som avser emissionen hänvisar uttryckligen till den lägre prioriteten enligt den nationella lagen. b)Den nationella lagen föreskriver att fordringar utan säkerhet som härrör från skuldinstrument som uppfyller villkoren i led a i detta stycke vid normala insolvensförfaranden ges högre prioritet än fordringar som härrör från sådana instrument som avses i artikel 48.1 a–d. Den dag då de åtgärder i nationell lagstiftning genom vilka direktiv (EU) 2017/2399 införlivas träder i kraft ska de fordringar utan säkerhet som härrör från sådana skuldinstrument som avses i led b i första stycket ges samma prioritet som den som avses i punkterna 2 a, 2 b, 2 c och 3 i denna artikel. 6.Skuldinstrument med rörlig ränta som härletts från en allmänt använd referensränta och skuldinstrument som inte är angivna i emittentens nationella valuta, förutsatt att kapitalbeloppet, återbetalningen och räntan är angivna i samma valuta, ska vid tillämpning av punkt 2 b och punkt 5 första stycket led a ii inte endast på grund av dessa egenskaper anses vara skuldinstrument med inbäddade derivat. 7.De medlemsstater som före har antagit en nationell lag som reglerar normala insolvens förfaranden varigenom ordinarie fordringar utan säkerhet som härrör från skuldinstrument som emitteras av enheter som avses i artikel 1.1 första stycket a–d delas in i två eller fler olika rangordningar, eller varigenom prioriteten för ordinarie fordringar utan säkerhet som härrör från sådana skuldinstrument ändras i förhållande till alla övriga ordinarie fordringar utan säkerhet med samma prioritet, får föreskriva att skuldinstrument med den lägsta prioriteten bland dessa ordinarie fordringar utan säkerhet ges samma prioritet som den som ges fordringar som uppfyller villkoren i punkterna 2 a, 2 b, 2 c och 3 i den här artikeln. (*)och rådets direktiv (EU) 2017/2399 av om ändring av direktiv /59/EU vad gäller rangordningen av skuldinstrument utan säkerhet i en insolvenshierarki (EUT L 345, 27.12.2017, s. 96).” 1.Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv . De ska genast underrätta kommissionen om detta. Europeiska unionens officiella tidning L 345/101 Medlemsstaterna ska tillämpa dessa åtgärder från och med den dag då de träder i kraft i den nationella lagstiftningen. 2.När en medlemsstat antar de bestämmelser som avses i punkt 1 ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda. 3.Punkt 2 ska inte tillämpas i de fall där de nationella bestämmelser i medlemsstaterna som är i kraft före den dag då detta direktiv träder i kraft är förenliga med detta direktiv. I sådana fall ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om detta. 4.Medlemsstaterna ska till kommissionen och Europeiska bankmyndigheten överlämna texten till de centrala bestäm melser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. ska kommissionen se över tillämpningen av artikel 108.1 i direktiv /59/EU. Kom missionen ska särskilt bedöma om direktivet behöver ändras ytterligare med avseende på insättningarnas rangordning vid insolvens. Kommissionen ska överlämna en rapport om detta till och rådet. Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) Härigenom föreskrivs1 att 18 § förmånsrättslagen (1970:979)2 ska ha följande lydelse. 2017/18:292 Bilaga 2 Fordringar som inte är förenade Fordringar som inte är förenade med förmånsrätt har inbördes lika med förmånsrätt har inbördes lika En borgenär kan dock enligt Fordringar som är hänförliga fordringsavtalet ha rätt till betal- till skuldinstrument som avses i ning först efter övriga borgenärer. 21 kap. 15 § 3 b lagen (2015:1016) om resolution tas dock ut efter fordringar enligt första meningen. En borgenär kan vidare enligt fordringsavtalet ha rätt till betal- ning först efter övriga borgenärer. Har en fordran särskild förmånsrätt i viss egendom men räcker egendomen inte för att betala fordringen, behandlas återstoden av denna som en fordran utan sådan förmånsrätt. Denna lag träder i kraft . Jfr och rådets direktiv /2399/EU av om ändring av direktiv /59/EU vad gäller rangordningen av skuldinstrument utan säkerhet i Lagen omtryckt 1975:1248. Senaste lydelse 2008:988. 2017/18:292 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i lagen (2014:966) om kapitalbuffertar Härigenom föreskrivs1 att 1 kap. 2 § lagen (2014:966) om kapitalbuffertar ska ha följande lydelse. I denna lag betyder 1. blandade finansiella moder- holdingföretag inom EES: företag holdingföretag inom EES: företag som avses i artikel 4.33 i Europa- som avses i artikel 4.1.33 i Europa- parlamentets och rådets förordning parlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av (EU) nr 575/2013 av 2013 om tillsynskrav för kredit- 2013 om tillsynskrav för kredit- och om ändring av förordning (EU) och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (tillsynsförordningen), nr 648/2012 (tillsynsförordningen), 2. dotterföretag: sådant företag 2. dotterföretag: sådant företag som avses i artikel 4.16 i tillsyns- som avses i artikel 4.1.16 i till- 3.EES: Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 4.ESRB: enligt och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, 5. finansiella moderholdingföre- tag inom EES: företag som avses i tag inom EES: företag som avses i artikel 4.31 i tillsynsförordningen, 6. institut: kreditinstitut enligt lagen (2004:297) om bank- och finansi- eringsrörelse, och värdepappersbolag, 7. kapitaltäckningsdirektivet: och rådets direktiv 2013/36/EU av om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv /87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG, 8. kärnprimärkapital: kapital som avses i artikel 50 i tillsynsförord- 9. moderinstitut inom EES: före- 9. moderinstitut inom EES: före- tag som avses i artikel 4.68 i till- tag som avses i artikel 4.1.29 i till- 1 Jfr och rådets direktiv /36/EU av om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv /87/EG och om upphävande av direktiv /48/EG och 2006/49/EG. 2 Senaste lydelse 2017:1150. 10. på grupp- eller undergruppsnivå: det sätt som institut i enlighet med bestämmelser om tillsyn på gruppnivå i artiklarna 6–24 i tillsynsförord- ningen ska uppfylla ställda krav, 11.systemrisk: risk för en störning i det finansiella systemet som kan få allvarliga negativa konsekvenser för det finansiella systemet och samhällsekonomin, 12.systemviktigt institut: ett institut vars fallissemang eller bristande funktion kan leda till systemrisk, 13.tillsynsförordningen: och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, 14.totalt riskvägt exponeringsbelopp: det belopp som avses i artikel 92 i tillsynsförordningen, 15.värdepappersbolag: ett värdepappersföretag som avses i artikel 4.1.2 i tillsynsförordningen när det är ett svenskt aktiebolag, och 16.värdeöverföringar kopplade till kärnprimärkapitalet: a)utbetalning i form av en kontant utdelning, b)fondemission eller partiell fondemission eller överföring eller utdelning av helt eller delvis betalda fondaktier eller andra kapitalinstrument som anges i artikel 26.1 a i tillsynsförordningen, c)inlösen eller uppköp av egna aktier eller andelar eller andra kapitalinstrument som anges i artikel 26.1 a i tillsynsförordningen, d)återbetalning av belopp som utbetalas med anknytning till kapitalinstrument som anges i artikel 26.1 a i tillsynsförordningen, e)en överföring eller utdelning av poster som avses i artikel 26.1 b-e i tillsynsförordningen. Denna lag träder i kraft . Om åtgärderna i 1 och 2 inte är tillräckliga, ska de kvalificerade skulderna skrivas ned eller konverteras till aktier eller andra äganderättsinstrument i följande ordning:a) andra efterställda skulder än de relevanta kapitalinstrumenten,b) skuldinstrument som inte är derivat eller innefattar derivat och vars ursprungliga löptid är , om borgenärens rätt till betalning enligt förmånsrättslagen (1970:979) för en fordran som är hänförlig till ett sådant instrument framgår av det avtal och, i förekommande fall, prospekt som avser emissionen av instrumentet,c) enligt förmånsrättsordningen i omvänd ordning. 2017/18:292 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i lagen (2015:1016) om resolution Härigenom föreskrivs1 att 21 kap. 15 § lagen (2015:1016) om resolution ska ha följande lydelse. För att skuldnedskrivning eller konvertering ska ske med totalbeloppet enligt 13 §, ska vidta följande åtgärder: 1.Först ska någon av de åtgärder som anges i 16 kap. vidtas beträffande aktier eller andelar i företaget i resolution. 2.Därefter ska de relevanta kapitalinstrumenten skrivas ned eller konverteras till aktier eller andra äganderättsinstrument i följande ordning: a) övriga primärkapitalinstrument, b) supplementärkapitalinstrument. Om åtgärderna i 1 och 2 inte är tillräckliga, ska de kvalificerade skulderna skrivas ned eller konverteras till aktier eller andra äganderättsinstrument enligt förmånsrättsordningen. Denna lag träder i kraft . 1 Jfr och rådets direktiv /2399/EU av om ändring av direktiv /59/EU vad gäller rangordningen av skuldinstrument utan säkerhet i 2017/18:292 Bilaga 3 riksbank, , Förvaltningsrätten i , , , , vid , vid , , , Föreningen , , , och . 2017/18:292 Bilaga 4 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet Förbättrade förutsättningar för effektiv resolution av banker Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979), 2.lag om ändring i lagen (2014:966) om kapitalbuffertar, 3.lag om ändring i lagen (2015:1016) om resolution. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet och departementssekreteraren . Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Parallelluppställning över genomförandet i svensk rätt av och rådets direktiv (EU) 2017/2399/EU av om ändring av direktiv /59/EU vad gäller rangordningen av skuldinstrument utan säkerhet i en insolvenshierarki En uttrycklig bestämmelse med detta inne- håll är inte nödvändig, se författnings- kommentaren till 21 kap. 15 § lagen (2015:1016) om resolution 1.2. och 1.3 18 § förmånsrättslagen och 21 kap. 15 § lagen (2015:1016) om resolution samt författningskommentarerna till de bestäm- Kräver inga genomförandeåtgärder, se En uttrycklig bestämmelse med detta inne- håll är inte nödvändig, se författnings- kommentaren till 21 kap. 15 § lagen (2015:1016) om resolution 2017/18:292 Bilaga 5 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , Y , M , , , Hellmark , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Förbättrade förutsättningar för effektiv resolution av banker