prop · H503154 · 2018-03-13 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:154 Journalistik i hela landet Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att det införs två nya former av mediestöd. Det ena stödet avser att stärka lokal journalistik i områden som saknar eller har svag journalistisk bevakning. Det andra stödet är ett utvidgat innovations- och utvecklingsstöd. Stöden har som övergripande syfte att stärka demokratin genom att främja allmänhetens tillgång till oberoende nyhetsförmedling i hela landet via en mångfald av allmänna nyhetsmedier med redaktionellt innehåll av hög kvalitet. I propositionen föreslås också en höjning av driftsstödet för hög- och medelfrekventa tidningar och en höjning av distributionsstödet . Vidare föreslår regeringen en förlängning av presstödsförordningens (1990:524) giltighetstid. De nya stödformerna för stärkt lokaljournalistik och utvidgat innovations- och utvecklingsstöd är en del av en utveckling mot ett mer teknikneutralt stödsystem som bör omfatta även ett mer långsiktigt hållbart produktions- eller driftsstöd. De nya stödformerna, höjningarna av stödnivåerna och förlängningen av giltighetstid behöver godkännas av Europeiska kommissionen innan de kan träda i kraft. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Allmänt om presstödet........................................................ Förordningen om utvecklingsstöd ...................................... Behovet av nya mediepolitiska insatser ............................................ Utgångspunkter för nya mediepolitiska insatser................. 4.2Medieutredningen har analyserat konsekvenserna av 4.3En bred mediepolitik för att värna och stärka det demokratiska samhällets funktionssätt ............................. Det finns behov av nya stödformer .................................. Nya former av mediestöd................................................................ Utgångspunkter för de nya stödformerna ......................... 5.2Bestämmelser om de nya stödformerna bör införas i en ny förordning ............................................................... 5.3Nytt stöd för att stärka lokaljournalistik och utvidgat innovations- och utvecklingsstöd ..................................... 5.4Ökad tillgänglighet och andra tröskelkrav för de nya formerna av mediestöd ..................................................... byter namn till mediestödsnämnden ................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Behovet av nya och förändrade stödformer...................... Konsekvenser för företag ................................................. Konsekvenser för staten ................................................... Utdrag ur sammanfattning av betänkandet En gränsöverskridande mediepolitik – för upplysning, engagemang och ansvar (SOU 2016:80) i för denna proposition relevanta delar ............................................... Förteckning över remissinstanserna (SOU 2016:80)........ Sammanfattning av Myndigheten för tillgängliga mediers skrivelse Underlag till beredning av nytt mediestöd (Ku 2017/019323/MF) .................................... Sammanfattning av Myndigheten för press, radio och tv:s skrivelse Underlag till beredningen av nytt mediestöd (Ku2017/019323/MF) .................................... Myndigheten för press, radio och tv:s förslag till utformning av ett krav på tillgänglighet (Ku2017/019323/MF)...................................................... Förteckning över remissinstanserna om grundläggande krav på tillgänglighet (Ku2017/019323/MF)...................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om 1nya former av mediestöd för att täcka geografiska områden som är journalistiskt svagt bevakade (avsnitt 5.1 och 5.3), 2ett utvidgat innovations- och utvecklingsstöd (avsnitt 5.1 och 5.3), och 3höjningar av stödnivåer för drifts- och distributionsstöd och förlängning av presstödsförordningens giltighetstid (avsnitt 6). Ärendet och dess beredning fick en särskild utredare (2015:01) i uppdrag att analysera behovet av nya mediepolitiska insatser när presstödet i dess nuvarande form upphör och att lämna förslag till utformning av nya verktyg (dir. 2015:26). (dir. 2016:14) Utredningen antog namnet . Parallellt med arbete har regeringen genomfört ändringar av det nuvarande presstödet. regeringen propositionen Statens stöd till dagspressen (prop. 2014/15:88) till med vissa förbättringar av presstödet. en lämnade regeringen förslag på höjda stödnivåer för driftsstö- det och införande av ett nytt utvecklingsstöd för allmänna nyhets- tidningar (utg.omr. 1 s. 142 f.). Europeiska kommissionen beslutade den att godkänna en treårig förlängning av presstödet med de av regeringen föreslagna förändringarna. 2015, genom förordning presstödsförordningen (1990:524), om förändrade stödnivåer för hög- och medelfrekventa dagstidningar med verkan från och om förlängning av presstödsförordningens giltighetstid t.o.m. den Nytt utvecklingsstöd på medieområdet anmäldes i till Europeiska kommissionen. Regeringen har, efter Europeiska kommissionens godkännande, utfärdat förordning (2016:137) om utvecklingsstöd till tryckta allmänna nyhetstidningar I budgetpropositionen lämnade regeringen förslag på höjda stödnivåer för endagstidningar. regeringen beslutat om förordning (2016:1247) om ändring av presstödsförordningen (1990:524). borgarna & medierna: En digital värld av rättigheter, skyldigheter – möjligheter och ansvar (SOU 2015:94). utredningen forskningsantologin , medierna & marknaden: forskningsantologi om en demokrati i förändring (SOU 2016:30). betänkandet En gränsöverskridande mediepolitik: För upplysning, engagemang och ansvar (SOU 2016:80). Ett utdrag ur utredarens egen sammanfattning av slutbetänkandet finns i bilaga 1. remissbehandlats vad avser förslagen i kapitel 7 och materialet i betänkandet som ligger till grund för dessa förslag. remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttran- dena finns tillgänglig i (dnr Ku2016/02492/MF). lämnade en begäran till Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) och Myndigheten för till- gängliga medier (MTM) om underlag om möjliga tekniker för tillgäng- liggörande samt mediernas förutsättningar för sådant tillgängliggörande. Myndigheterna redovisade sina underlag . kompletterade underlaget med förslag till författ- En sammanfattning av MTM:s underlag finns i bilaga 3. sammanfattning av MPRT:s underlag finns i bilaga 4 och en samman- 2017/18:154 fattning av myndighetens författningsförslag finns i bilaga 5. Myndigheternas underlag har remissbehandlats. I remissen ville regeringen ha synpunkter på myndigheternas underlag om tillgänglighet och MPRT:s författningsförslag. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ku2017/01932/MF). Presstödet regleras i presstödsförordningen (1990:524) och består av två delar, driftsstödet och distributionsstödet. Till förordningen hör också en bilaga i vilken det redogörs för kommunernas indelning i s.k. blockregioner. I förordningen (2016:137) om utvecklingsstöd till tryckta allmänna nyhetstidningar finns bestämmelser om statsbidrag för utveckling av elektroniska publiceringstjänster. För preciseringar av bestämmelserna i presstödsförordningen och förordningen om utvecklingsstöd finns Myndigheten för press, radio och tv:s föreskrifter om presstöd (MPRTFR 2016:1) och utvecklingsstöd (MPRTFS 2016:2). Därtill har presstödsnämnden också fattat olika principbeslut som ligger till grund för bedömningar i vissa frågor. prövar ansökningar om presstöd och beslutar om en tidning har rätt till stöd. Nämnden är ett självständigt beslutande organ inom Myndigheten för press, radio och tv. Presstödet har varit föremål för Europeiska kommissionens granskning och godkännande vid ett flertal tillfällen. Den nuvarande presstödsförordningen är godkänd av kommissionen fram till och förordningen om utvecklingsstöd är godkänd fram till . I 1 kap. presstödsförordningen finns inledande bestämmelser för presstödet. Bland annat stadgar 1 kap. 4 § i vilka former som stödet kan ges. I 1 kap. 6 § definieras olika begrepp som används i förordningen. En dagstidning definieras som en allmän nyhetstidning eller publikation av dagspresskaraktär med reguljär nyhetsförmedling eller allmänpolitisk opinionsbildning. Den ska normalt komma ut med minst ett nummer och ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet på svenska samt i huvudsak distribueras inom landet. Av bestämmelsen framgår också att tidningens egna redaktionella innehåll ska utgöra av det totala redaktionella innehållet. I 2 kap. finns bestämmelser om driftsstödet. I 1 och 3 §§ anges grundläggande villkor för att en dagstidning ska vara berättigad till allmänt driftsstöd. Den ska bl.a. ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar, dess totalupplaga ska i huvudsak vara abonnerad och täckningsgraden får inte överstiga . Av 2 kap. 2 § framgår att det allmänna driftsstödet till hög- och medelfrekventa dagstidningar beräknas genom att tidningarnas veckovolym, uttryckt i tusental exemplar, multipliceras med en fastställd bidragssats. I 2 kap. 4 och 5 §§ anges hur det allmänna driftsstödet till lågfrekventa dagstidningar beräknas. I 2 kap. 7, 8 och 10 §§ finns bestämmelser för begränsat driftsstöd. Allmänt gäller att driftsstödet utbetalas i relation till tidningarnas upplagor. Bestämmelsen i 2 kap. 11 § riktar sig till dagstidningar som ges ut på minoritetsspråk. Enligt paragrafen ska en tidning vars text inte i huvudsak är skriven på svenska, i fråga om rätt till driftsstöd, likställas med dagstidning, om tidningen 1) uppfyller övriga i 1 kap. 6 § angivna förutsättningar för dagstidning, 2) vänder sig till språkliga minoriteter i , 3) har sin huvudredaktion i , och 4) till av den abonnerade upplagan är spridd i . Enligt 2 kap. 11 a § får driftsstödet för elektroniskt distribuerade dagstidningar jämkas om det är skäligt med hänsyn till kostnaderna för produktion och distribution. Av 2 kap. 12 § framgår att bedömningen av om en tidning uppfyller kraven för driftsstöd ska göras med utgångspunkt i förhållandena under det kalenderår som föregår det år för vilket bidrag söks. I 2 kap. 15 § anges vad som gäller för tidningar som har varit berättigade till driftsstöd men som är kvalificerade för sådant, t.ex. på grund av att kravet på högsta hushållstäckning har överskridits. I 2 kap. finns också bestämmelser om att det sammanlagda stödet till en dagstidning inte får överstiga en viss andel av de rörelsekostnader som är förknippade med utgivningen av den stödberättigade tidningen (stödintensitet). Vid sidan av driftsstödet finns det ett distributionsstöd som ska fungera som en stimulans för att motivera större tidningsföretag att medverka i en samdistribution med mindre tidningar. Bestämmelser om distributionsstödet finns i 4 kap. presstödsförordningen. I 4 kap. 1–3 §§ anges övergripande villkor för distributionsstödet. I 4 kap. 4–7 §§ anges villkor för förmedling av distributionsstöd. I 4 kap. 8 § anges den årliga storleken på stödet. I 5 kap. presstödsförordningen finns vissa administrativa och övriga bestämmelser. Bland annat framgår av 5 kap. 3 a § att ett tidningsföretag som har beviljats driftsstöd för en dagstidning i efterhand ska lämna in en redovisning till nämnden om hur stödet har använts och vilka kostnader det har täckt. Nämnden ska med utgångspunkt i lämnad redovisning kontrollera att driftsstödet används i överensstämmelse med 2017/18:154 förordningen. Vidare anges i 5 kap. 3 b § att nämnden får besluta att ett stöd enligt förordningen tills vidare inte ska betalas ut, om det kan antas att stödet har beviljats på grund av felaktiga uppgifter eller att rätt till stödet av annan anledning saknas. I 2 kap. 17 § och 4 kap. 9a § finns bestämmelser om återbetalning och återkrav. I 5 kap. 4 § anges att presstödsnämndens beslut inte får överklagas. Det finns också en bestämmelse i 5 kap. 3 § enligt vilken gäller att presstödsnämnden vid tillämpningen av förordningen inte får ta hänsyn till vare sig tidningens politiska inställning eller dess ställningstagande i enskilda frågor. Av 5 kap. 5 § framgår att Myndigheten för press, radio och tv får meddela föreskrifter om verkställigheten av förordningen. I förordningen om utvecklingsstöd till tryckta allmänna nyhetstidningar finns bestämmelser om statsbidrag för utveckling av elektroniska publiceringstjänster. I förordningens 2 § anges att syftet med utvecklingsstödet är att främja mediemångfald och demokratisk debatt genom att ge tryckta allmänna nyhetstidningar förutsättningar att långsiktigt utveckla elektroniska publiceringstjänster med redaktionellt innehåll av hög kvalitet. I 3 § finns en definition av tryckt allmän nyhetstidning. I 5–9 §§ finns bestämmelser om förutsättningar för utvecklingsstöd. Det anges bland annat att utvecklingsstöd får lämnas för insatser som avser en tryckt allmän nyhetstidning eller till samarbetsprojekt som omfattar flera sådana tidningar. Insatserna ska syfta till utveckling av redaktionellt innehåll i digitala kanaler, utveckling och innovationer när det gäller digital publicering, spridning och konsumtion av tidningens innehåll, eller utveckling av digitala affärsmodeller. I förordningens avslutande delar finns bestämmelser om ärendenas handläggning (13–16 §§), redovisning (17 och 18 §§), hinder mot utbetalning (19 och 20 §§), återbetalning och återkrav (21–24 §§), bemyndigande om behörighet för Myndigheten för press, radio och tv att meddela föreskrifter om verkställigheten av förordningen (25 §) och överklagandeförbud (26 §). 4 Behovet av nya mediepolitiska insatser 4.1Utgångspunkter för nya mediepolitiska insatser En stark, mångsidig och oberoende mediesektor är en viktig förutsättning för en levande demokrati och ett öppet samhälle. Den svenska mediesektorn är dock under stark ekonomisk press. har haft i uppdrag att analysera behovet av nya mediepolitiska insatser med utgångspunkt i de demokratiska utmaningar som följer av medieutvecklingen och förändrade medievanor. 4.2Medieutredningen har analyserat konsekvenserna av medieutvecklingen De svenska och internationella medielandskapen är i stark förändring. Den tekniska utvecklingen innebär nya möjligheter för produktion och distribution av innehåll och förändrade medievanor hos konsumenterna. Den pågående utvecklingen har lett till att medierna konvergerar, eller smälter samman, vilket gör skillnaden mellan t.ex. press, radio och tv mindre tydlig. Konvergensen leder till ökad konkurrens, som ytterligare förstärks av att nya aktörer med nya tjänster träder in på marknaden liksom av att tidigare geografiskt skilda medier konkurrerar om samma publik. Förändringarna har inneburit stora utmaningar och ägarförändringar på mediemarknaden. I synnerhet tidningsbranschen präglas av den pågående strukturomvandlingen och den digitala omställningen. presenterar en omfattande beskrivning av medieutvecklingen och analyserar konsekvenserna. Sammanfattningsvis konstaterar utredningen bl.a. att utvecklingen går mot minskad användning av traditionella medier och att journalistiken riskerar att decimeras. som olika typer av desinformation och polariserande budskap ökar i betydelse och omfattning i samhällsdebatten har ansvarstagande medieaktörer med höga ambitioner att bevaka demokratin och granska makten svårt att finansiera sin verksamhet. En del av nyhetsjournalistikens utmaningar har globala förtecken. Stora globala aktörer (såsom Google och Facebook) får en allt större del av annonsmarknaden även lokalt. noterar att den dramatiskt minskade annonsförsäljningen inom pressen inte beror på makroekonomiska faktorer, utan på den kraftigt ökande konkurrensen från framför allt digitala plattformar (SOU 2016:80 s. 76). Detta bekräftas av att reklaminvesteringarna i svensk nyhetsjournalistik har minskat (motsvarande ) , trots en stark utveckling för den svenska reklammarknaden (, och , Reklamintäkterna till journalistik faller på rekordstark marknad, 2016/2017). Det innebär att nästan en tredjedel av reklamintäkterna har försvunnit från journalistiken . har nyhetsjournalistiken tappat i reklamintäkter och trenden ser ut att fortsätta. Resultatet har blivit att marknadsandelen för medier med journalistiskt innehåll har sjunkit och att antalet anställda på de svenska nyhetsredaktionerna har minskat , eller minst 370 personer (2016/2017). I takt med att annonsintäkterna har minskat har satsningarna på digitala publikintäkter tilltagit. redovisade många av landets tidningsföretag en stark tillväxt i försäljningen av digitala prenumerationer. Tillväxten kompenserade dock inte för nedgången för tryckta tidningar, vilket innebär att tidningsförsäljningen som helhet fortsatte att minska (Medieekonomi 2017, Myndigheten för press, radio och tv). som intäkterna har sjunkit har arbetet med att sänka kostnaderna för tidningsutgivningen intensifierats. Som en följd av detta steg den samlade resultatnivån för de svenska tidningsföretagen 2016 för 2017/18:154 tredje året i följd efter . Trots förbättringen jämfört med föregående år, var 2016 att betrakta som ett i ett längre perspektiv svagt år för den svenska tidningsbranschen (Medieekonomi 2017, Myndighet- en för press, radio och tv). Utmaningarna för kvalitetsjournalistik är tydligast när det gäller lokal- visar att den lokala journalistiken är särskilt viktig för medborgarnas möjligheter att vara demokratiskt Utredningen konstaterar att det finns stora grupper med mycket dålig tillgång till lokal kvalitetsjournalistik. Detta bekräftas av en studie från som visar att det i 73 av landets kommuner saknas en regelbundet bemannad redaktion. in alla lokala mediers utgivningsort är det 33 kommuner som helt saknar redaktionell närvaro (Tenor, om tillståndet för den lokala journalistiken, 2016/2017). ningens medborgarundersökning (SOU 2016:80 s. 48 f.) upplever av invånarna att det ofta, ibland eller sällan sker förändringar i närområdet utan att man blivit tillräckligt informerad, vilket ger sämre möjligheter att påverka politiska beslut. Bilden förstärks av att mer än fyra kommuner av tio upplever att dagspressens kommunbevakning blivit sämre eller mycket sämre (Tenor, om tillståndet för den lokala journalistiken, 2016/2017). Nära nog samtliga dagstidningar finns som webbtidningar, men det finns också initiativ som uppstått utan en pappersförlaga. aktörer med politisk dagordning men också rena nyhetstjänster, ofta med ett lokalt innehåll (SOU 2016:80 s. 112). Sociala medier växer sig starkare som nyhetsdistributörer, framför allt bland unga (, Digitala nyheter dominerar, 2016/2017). 16–29-åringar tar regelbundet del av nyheter på sociala medier, medan motsvarande andel bland 65–85-åringar är . För regelbunden läsning av morgontidningar på papper är förhållandet Tidningsprenumerationerna har blivit färre – särskilt hos När det gäller valet av prenumerationsform uppger sig av respondenterna SOM-undersökning ha en helt digital morgontidningsprenumeration, medan har en renodlad traditionell pappersprenumeration och har en kombinerad Den del av befolkningen som väljer att inte prenumerera på någon morgontidning motiverar sitt val med att de föredrar att ta del av nyheter via radio och tv, kostnadsfria nyhetssajter och nyheter via Förändringarna i medieutveckling och medievanor innebär att förutsättningarna för de företag som arbetar med produktion av allmänna nyhetsmedier skiljer sig , då grunderna för presstödet Teknikutvecklingen och den ökade användningen av sociala medier har också radikalt ökat möjligheterna för enskilda personer att själva nå ut med information och driva opinion. I takt med att utbudet av informa- tion på olika plattformar blir allt större ökar också skillnaderna i medieanvändning och vilken information människor tar del av. och mediekonsumtionen har blivit mer fragmenterad. sociala medier och möjligheten att skapa nyhetsflöden baserade på tidigare uttryckta preferenser individualiseras nyhetsanvändningen, vilket Prop. 2017/18:154 kan leda till att fler enbart nås av nyheter och budskap som stärker den egna världsbilden, s.k. filterbubblor. Det i sin tur kan bidra till en ökad polarisering. Teknikutvecklingen har dessutom skapat en värld där desinformation kan spridas snabbare . är det viktigt att konstatera att allmänheten generellt har relativt högt förtroende för medier – särskilt för public service, följt av morgontidningar och därefter TV4 (undersökning 2016). bedömer att behovet av statliga stöd till kvalitetsmedier kommer att öka, men också att det behövs en bredare mediepolitisk ansats för att tillgodose allmänhetens behov av allsidig information och individens möjlighet att vara demokratiskt delaktig, oavsett bostadsort. 4.3En bred mediepolitik för att värna och stärka det demokratiska samhällets funktionssätt Målet för politiken på medieområdet är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan (prop. 1996/97:3 s. 162 f., prop. 2005/06:201 prop. 2008/09:1 utg.omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92, prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Även om mediernas självständighet och oberoende är grunden för deras roll i demokratin kan politiken på området spela en viktig roll. Regeringen delar i stort den analys av medieutvecklingen och dess konsekvenser som presenterat. För att värna och stärka det demokratiska samhällets funktionssätt är vikten av kvalitetsjournalistik större . Mediepolitiken syftar ytterst till att värna yttrande- och pressfrihet i ett demokratiskt samhälle. Ansvarstagande nyhetsmedier utgör ett forum för debatt och bidrar med redaktionellt material av hög kvalitet genom uthållig nyhetsbevakning. Journalistiken är ett viktigt skydd mot maktmissbruk och korruption. En ny mediepolitik formas därför, som utöver de traditionella mediepolitiska verktygen också innehåller en tvärpolitisk ansats. För att värna en mångfald av olika röster krävs såväl en stark och oberoende public service som en mångfald av kommersiella oberoende mediebolag med lokal journalistik och granskning. I ett nytt medielandskap där olika typer av medier smälter samman – där skillnaden mellan t.ex. en tv-kanal och en tidning blir allt mindre – har nya frågor och utmaningar uppstått även när det gäller villkoren för public service. Hur public service ska regleras såväl online som i traditionella tvsändningar är en central fråga för den parlamentariska public servicekommitténs (Ku2016:06) fortsatta uppdrag (dir. 2017:73). Även kulturtidskrifterna bidrar till att det finns en mångfald av röster i det offentliga samtalet. De behandlar ofta ämnen på ett fördjupande sätt och bidrar därmed till en bred kultur- och samhällsdebatt. Regeringen har därför i budgetpropositionen förstärkt det stöd som Statens 2017/18:154 kulturråd fördelar till utgivning av 2017/18:1 utg.omr. framhöll att den digitala utvecklingen och det Det pågår ett långsiktigt aktivt arbete för att stärka medborgarnas förmåga att kritiskt granska och förstå hur olika budskap sprids i nya medier. Regeringen har t.ex. beslutat om en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet (U2017/04119/S) och om ändringar i bland annat läroplanerna för och gymnasieskolan. Syftet med ändringarna är att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens. I det ingår ett stärkt fokus på källkritisk förmåga och ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik och digitala medier. Regeringen har även tillfört medel för ett digitalt kompetenslyft 2018–2020 inom bibliotekssektorn riktat till hela befolkningen, genom ett uppdrag till Kungl. (dnr Ku2017/02084/KO och dnr Ku2017/02646/KO).