prop · H503121 · 2018-03-06 00:00:00 — Övervägandena finns i av- snitt 15.5. I första stycket finns förutsättningar för erkännande av utländska adoptionsbeslut. Med beslut om adoption avses adoptionsavgöranden som har tagits in i domar och beslut. För att paragrafen ska vara tillämplig krävs vidare att det är fråga om ett institut som kan jämställas med svensk adoption. För att så ska vara fallet krävs inte att rätts- verkningarna av det utländska beslutet i den stat där det meddelats i alla delar är desamma som verkningarna av ett svenskt adoptionsbeslut, men det måste vara fråga om en situation som karaktäriseras av att adoptiv- föräldern varaktigt har tagit upp den adopterade som sitt barn (se prop. 1971:113 s. 45). En svag adoption är en adoption som innebär att adoptivbarnet och föräldern behåller en viss rättslig relation efter adop- tionen. Att det rör sig om en svag adoption eller att det finns någon möjlighet att häva adoptionen innebär inte i sig att adoptionen inte kan anses motsvara en svensk adoption och erkännas här (se även kommen- taren till 10 § om rättsföljderna av att en sådan adoption erkänns). En bedömning av om adoptionen kan jämställas med en svensk adoption får göras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Beslut som snarare liknar fosterhemsplaceringar kan inte erkännas som adoption. Beslut om hävning eller ogiltigförklaring av adoption eller beslut om att en ansökan om adoption ogillas omfattas inte av paragrafen. En förutsättning för erkännande är att det utländska avgörandet har fått laga kraft. Frågan om när beslutet har fått laga kraft avgörs av lagstiftningen i den stat där beslutet meddelades. Enligt första punkten erkänns beslutet om det har meddelats eller annars gäller i den stat där den som har adopterats hade sin hemvist när adoptionsförfarandet inleddes. Ett adoptionsförfarande får i de flesta fall anses ha inletts när ansökan om adoption gavs in till den domstol eller annan myndighet som har prövat ärendet. Även om adoptivbarnet efter förfarandets inledande fick en ny hemvist, t.ex. genom en flytt till , kan adoptionsbeslutet erkännas. Bestämmelsen innebär vidare att även adoptionsbeslut från ett tredjeland som erkänns i adoptivbarnets hemviststat erkänns i . Frågan om huruvida ett utländskt adop- tionsbeslut gäller i ett annat land får avgöras av det landets internationellt privat- och processrättsliga regler. Enligt andra punkten erkänns beslutet om det har meddelats eller annars gäller i den stat där adoptivföräldern eller någon av adoptivför- äldrarna hade hemvist när beslutet meddelades. Det betyder att den som har genomfört en adoption – nationell eller internationell – i sitt tidigare hemland anses som förälder även efter en flytt till . Till skillnad från första punkten är det hemvisten när beslutet meddelades som avgör. Genom hänvisningen till 5 och 6 §§ i andra stycket framgår att bestäm- melserna om automatiskt erkännande i förevarande paragraf i viss ut- sträckning är begränsade. Ett erkännande kan vidare alltid vägras om det står i strid med ordre public (se 8 §). 5 § Om lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling var tillämplig på adoptionen, krävs att adoptionen har genomförts i enlighet med den lagen för att ett beslut som avses i 4 § ska gälla i . Om det finns synnerliga skäl, får den myndighet som regeringen bestämmer godkänna att beslutet ska gälla i trots att förutsättningarna i första stycket inte är uppfyllda. I paragrafen, som utformas i allt väsentligt i enlighet med Lagrådets för- slag, finns särskilda bestämmelser om erkännande av vissa adoptions- beslut som rör barn. Bestämmelserna i paragrafen kompletterar 4 §. Paragrafen saknar motsvarighet lag. Övervägandena finns i avsnitt 15.5. Syftet med paragrafen är att förhindra att de svenska reglerna om internationell adoption i lagen om internationell adoptionsförmedling kringgås. Den lagen tillämpas när barn med hemvist utomlands ska adopteras av någon med hemvist i (1 § nämnda lag). Enligt första stycket krävs för ett erkännande enligt 4 § att adoptionen har genomförts i enlighet med lagen om internationell adoptionsför- medling i de fall då den lagen var tillämplig på adoptionen. Det innebär att sökanden antingen ska ha anlitat en auktoriserad adoptionssamman- slutning eller ska ha fått tillstånd till enskild adoption (4 § nämnda lag). Om det inte framgår av beslutet att en adoptionssammanslutning har an- litats, kan adoptivföräldrarna presentera handlingar från den aktuella sammanslutningen för att visa att regelverket har följts. Om det rör sig om en enskild adoption, kan adoptivföräldrarna ge in beslut om tillstånd till enskild adoption från Myndigheten för familjerätt och föräldraskaps- stöd. Enligt andra stycket kan ett beslut som inte gäller i till följd av att förutsättningarna i första stycket inte är uppfyllda, i vissa fall ändå er- kännas i efter särskilt beslut. För detta krävs att det finns synner- liga skäl, vilket innebär att bestämmelsen är avsedd att tillämpas restrik- tivt. Det kan röra sig om situationer då det finns en rimlig förklaring till att regelverket för internationella adoptioner inte har följts och det med hänsyn till barnets bästa skulle framstå som stötande om adoptionen inte blev gällande i . 6 § Om den som har adopterats var svensk medborgare eller hade sin hemvist i när adoptionsförfarandet inleddes, gäller ett beslut enligt 4 § endast om den myndighet som avses i 5 § andra stycket godkänner att beslutet ska gälla. I paragrafen, som utformas i allt väsentligt i enlighet med Lagrådets förslag, finns krav på godkännande i vissa fall för att ett utländskt adoptionsbeslut ska gälla i . Bestämmelserna i paragrafen komp- letterar 4 §. Paragrafen motsvarar delvis 3 § första stycket lag. Övervägandena finns i avsnitt 15.5. Om ett utländskt adoptionsbeslut avser någon som var svensk med- borgare eller hade sin hemvist i när förfarandet inleddes krävs ett särskilt godkännande även om det i och för sig finns förutsättningar för automatiskt erkännande enligt 4 §. Detta innebär att godkännande t.ex. krävs i en situation då någon som har hemvist i genomför en styvbarnsadoption i av ett barn som antingen har sin hemvist i eller har sin hemvist i men är svensk medborgare. Om adoptionen rör ett barn görs prövningen liksom enligt hittillsvarande 2017/18:121 ordning utifrån barnets bästa (jfr prop. 1971:113 s. 45). Ett erkännande kan alltid vägras om det står i strid med ordre public (se 8 §). 7 § Även om förutsättningarna i 4 § första stycket 1 eller 2 inte är uppfyllda, får den myndighet som avses i 5 § andra stycket godkänna att ett utländskt beslut om adoption som har meddelats av en domstol eller någon annan myndighet och som har fått laga kraft ska gälla i om det fanns skälig anledning till att saken prövades i den andra staten. I paragrafen finns bestämmelser om erkännande av utländska adoptions- beslut efter särskilt godkännande. Paragrafen motsvarar delvis 3 § andra stycket lag. Övervägandena finns i avsnitt 15.5. Ett utländskt beslut om adoption kan erkännas i i andra fall än som anges i 4 §, om det fanns skälig anledning till att ansökan prövades i den andra staten. Förutsättningarna för att erkänna ett utländskt adop- tionsbeslut enligt denna paragraf motsvarar möjligheten att få en adoptionsansökan prövad i när det finns särskilda skäl (se 2 §). För att ett utländskt avgörande ska erkännas är dock kravet lägre ställt. Det krävs skälig anledning (jfr prop. 1984/85:124 s. 55). Att kraven för att erkänna utländska beslut är lägre ställda än kraven för svensk dom- stols behörighet är motiverat av värdet av att undvika haltande rättsför- hållanden. För att det ska finnas skälig anledning till att adoptionen prövades i den andra staten krävs att det finns en sådan anknytning till den andra staten att det kan anses rimligt att ansökan prövades där. Med- borgarskap kan i förening med andra omständigheter innebära att kravet är uppfyllt. En samlad bedömning av omständigheterna får göras för att avgöra om det fanns skälig anledning att ansökan prövades i den andra staten. Avsikten är inte att det ska göras en prövning av om förutsätt- ningarna för adoption var uppfyllda. Ett godkännande kan dock vägras om det utländska beslutet strider mot ordre public (se 8 §). 8 § Ett utländskt beslut om adoption gäller inte i om det skulle vara uppenbart oförenligt med grunderna för den svenska rättsordningen. I paragrafen, som utformas i enlighet med Lagrådets förslag, finns möjligheten att vägra erkännande av ett utländskt adoptionsbeslut med hänsyn till svensk ordre public. Paragrafen motsvarar 6 § lag. Övervägandena finns i avsnitt 15.6. Paragrafen är tillämplig i alla situationer då erkännande av ett adop- tionsbeslut aktualiseras, både när en myndighet prövar om en adoption ska gälla enligt 5 § andra stycket, 6 § eller 7 § och när en annan förvalt- ningsmyndighet – t.ex. – eller en domstol tar ställning till om ett utländskt adoptionsbeslut ska ligga till grund för en bedömning i ett mål eller ärende. Frågan om under vilka förutsättningar ett ordre public-förbehåll av detta slag bör tillämpas kan inte besvaras generellt utan får i varje enskilt fall avgöras av berörda myndigheter med hänsyn till samtliga relevanta omständigheter. Ett exempel är att adoptionen framstår som en sken- handling (se prop. 1971:113 s. 48). Andra exempel är att adoptions- beslutet har meddelats i strid med grundläggande processuella krav på att berörda personer får komma till tals eller att adoptionen har föregåtts av Prop. 2017/18:121 ett olovligt bortförande. 9 § Ett beslut enligt 5 § andra stycket, 6 och 7 §§ får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Paragrafen, som utformas i enlighet med Lagrådets förslag, reglerar överklagande av beslut om erkännande enligt 5 § andra stycket, 6 och 7 §§. Paragrafen saknar motsvarighet lag. Övervägandena finns i avsnitt 15.5. Av första stycket följer att alla beslut i ett ärende angående godkännan- de av ett utländskt adoptionsbeslut enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltningsdomstol i stället för som till regeringen (se 2 § förordningen [1976:834] om prövning av utländskt beslut om adoption). Enligt andra stycket krävs prövningstillstånd för att ett överklagande av förvaltningsrättens beslut ska tas upp av kammarrätten. Rättsverkningar av ett utländskt beslut som erkänns i 10 § Ett utländskt beslut om adoption som gäller i har de rättsverkningar som anges i 4 kap. 21 och 22 §§ . Paragrafen reglerar rättsverkningarna av ett utländskt beslut om adoption som gäller i . Paragrafen motsvarar delvis 4 § lag. Övervägandena finns i avsnitt 15.7. Ett utländskt beslut kan anses motsvara ett svenskt adoptionsbeslut och bli föremål för erkännande trots att avgörandet enligt lagen i den stat där det meddelades inte i alla avseenden har de rättsverkningar som en svensk adoption har. Det innebär bl.a. att en svag adoption kan erkännas (se kommentaren till 4 §). Om det utländska beslutet är sådant att det erkänns här, ska adoptionen anses ha de rättsverkningar som anges i 4 kap. 21 och 22 §§ . Det innebär att ett utländskt adop- tionsbeslut som erkänns här i alla avseenden har samma rättsverkningar som en svensk adoption. Till skillnad års lag gäller detta alla rättsföljder, bl.a. även i fråga om arvsrätt (jfr 4 § lag). Enligt 4 kap. 21 § anses adoptivbarnet som adoptivföräldrarnas barn och inte som barn till sina tidigare föräldrar. En följd av detta blir att det rättsförhållande som vid en svag adoption kvarstår mellan den som har adopterats och de tidigare föräldrarna inte erkänns i . Denna ordning innebär en skillnad i förhållande till vad som gäller enligt , vilken kräver att konventionsstaterna erkänner det rättsförhållande som kvarstår till den tidigare släkten vid en svag adop- tion (artikel 26) men möjliggör en omvandling av en svag adoption till en stark adoption (artikel 27). Ett utländskt adoptionsbeslut som erkänns i får rättsverkningar från den tidpunkt då beslutet får verkan enligt lagen i den stat där beslutet har meddelats (jfr prop. 1971:113 s. 45 f.). 2017/18:121 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (1971:796) om internationella rättsförhållanden rörande adoption. 3.Den upphävda lagen gäller fortfarande för utländska adoptionsbeslut som har meddelats före ikraftträdandet. Enligt första punkten träder den nya lagen i kraft . Enligt andra punkten upphör lag att gälla som den nya lagen träder i kraft. Enligt tredje punkten gäller lag fortfarande för utländska adoptionsbeslut som har meddelats före ikraftträdandet. Det innebär att den lagen gäller vid bedömningen av om ett utländskt adoptionsbeslut som har meddelats före erkänns i eller inte och vilka rättsverkningar det har om det erkänns. Övervägandena finns i avsnitt 17. 19.3 Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 2 kap. Allmänna bestämmelser, definitioner och förklaringar 15 § Med blivande adoptivförälder avses i denna balk den som efter social- nämndens medgivande har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i syfte att adoptera barnet. Paragrafen innehåller en definition av begreppet blivande adoptivför- äldrar. Övervägandena finns i avsnitt 16. Paragrafen ändras med anledning av att giltighetstiden för ett med- givande att ta emot ett barn för internationell adoption ska räknas fram till den tidpunkt då sökanden tar emot barnet i sin vård, oavsett om det sker i sökandens hem eller inte. Ändringen innebär att den som genomför en adoption anses som en blivande adoptivförälder vid tillämpning av balken när han eller hon har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran, även om det inte sker i hemmet. 11 kap. Allmänna bestämmelser om föräldrapenningsförmåner 7 § Vid tillämpning av bestämmelserna om föräldrapenningsförmåner likställs med adoption att någon efter socialnämndens medgivande har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i syfte att adoptera barnet. Vid tillämpning av bestämmelserna om föräldrapenningsförmåner likställs den tidpunkt när den som adopterat ett barn har fått barnet i sin vård med tidpunkten för ett barns födelse, dock inte vid beräkning av barnets ålder. Paragrafen behandlar tillämpning av bestämmelserna om föräldra- penningsförmåner vid adoption. Övervägandena finns i avsnitt 16. Första stycket ändras med anledning av att giltighetstiden för ett med- givande att ta emot ett barn för internationell adoption ska räknas fram till den tidpunkt då sökanden tar emot barnet i sin vård, oavsett om det sker i sökandens hem eller inte. Ändringen innebär att en adoption vid tillämpning av bestämmelserna om föräldrapenningsförmåner anses genomförd redan när barnet tas emot för stadigvarande vård och fostran i Prop. 2017/18:121 adoptionssyfte, även om det inte sker i hemmet. 8 § Bestämmelserna om föräldrapenning gäller i tillämpliga delar också vid adoption av barn, med följande undantag: 1.Vid adoption av den andra makens eller sambons barn lämnas föräldra- penning inte utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade ägt rum. 2.Föräldrapenning i samband med föräldrautbildning enligt 6 § till den som avser att adoptera ett barn lämnas inte före den dag då föräldern har fått barnet i Paragrafen behandlar föräldrapenning vid adoption. I första stycket första punkten görs ett tillägg med anledning av att sambor ges möjlighet att adoptera. Vidare tas begränsningen av rätten till föräldrapenning vid adoption av eget barn bort. Övervägandena finns i avsnitt 16. 4 § Adoptionsbidrag lämnas endast till den eller de föräldrar som har adopterat enligt beslut av svensk domstol. Med svensk domstols beslut likställs 1.ett utomlands meddelat beslut om adoption som gäller i enligt lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner, och 2.ett utomlands meddelat beslut om adoption som gäller i enligt lagen (2018:000) om adoption i internationella situationer. I paragrafen anges efter vilken typ av adoption som adoptionsbidrag lämnas. Övervägandena finns i avsnitt 16. I första stycket görs en språklig ändring med anledning av det nya 4 kap. . Någon ändring i sak är inte avsedd. I andra stycket ersätts hittillsvarande första punkten med en ny andra punkt med anledning av att en ny lag om adoption i internationella situa- tioner införs. 5 § Adoptionsbidrag lämnas endast för barn som inte hade fyllt när föräld- rarna fick barnet i sin vård. Bidrag lämnas inte för adoption av en makes eller sambos barn. I paragrafen finns bestämmelser som begränsar rätten till adoptions- bidrag. Övervägandena finns i avsnitt 16. I andra stycket görs ett tillägg med anledning av att sambor ges möjlig- het att adoptera. Vidare tas undantaget från rätten till adoptionsbidrag vid adoption av eget barn bort. 2017/18:121 19.4 Förslaget till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Hel ledighet med eller utan föräldrapenning 5 § En förälder har rätt att vara helt ledig för vård av barn till dess barnet är . En arbetstagare som har adopterat ett barn eller tagit emot ett barn i avsikt att adoptera det har rätt att vara helt ledig från den tidpunkt då arbetstagaren fick barnet i sin vård. Arbetstagarens rätt till sådan ledighet upphör dock när barnet har fyllt eller vid den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Vid adoption av arbetstagarens makes eller sambos barn har arbetstagaren inte rätt till ledighet utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade skett. En förälder har därutöver rätt att vara helt ledig medan föräldern får hel föräldrapenning enligt 12 kap. socialförsäkringsbalken. Paragrafen reglerar en förälders rätt att vara helt ledig med eller utan föräldrapenning. Övervägandena finns i avsnitt 16. I första stycket görs ett tillägg med anledning av att sambor ges möjlighet att adoptera. Vidare tas begränsningen av rätten till föräldra- ledighet vid adoption av eget barn bort. 19.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner 5 § När en adoption som enligt konventionen erkänns i har beviljats i ursprungsstaten utan att det rättsliga förhållandet mellan barnet och dess ursprungliga familj har upphört, får adoptionen omvandlas till en adoption med den verkan som anges i 4 kap. 21 och 22 §§ . Omvandling får ske endast om de samtycken som avses i artikel 27.1 b i konventionen och i 4 kap. 7 § har lämnats. Allmän domstol beslutar om sådan omvandling på ansökan av adoptiv- föräldern eller adoptivföräldrarna. Paragrafen reglerar möjligheten att omvandla en svag adoption som omfattas av till en stark adoption. Övervägan- dena finns i avsnitt 16. I första stycket ändras hänvisningar med anledning av att ett nytt 4 kap. införs. 19.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap Förvärv av svenskt medborgarskap genom adoption 4 § Ett barn som inte har fyllt och som adopteras av en svensk med- borgare blir vid adoptionen svensk medborgare, om 1. barnet adopteras i , , , eller , eller 2. barnet adopteras genom ett utländskt beslut som gäller i enligt lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner eller lagen (2018:000) om adoption i internationella situationer. Paragrafen reglerar förvärv av svenskt medborgarskap genom adoption. Övervägandena finns i avsnitt 16. I andra punkten ändras en hänvisning med anledning av att en ny lag om adoption i internationella situationer införs. Hänvisningen utformas med 5 kap. 3 § utlänningslagen (2005:716) som förebild (se även prop. 1996/97:91 s. 115). Ett utländskt beslut om adoption gäller i under de förutsättningar som anges i 4–8 §§ lagen om adoption i inter- nationella situationer. 19.7Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 6 kap. Vård utanför det egna hemmet 12 § Ett barn med hemvist utomlands får inte utan socialnämndens medgivande tas emot av någon i syfte att adopteras. Medgivandet ska ha lämnats innan barnet lämnar det land där barnet har sin hemvist. Ett medgivande får lämnas om sökanden är lämpad att adoptera. Om barnet är känt, ska sökandens lämplighet prövas i förhållande till det enskilda barnet och adoptionen ska även i övrigt kunna antas vara till barnets bästa. ska göra en samlad bedömning av sökandens lämplighet. Vid bedömningen ska särskilt beaktas –sökandens kunskaper och insikter om adoptivbarn och deras behov och den planerade adoptionens innebörd, –sökandens personliga egenskaper och sociala nätverk, –sökandens ålder och hälsotillstånd, och –stabiliteten i relationen, om medgivande söks av makar eller sambor. Innan ett medgivande lämnas ska sökanden ha deltagit i en av kommunen anvisad föräldrautbildning inför adoption. Om sökanden har adopterat barn från utlandet tidigare, får medgivande lämnas även om han eller hon inte har deltagit i föräldrautbildning. I paragrafen finns bestämmelser om krav på medgivande för att ta emot ett barn för internationell adoption. Övervägandena finns i avsnitt 13.2. I första stycket stryks hänvisningen till föräldrar eftersom en person inte kan adoptera det barn som han eller hon är förälder till. avses i detta sammanhang rättslig förälder. Vidare tas undantaget från kravet på medgivande för vårdnadshavare bort. Det innebär att en person som är vårdnadshavare – men inte förälder – och som tar emot det barn som han eller hon har vårdnaden om för adoption först måste ha fått ett Situationen bör sällan uppkomma men det kan inträffa om ett beslut om vårdnad har fattats i ett annat land och erkänns i enligt t.ex. II-förordningen. I andra stycket införs en anpassad och utvidgad medgivandeprövning för de fall då det vid medgivandeprövningen är känt vilket barn som sök- anden vill adoptera. Om det vid medgivandeprövningen är känt vilket barn sökanden vill adoptera ska sökandens lämplighet prövas i för- hållande till det enskilda barnet. När sökandens lämplighet bedöms i för- hållande till ett visst barn kan det faktum att barnet har en anknytning till sökanden ha betydelse för bedömningen av sökandens lämplighet. innebär dock inte att det generellt ska ställas lägre krav på sökandens lämplighet vid en enskild adoption än vid en annan internationell En samlad bedömning av om sökanden är lämpad ska alltid göras (se vidare angående tredje stycket). Utöver att sökanden är lämplig krävs i de fall då barnet är känt att adoptionen även i övrigt kan antas vara till barnets bästa. Bestämmelsen syftar till att på ett så tidigt stadium som möjligt avstyra adoptioner som inte är till barnets bästa, t.ex. efter- som barnet har en fungerande familjesituation i hemlandet. sen kan förväntas bli tillämplig främst vid enskilda adoptioner eftersom det oftast är vid sådana adoptioner som adoptionen avser ett på förhand Bestämmelsen är dock tillämplig även i fall då sökanden avser att anlita en auktoriserad adoptionssammanslutning, om det är känt vilket barn som sökanden vill adoptera. ska göras oavsett om adoptionen omfattas av Bestämmelsen kräver att det kan antas att adoptionen är till Att adoptionen är till barnets bästa och i alla avseenden lämplig behöver alltså inte vara utrett på samma sätt som inför dom- stolens beslut om adoption (jfr kommentaren till 4 kap. 1 och 2 §§ för- För att adoptionen ska kunna antas vara till barnets bästa ska det i regel krävas att det finns utredning om att barnet har ett behov Vilket underlag som socialnämnden ska basera sin bedöm- ning på beror på omständigheterna i det enskilda fallet. I de flesta fall kan sökanden förväntas tillhandahålla underlag för bedömningen. sökanden avser att genomföra en adoption som förmedlas av en auktori- serad adoptionssammanslutning och sökanden redan har haft kontakt med en sådan, kan det i vissa fall räcka att socialnämnden tar del av den sammanslutningens material för att bedöma om adoptionen kan antas vara till barnets bästa.