prop · H503265 · 2018-06-05 00:00:00 — har redovisat regeringsuppdraget om hur bestämmelser i 7 kap. om skydd av områden och i 12 kap. 6 § om anmälan för samråd bidrar till en grön infrastruktur och har föreslagit åtgärder (dnr M2016/02985/Nm). Förslagen bereds i . Regeringen kommer analysera hur användningen av ersättningsmark för att skydda värdefulla skogar har fungerat och hur metoden kan utvecklas. och har träffat en överenskommelse som innebär att en sammanlagd areal om , varav knappt produktiv skogsmark, kommer att skyddas som naturreservat, framför allt i . Regeringen anser att arbetet med metodutveckling och rådgivning om hyggesfritt skogsbruk ska öka. Regeringen har därför tillfört anslag ytterligare för att främja hyggesfria metoder till totalt . har redovisat att de frivilliga avsättningarna inte har ökat i omfattning och arealen bedöms fortfarande uppgå till produktiv skogsmark, vilket är av den produktiva skogsmarken. Inom storskogsbruket har stora arealer frivilliga avsättningar blivit formellt skyddade , vilket lett till att arealen frivilliga avsättningar inom storskogsbruket minskat, framför allt hos de statliga markägarna. Inom små- och mellanskogsbruket har den certifierade arealen fortsatt att öka, vilket har lett till att arealen frivilliga avsättningar inom dessa markägarkategorier har ökat. Den totala arealen frivilliga avsättningar har därför sammantaget inte förändrats (dnr N2016/06706/SK). har tillsammans med skogssektorn tagit fram målbilder Skr. 2017/18:265 för god miljöhänsyn i projektet ”Dialog om miljöhänsyn”. genomförts som ett resultat av regeringsuppdraget Kunskapsplattform för hållbart brukande av skog (dnr Jo2010/2969). uppföljning visar att nästan samtliga större skogsföretag har för avsikt att följa målbilderna för god miljöhänsyn som omfattar hänsyn till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen. Nästan alla de tjänstemän och entreprenörer som är aktiva vid föryngringsavverkning har fått utbildning om målbildernas innehåll. Skogsbrukets arbete med att genomföra målbilderna pågår. Regeringen förväntar sig att projektet ger tydliga resultat i praktiken när det gäller förbättrad hänsyn vid skogsbruksåtgärder till bl.a. hänsynskrävande biotoper, vattendrag, kulturmiljöer och friluftsliv. Regeringen har beslutat om en strategi för ett nationellt skogsprogram med mål för fem fokusområden. Strategin, som är baseras på underlag från skogsprogrammets dialogprocess ska bidra till att uppnå visionen ”Skogen, det gröna guldet, ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi”. Regeringen avser att utarbeta en handlingsplan för genomförande av strategin. Insatser för miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap Flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Lantbrukares aktiva brukande av marken och hållning av betesdjur är avgörande för att detta miljökvalitetsmål nås, varför omfattande jordbrukarstöd och miljöersättningar betalas ut. Regeringen har presenterat en nationell livsmedelsstrategi, En livsmedelsstrategi för − fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104). Strategins övergripande mål är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Regeringen har förstärkt miljöersättningarna för omställning till ekologisk jordbruksproduktion inom ramen för landsbygdsprogrammet med . Insatsen medför en ökad diversifiering av jordbruksproduktionen och en ökad variationsrikedom av livsmiljöer, vilket bl.a. gynnar den biologiska mångfalden. Insatsen bedöms även minska användningen av bekämpningsmedel, vilket är gynnsamt för bl.a. de pollinerande insekter som är knutna till odlingslandskapet. Dessutom har regeringen tillfört ytterligare för att öka möjligheterna att fortsätta bruka ängs- och betesmarker med rik biologisk mångfald vilket också bidrar till att upprätthålla kulturmiljövärden. har ökat myndigheternas samverkan om bl.a. åtgärder som stärker odlingslandskapets miljökvaliteter. , som är miljömålsansvarig myndighet, har utvecklat en strategi för att vända den negativa utvecklingstrenden för biologisk mångfald i odlingslandskapet. Insatser för miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö Flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. Regeringen har tillsatt en utredning som ska lämna förslag till en ny lagstiftning för hållbar terrängkörning (dir. 2018:29). Fjällmiljön är känslig och sårbar för påverkan från ökad terrängkörning av bl.a. fyrhjulingar och skoter. Det kommer nya terrängfordon på marknaden och lagstiftningen har inte varit anpassad till utvecklingen. En ny terrängkörningslagstiftning kommer bl.a. att ha till syfte att öka skyddet i fjällmiljön som lokalbefolkningens behov ska tillgodoses. Fjällmiljön påverkas också av klimatförändringarna. Forskarna kan redan visa att trädgränsen flyttas uppåt på fjällen. Renskötseln har en positivt bidragande effekt att bibehålla ett öppet fjällandskap. Man kan också konstatera att klimatförändringarnas värmeökning i den arktiska regionen är större än genomsnittet på jorden. Det betyder att om jordens medeltemperatur ökar med 1,5 grad i genomsnitt kan ökningen i bli mellan 2,3 till 4 grader. Klimatarbetet är därför viktigt för att de negativa förändringarna i fjällmiljön ska kunna hejdas. Regeringen har ökat anslaget för förvaltning av värdefull natur. Det statliga ledsystemet i fjällen har kunnat rustas upp med nya och renoverade ledmarkeringar, spänger, broar och vindskydd. Insatser för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö Regeringen har tagit flera viktiga beslut för att öka takten i arbetet för att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Regeringen presenterade en ny politik för hållbar stadsutveckling i Strategin för Le- vande städer, genom en skrivelse till (skr. 2017/18:230). Regeringen vill stärka kommunernas förutsättningar att utveckla gröna, hälsosamma och trygga städer där människor möts och innovationer skapas. Strategin innehåller övergripande mål och nya etappmål i miljömålssystemet tillsammans med prioriteringar och nya insatser med tyngdpunkt på miljömässigt hållbar utveckling. För att uppnå miljökvalitetsmålet har regeringen inrättat flera stöd som kan bidra till omställningsarbetet för ett mer hållbart . Stadsmiljöavtalen, Klimatklivet, Elfordonspremien och stöd till elbussar kan, tillsammans med en ny vägledning om översiktsplanering för minskad klimatpåverkan från , hjälpa kommunerna att få en stadstrafik med mindre miljöpåverkan. Stadsmiljöavtalen är en del av den ekonomiska ramen för den nationella planen för transportinfrastruktur och beräknas omfatta 2018–2029. Ett stöd för grönare städer ska bidra till stadsgrönska, ekosystemtjänster i miljöer och barns utemiljöer med sammanlagt , och . Regeringen har i budgetpropositionen aviserat ett statligt stöd för innovativt och hållbart bostadsbyggande med minskad klimatpåverkan, samt ett nytt radonbidrag. Regeringen har även avsatt medel till för att förstärka arbetet för god inomhusmiljö –2021. Ytterligare exempel är stöd för energieffektiviserande renovering, utvecklingsprojekt för jämställda offentliga miljöer, upprustning av skollokaler och utemiljöer vid skolor, förskolor och fritidshem samt stöd till utemiljöer i socioekonomisk utsatta områden. Flera initiativ har tagits för att lyfta vikten av att arbeta med ekosystemtjänster i samhällsplaneringen. Vägledning och informationsspridning är fortsatt viktigt. Regeringen överlämnade propositionen Politik för gestaltad livsmiljö (prop. 2017/18:110) till . Propositionen innehåller ny arkitektur-, form- och designpolitik för hållbara gestaltade livsmiljöer och innehåller bl.a. förslag på nytt nationellt mål, men presenterar också en stärkt ansvarsstruktur. Insatser för miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv Regeringen har, i syfte att bevara landskapets biologiska mångfald och främja ekosystemtjänster, arbetat för att öka kunskapen om ekosystemtjänster, förmedla denna kunskap till aktörer i samhället och påbörja planeringen av landets gröna infrastruktur. Som en del av arbetet med regeringens uppdrag om ekosystemtjänster har tagit fram en vägledning för integrering av ekosystemtjänster i myndigheters verksamhet och beslut (dnr M2014/01903/Nm). I syfte att förbättra måluppfyllelsen för miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Ett rikt växt- och djurliv samt Myllrande våtmarker (dnr N2016/02794/HL) har fått i uppdrag att redovisa förslag på miljöåtgärder som gynnar biologisk mångfald och ekosystemtjänster. De förslag som myndigheten redovisat har sedan i vissa delar vidtagits som förstärkningar av landsbygdsprogrammet 2014–2020 . För att utvärdera och bedöma tillståndet för arter i naturen kan den s.k. rödlistan användas. Antal arter i den senaste uppdateringen av rödlistan visar inga stora förändringar jämfört med den tidigare versionen. Störst påverkan på arternas status har skogsavverkning och igenväxning av jordbruksmark. Regeringens insatser gällande skog återfinns under miljökvalitetsmålet Levande skogar. Inom ramen för EU:s nya lagstiftning om invasiva främmande arter arbetar regeringen med ett förslag från och Havs- och vattenmyndigheten om en svensk förordning. Förslaget remitterades och bereds nu inom (dnr M2015/02406/R). –2017 har beviljats som statliga bidrag till tätortsnära projekt i lokala naturvårdssatsning (). Bidragen har använts till bl.a. inrättande av kommunala reservat och till rensning av sly och vass. Trenden för odlingslandskapets arter och livsmiljöer är fortsatt negativ. De stora utmaningarna är att djurhållning med betesdjur upphör, jordbruk läggs ned och att det öppna landskapet växter igen. Insatser för att bevara biologiskt kulturarv i odlingslandskapet har gjorts med förstärkningar av miljöersättningar i landsbygdsprogrammet för fortsatt brukande av ängs- och betesmarker med rik biologisk mångfald. Regeringens insatser för odlingslandskapet återfinns under miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Regeringen beslutade att fastställa kontrollstation 2016, som beskriver insatser som har vidtagits för att nå etappmålen för biolo- 2017/18:265 gisk mångfald och ekosystemtjänster –2016. De insatser om ekosystemtjänster och grön infrastruktur som beskrivs under Generationsmålets strecksats om ekosystem och ekosystemtjänster är relevanta även för miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. har beslutat om ett generationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen. Enligt beslut innebär Generationsmålet att det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser (Generationsmålet). Detta förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i internationella sammanhang. Bakgrunden redovisas i propositionen Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Generationsmålet innebär att förutsättningarna för att lösa miljöproblemen ska vara uppfyllda inom en generation och att miljöpolitiken ska inriktas mot att –ekosystemen har återhämtat sig, eller är på väg att återhämta sig, och deras förmåga att långsiktigt generera ekosystemtjänster är säkrad –den biologiska mångfalden och natur- och kulturmiljön bevaras, främjas och nyttjas hållbart –människors hälsa utsätts för minimal negativ miljöpåverkan som miljöns positiva inverkan på människors hälsa främjas –kretsloppen är resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen –en god hushållning sker med naturresurserna –andelen förnybar energi ökar och att energianvändningen är effektiv med minimal påverkan på miljön –konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. har beslutat om 16 miljökvalitetsmål som anger den miljökvalitet som ska uppnås i ett generationsperspektiv. Regeringen har preciserat innebörden av miljökvalitetsmålen för samtliga mål utom för Begränsad klimatpåverkan där har preciserat innebörden av målet. Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan att halten av växthusgaser i atmosfären ska i enlighet med för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska nås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att detta globala mål kan uppnås (prop. 1997/98:145 s. 162 ff., bet. 1998/99:MJU6, rskr.1998/99:183). Precisering av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan preciseras så att med målet avses: –Den globala ökningen av medeltemperaturen begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar görs för att hålla ökningen över förindustriell nivå. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet luft att luften är så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas (prop. 2000/01:130 s. 38 ff., bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet luft Miljökvalitetsmålet luft preciseras så att med målet avses att halterna av luftföroreningar inte överskrider lågrisknivåer för cancer eller riktvärden för skydd mot sjukdomar eller påverkan på växter, djur, material och kulturföremål. Riktvärdena sätts med hänsyn till känsliga grupper och innebär att –halten av bensen inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde – halten av bens(a)pyren inte överstiger per kubik- meter luft (0,per kubikmeter luft) beräknat som ett års- –halten av butadien inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde –halten av formaldehyd inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett timmedelvärde –halten av partiklar (PM2.5) inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde eller per kubikmeter luft beräknat som ett dygnsmedelvärde –halten av partiklar (PM10) inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde eller per kubikmeter luft beräknat som ett dygnsmedelvärde –halten av marknära ozon inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett åttatimmars medelvärde eller per kubikmeter luft räknat som ett timmedelvärde –ozonindex inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett AOT40-värde april– september –halten av kvävedioxid inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde eller per kubikmeter luft beräknat som ett timmedelvärde (98-percentil) –korrosion på kalksten understiger (Ds 2012:23 s. 25–26). Miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning att de försurande effekterna av nedfall och markanvändning ska underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen ska inte heller öka korrosionshastigheten i markförlagda tekniska material, vattenledningssystem, arkeologiska föremål och hällristningar (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning Miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning preciseras så att med målet avses att –nedfallet av luftburna svavel- och kväveföreningar från svenska och internationella källor inte medför att den kritiska belastningen för försurning av mark och vatten överskrids i någon del av –markanvändningens bidrag till försurning av mark och vatten motverkas genom att skogsbruket anpassas till växtplatsens försurningskänslighet –sjöar och vattendrag uppnår oberoende av kalkning minst god status med avseende på försurning enligt förordningen (2004:660) om förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön –försurningen av marken inte påskyndar korrosion av tekniska material och arkeologiska föremål i mark och inte skadar den biologiska mångfalden i land- och vattenekosystem (Ds 2012:23 s. 29–30). Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Giftfri miljö att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö preciseras så att med målet avses att –den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen via alla exponeringsvägar inte är skadlig för människor eller den biologiska mångfalden –användningen av särskilt farliga ämnen har så långt som möjligt upphört –spridningen av oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper är mycket liten och uppgifter om bildning, källor, utsläpp samt spridning av de mest betydande av dessa ämnen och deras nedbrytningsprodukter är tillgängliga –förorenade områden är åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa eller miljön –kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper är tillgänglig och tillräcklig för riskbedömning –information om miljö- och hälsofarliga ämnen i material, kemiska produkter och varor är tillgänglig (Ds 2012:23 s. 35). Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt att ozonskiktet ska utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt Miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt preciseras så att med målet avses att –vändpunkten för uttunningen av ozonskiktet har nåtts och början på återväxten observeras –halterna av klor, brom och andra ozonnedbrytande ämnen i de övre luftlagren understiger den nivå där ozonskiktet påverkas negativt (Ds 2012:23 s. 43). Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö att människors hälsa och den biologiska mångfalden ska skyddas mot skadliga effekter av strålning (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö Miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö preciseras så att med målet avses att –individens exponering för skadlig strålning i arbetslivet och i övriga miljön begränsas så långt det är rimligt möjligt –utsläppen av radioaktiva ämnen i miljön begränsas så att människors hälsa och den biologiska mångfalden skyddas –antalet årliga fall av hudcancer orsakade av ultraviolett strålning är lägre än –exponeringen för elektromagnetiska fält i arbetslivet och i övriga miljön är så låg att människors hälsa och den biologiska mångfalden inte påverkas negativt (Ds 2012:23 s. 46). Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Ingen övergödning att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte har någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning preciseras så att med målet avses att –den svenska och den sammanlagda tillförseln av kväveföreningar och fosforföreningar till omgivande hav underskrider den maximala belastning som fastställs inom ramen för internationella överenskommelser –atmosfäriskt nedfall och brukande av mark inte leder till att ekosystemen uppvisar några väsentliga långsiktiga skadliga effekter av övergödande ämnen i någon del av –sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten uppnår minst god status för näringsämnen enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön –havet har minst god miljöstatus med avseende på övergödning enligt havsmiljöförordningen (2010:134) (Ds 2012:23 s. 49). Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag att sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion ska bevaras som förutsättningarna för friluftsliv värnas (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag preciseras så att med målet avses att –sjöar och vattendrag har minst god ekologisk status eller potential och god kemisk status i enlighet med förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön –oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag har naturliga vattenflöden och vattennivåer bibehållna –ytvattentäkter som används för dricksvattenproduktion har god kvalitet –sjöar och vattendrags viktiga ekosystemtjänster är vidmakthållna –sjöar och vattendrag har strukturer och vattenflöden som ger möjlighet till livsmiljöer och spridningsvägar för vilda växt- och djurarter som en del i en grön infrastruktur –naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till sjöar och vattendrag har gynnsam bevarandestatus och tillräcklig genetisk variation inom och mellan populationer –hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts i värdefulla sjöar och vattendrag –främmande arter och genotyper inte hotar den biologiska mångfalden, –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte är introducerade –sjöar och vattendrags natur- och kulturmiljövärden är bevarade och förutsättningarna för fortsatt bevarande och utveckling av värdena finns –strandmiljöer, sjöar och vattendrags värden för fritidsfiske, badliv, båtliv och annat friluftsliv är värnade och bibehållna och påverkan från buller är minimerad (Ds 2012:23 s. 56–57). Miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet att grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Preciseringar av miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet preciseras så att med målet avses att –grundvattnet är med få undantag av sådan kvalitet att det inte begränsar användningen av grundvatten för allmän eller enskild dricksvattenförsörjning –grundvattenförekomster som omfattas av förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön har god kemisk status –utströmmande grundvatten har sådan kvalitet att det bidrar till en god livsmiljö för växter och djur i källor, sjöar, våtmarker, vattendrag och hav –grundvattenförekomster som omfattas av förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön har god kvantitativ status –grundvattennivåerna är sådana att negativa konsekvenser för vattenförsörjning, markstabilitet eller djur- och växtliv i angränsande ekosystem inte uppkommer –naturgrusavlagringar av stor betydelse för dricksvattenförsörjning, energilagring, natur- och kulturlandskapet är fortsatt bevarade (Ds 2012:23 s. 64). 2017/18:265 Bilaga 2 Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård att och ska ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden.