prop · H503217 · 2018-04-05 00:00:00 — Detta innebär att vi inte inkluderar de så kallade ersättningsbidragen, det vill säga bidrag som är transfereringar till huvudmän för sådant som ska utföras av huvudmannen men bekostas av staten.29 Ersättningsbidragen står för enbart några procent av de medel som går ut som riktade statsbidrag. Stimulansbidragen är av mer tillfällig karaktär och syftar till att påverka huvudmännens prioriteringar och stimulera skolutveckling.30 Exempel på stimulansbidrag är maxtaxan i förskolan, lärarlyften, lågstadiesatsningen och bidrag till höjda lärarlöner. 28Enkäten hade en svarsfrekvens på , se vidare metodbilagan (bilaga 1). 29Exempel på ersättningsbidrag är särskilda bidrag för riksrekryterande gymnasial utbildning för elever med funktionsnedsättning, verksamhetsstöd för riksrekryterande utbildning och bidrag till svensk utbildning i utlandet. 30Statskontoret, 2011:22; , 2015/16:UbU1, bilaga 5, s. 207–208. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Granskningen fokuserar på riktade bidrag som administreras och utbetalas av , vilket innebär att vi till exempel inte inkluderar bidraget för upprustning av skollokaler och utemiljöer vid skolor, förskolor och fritidshem som administreras av . Vi inkluderar inte heller de bidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), eller eventuellt ytterligare bidrag som finns att söka från andra instanser. Det ingår inte i granskningen att undersöka hur sköter administrationen av bidragen. Granskningen fokuserar på riktade stimulansbidrag till skolväsendet31, exklusive förskolan. Kommunala och enskilda huvudmän är de vanligast förekommande mottagarna av statsbidrag, men en del andra mottagare förekommer också. Fokus i denna granskning är på de statsbidrag som har huvudmän som mottagare. Granskningen ser inte på effektiviteten i enskilda statsbidrag utan om systemet som sådant är ändamålsenligt. tar inte ställning till om det är rätt sorts satsningar i fråga om inriktning. Granskningen avser ingen specificerad tidsperiod. Vid våra intervjuer har samtalen oftast rört sig om nuläget. Enkäten har avsett , och dataanalyserna . Med en liten kommun avser vi i granskningen en kommun med färre än 10 000 invånare och med en stor kommun avser vi en kommun med fler än 35 000 invånare. Det motsvarar den storleksmässigt. Kommunerna däremellan kallar vi medelstora kommuner. Granskningsobjekt i granskningen är regeringen. I kapitel 2 ges en beskrivning av de riktade statsbidrag som granskningen fokuserar på. Kapitel 3 analyserar den empiri vi samlat in och kapitel 4 diskuterar och summerar våra slutsatser. 31 För en definition av skolväsendet, se skollagen (2010:800), 1 kap. 1 §. R I K S R E V I S I O N E N RIKTADE STATSBIDRAG TILL SKOLAN – NATIONELLA PRIORITERINGAR MEN LOKALA BEHOV 2 Riktade statsbidrag till skolan I detta avsnitt beskriver vi vilken typ av riktade statsbidrag som finns, hur de hanteras och fördelas och hur ansökningsförfarandet går till på en övergripande nivå. Vi ger även en kort beskrivning av hur huvudmännen kan skilja sig åt. Syftet är att få en grundläggande förståelse för bidragen och deras konstruktion innan vi går vidare till själva analysen. 2.1 Dagens system – ett brokigt landskap av bidrag hanterar enligt sitt budgetunderlag över 70 olika bidrag och transfereringar32. Enligt årsredovisning 2016 fattades 16 381 beslut om riktade statsbidrag , att jämföra med 3 2012. Det är förvånansvärt svårt att få en exakt siffra på hur många statsbidrag som faktiskt existerar – det florerar olika antal i olika skrivelser och tabeller och från olika avsändare. Enligt budgetunderlag –201933 hanterade och fördelade myndigheten över 60 olika bidrag , men i ett annat dokument från anges 84 olika bidrag och transfereringar för , och då saknas ändå åtminstone fem bidrag34. Även i skrivelser och rapporter från SKL och Statskontoret anges antal statsbidrag för skolområdet som inte helt stämmer överens med egna uppgifter.35 Det kan finnas flera skäl till varför det är så svårt att få en exakt och med andra källor överensstämmande siffra på antalet statsbidrag. En anledning är att ersättningsbidragen ibland inkluderas, ibland inte. En annan anledning är att beräkningen ibland inkluderar statsbidrag som avser andra mottagare än skolans huvudmän, och ibland inte. Därutöver kan en satsning ibland innehålla två olika bidrag, till exempel finns två poster inom läslyftet – ett handledarstöd och ett huvudmannastöd. Tabell 1 visar de bidrag som bedömer vara stimulansbidrag riktade till enskilda och kommunala huvudmän för grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning, . I de fall en satsning har flera bidrag knutna till sig, som till exempel läslyftet, har vi räknat det som ett bidrag. Vi har även räknat lågstadiesatsningen och fritidshemssatsningen som ett bidrag då de lyder under samma förordning och ligger under samma projekt i dataunderlaget 32Skolverket, Budgetunderlag 2018–2020, s. 8. 33Skolverket, Budgetunderlag 2017–2019, s. 11. 34Sammanställning STB 201101–201610, underlag från . 35SKL, 2016; Statskontoret, 2016:24. 36Exkluderade bidrag är ersättningsbidrag, maxtaxan och statsbidraget för mindre barngrupper i förskolan, samt alla bidrag som riktar sig till andra mottagare än skolans huvudmän i . 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Med dessa bearbetningar uppgår antalet statsbidrag till 34. Vi har utgått från data som levererats från över utbetalda bidrag 2016. Tabell 1 Riktade stimulansbidrag, utbetalade till enskilda och kommunala huvudmän , för verksamhet i grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning enskilda och/eller Statsbidrag för lågstadie- och 1 563 488 208 1 363 578 760 1 212 111 927 förstärkning inom elevhälsan & Statsbidrag för omsorg på kvällar, nätter och Statsbidrag för ökad under- visningstid för nyanlända elever 37I detta statsbidrag ingår en del organisationer som mottagare, dvs. utöver kommunala och enskilda huvudmän. R I K S R E V I S I O N E N RIKTADE STATSBIDRAG TILL SKOLAN – NATIONELLA PRIORITERINGAR MEN LOKALA BEHOV enskilda och/eller Statsbidrag för utbildning för barn som vistas i landet utan Statsbidrag för utvecklingen av Statsbidrag för ett fjärde tekniskt Statsbidrag för utbildning som Statsbidrag för kostnader för Statsbidrag för att främja Statsbidrag för att utveckla sfi Samverkan för bästa skola R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N enskilda och/eller kompetensutveckling av lärare i Statsbidrag för entreprenörskap i Statsbidrag till skolledare och Statsbidrag för lärare i nationellt Källa: Sammanställd av med hjälp av data från . Bidragens inriktning varierar – det finns till exempel många bidrag för personalförstärkningar av olika slag, men också många som rör kompetensutvecklingsinsatser. Därutöver finns en del bidrag mer inriktade på specifika satsningar, till exempel lovskola och läxläsning. Statsbidragen beskrivs av som ett verktyg för att förverkliga regeringens idéer om vilka insatser skolan behöver för att nå målen38. Vid de flesta beslut om en statsbidragssatsning beslutar regeringen om en förordning som anger bidragets syfte, villkor och vilka kriterier som ska vara uppfyllda för att kunna beviljas bidraget. Förordningen anger inriktningen på bidraget, det vill säga om det rör personalförstärkningar och vilket slag i så fall, eller andra insatser. Regeringen för en dialog med inför beslutet, men det varierar i vilken grad är involverat i det förberedande arbetet. har uttryckt önskemål om en djupare dialog i samband med utformningen och en i högre grad gemensam samverkan när bidragen ska utformas. I enlighet med respektive bidragsförordning meddelar ibland 38 Samtal med tjänstemän på , . R I K S R E V I S I O N E N RIKTADE STATSBIDRAG TILL SKOLAN – NATIONELLA PRIORITERINGAR MEN LOKALA BEHOV så kallade verkställighetsföreskrifter som rör handläggning och formalia av varje statsbidrag. Föreskrifterna kan också ange vilka kostnader respektive bidrag kan täcka.39 2.2Ett fåtal bidrag står för större delen av de utbetalade medlen Det är stor variation vad gäller hur mycket medel som fördelas med varje enskilt statsbidrag. I nedanstående diagram (diagram 1) framgår storleksordningen på de största bidragen i förhållande till varandra . Eftersom det finns många bidrag är det svårt att urskilja de mindre från varandra – cirkeldiagrammet består av 34 olika bidrag (det vill säga samma som i tabell 1). Diagrammet nedan visar att de 5 största bidragen till grund- och gymnasieskola samt vuxenutbildning står för av medelstilldelningen, medan 29 olika bidrag ryms i resterande av medlen. Noterbart är att kommer bidraget för lärarlönelyftet att vara ungefär dubbelt så stort eftersom det bara var en halvårseffekt . Diagram 1 De största stimulansbidragen 2016 Källa: bearbetning av data från . Se tidigare angivna avgränsningar gällande vilka statsbidrag som inkluderats. , RiR 2014:25, s. 37, och samtal med tjänstemän på , . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.3 Stora skillnader mellan huvudmännen Som illustrerats ovan skiljer sig de olika bidragen åt avsevärt vad gäller såväl typ som storlek. Även huvudmännen som kan söka de här aktuella statsbidragen skiljer sig åt väsentligt. En första indelning gäller om huvudmannen är eller enskild. Det finns 290 kommunala huvudmän, drygt 700 enskilda huvudmän, två statliga huvudmän (Sameskolstyrelsen och Specialpedagogiska skolmyndigheten), samt några landstingskommunala huvudmän som driver gymnasieskolor. De kommunala huvudmännen har ansvar för att bedriva skolverksamhet i sin kommun40. Samtliga kommuner i har förskoleklass och grundskola men ett antal kommuner saknar gymnasieskola. Ett trettiotal mindre kommuner har gått samman med närliggande kommuner i sammanlagt elva olika kunna erbjuda gymnasieskola. Den största kommunen har ungefär 87 500 elever i förskoleklass, grundskola och gymnasieskola (), exklusive vuxenutbildning. Den minsta kommunala huvudmannen () är med sammanlagt 260 elever i nämnda skolformer, därefter kommer med sammanlagt 276 elever i förskoleklass och grundskola, dock ingen gymnasieskola. De allra flesta enskilda huvudmän driver bara en skola. Ett fåtal huvudmän är stora företag som är huvudman för ett antal skolenheter med många tusen elever sammanlagt. fanns det 17 enskilda huvudmän med färre än tio elever i , och två enskilda huvudmän med färre än tio elever i gymnasiet. Det finns ungefär 450 enskilda huvudmän med färre elever i än den minsta kommunala huvudmannen. Den största enskilda huvudmannen är Internationella engelska skolan med lite drygt 20 000 elever i plus ca 800 i gymnasiet. Därefter kommer några enskilda huvudmän med drygt 10 000 elever i . De största enskilda huvudmännen inom gymnasieutbildningen har lite drygt 5 000 elever var. Förutom stora skillnader i elevantalet skiljer sig de enskilda skolorna åt vad gäller ägandeform. Några huvudmän är stora skolföretag medan andra är små icke vinstdrivande ideella föreningar, föräldrakooperativ eller små aktiebolag där VD är både huvudägare och rektor. Därutöver kan de enskilda huvudmännen skilja sig åt vad gäller inriktning, till exempel olika konfessionella eller pedagogiska inriktningar. 40För kommunala huvudmän har kommunfullmäktige enligt skollagen det yttersta huvudmannaansvaret. Enligt skollag och kommunallag ska kommunfullmäktige utse en fullgöra de statliga uppdragen för skolverksamheten. Som konstaterar i en PM har begreppet huvudman i praktiken kommit att förstås som nämndens tjänstemän (2013, s. 12). R I K S R E V I S I O N E N RIKTADE STATSBIDRAG TILL SKOLAN – NATIONELLA PRIORITERINGAR MEN LOKALA BEHOV Alla kommunala huvudmän har åtminstone några riktade statsbidrag. Drygt 50 enskilda huvudmän har inte ett enda riktat statsbidrag.41 2.4 Hur söks bidragen? Besluten om vilka statsbidrag som ska sökas tas i allmänhet på tjänstemannanivå i kommunerna. När det gäller större satsningar, satsningar som kräver ett riktningsbeslut och satsningar som kräver egenfinansiering stäms frågan oftast av med den politiska nämnden. Hos de enskilda huvudmännen är det vanligen någon i ledningsposition som söker bidragen. I små fristående skolor är det vanligt att det är rektor som ansvarar för att söka bidragen. Mellan av statsbidragen kan vid tiden för denna granskning sökas digitalt i E-tjänster för statsbidrag. är gången sådan att huvudmannen först gör en ansökan om bidraget, en fas som kräver varierande arbetsinsats – vissa bidrag är okomplicerade att söka och vissa kräver mer vad gäller exempelvis insamlande av personuppgifter. I vår granskning har det framgått att det inte är så att mindre bidrag kräver en mindre arbetsinsats i fråga om ansökningsförfarande, uppföljning och avrapportering än de större. Om huvudmannen får ett positivt beslut ska många bidrag även rekvireras före ett specifikt datum. Andra bidrag betalas ut på basis av en beviljad ansökan enbart, det vill säga utan rekvisition. Därefter ska bidraget eventuellt fördelas inom huvudmannens verksamhet och ska en uppföljning skickas in till . Att vissa bidrag ska rekvireras men andra inte är något som oftast beslutas av regeringen och regleras i förordningen för respektive statsbidrag. Som illustrerats i detta kapitel finns många statsbidrag av varierande slag att söka för skolans huvudmän, samt en stor variation vad gäller hur huvudmännen ser ut. För den fortsatta analysen är det viktigt med en förståelse för huvudmännens olikheter och varierande förutsättningar eftersom det påverkar möjligheterna att ta del av de riktade statsbidragen. Vi kommer att gå vidare och besvara revisionsfrågorna med hjälp av det empiriska material vi samlat in, det vill säga intervjusvar, enkätsvar och registerdata. Egna beräkningar på registerdata från . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Syftet med granskningen är att bedöma om systemet med riktade statsbidrag till skolans huvudmän är ändamålsenligt. I följande kapitel analyserar vi detta med hjälp av de frågor som formulerats för att operationalisera revisionsfrågorna. De citat som återfinns i texten har valts ut för att de illustrerar och förtydligar de aspekter som beskrivs i aktuellt stycke. Citaten kommer från våra intervjuer och enkätens fritextsvar. 3.1Hur skiljer det sig åt mellan huvudmän hur de använder sig av statsbidragen? Detta avsnitt tar upp hur det kan variera mellan olika huvudmän hur de använder sig av de riktade statsbidragen. Vi har tyvärr inte haft tillgång till data över vilka bidrag som huvudmännen sökt och kan därför bara diskutera utifrån vilka huvudmän som beviljats och fått bidrag. 3.1.1 Större kommuner får fler bidrag Som framgick av tabell 1 finns det en stor mängd statsbidrag. De varierar både med avseende på storlek, inriktning och konstruktion. Det har tidigare konstaterats av såväl som att de större kommunerna får bidrag i högre utsträckning än de mindre42. I diagram 2 framgår hur många statsbidrag43 de kommunala huvudmännen nyttjade fördelat utifrån kommunstorlek.44 42Skolverket, 2015; , RiR 2014:25. 43Riktade stimulansbidrag till grund- och gymnasieskola samt vuxenutbildning, enligt tidigare definition. 44Vissa kommuner arbetar gemensamt med närliggande kommuner kring gymnasieskolan i olika former av gymnasieförbund. Om ett förbund har fått bidrag för exempelvis tre satsningar för gymnasieskolan har samtliga kommuner i förbundet fått sig tre bidrag medräknade. Det är inte helt uppenbart hur de gemensamma gymnasiebidragen ska hanteras i statistiken, men det medför ingen väsentlig skillnad på diagrammet om de utesluts. R I K S R E V I S I O N E N RIKTADE STATSBIDRAG TILL SKOLAN – NATIONELLA PRIORITERINGAR MEN LOKALA BEHOV Diagram 2 Antal utbetalade statsbidrag per huvudman Källa: bearbetning av data från . Se tidigare angivna avgränsningar gällande vilka statsbidrag som inkluderats. Observera att , och är exkluderade för att göra bilden mer läsvänlig. De har 33, 36 respektive 30 statsbidrag vardera. Vad gäller kommunerna med upp till 50 000 invånare är det stor spridning på hur många statsbidrag de tar del av. Vissa har bara ett fåtal, medan andra har många. Bland kommunerna med mellan 50 000 och 100 000 invånare finns inte en enda kommun som har färre än 15 statsbidrag, och bland kommuner med över 100 000 invånare är det ingen som har erhållit färre än 23 statsbidrag. Det är komplicerat att inkludera de enskilda huvudmännen i jämförelsen eftersom skillnaderna mellan enskilda och kommunala huvudmän är så stora. Enskilda huvudmän har sällan tillgång till lika många statsbidrag som en kommun som ju enligt lag måste ha de flesta skolformerna. Det är också mycket varierande mellan de enskilda huvudmännen vilka årskurser de bedriver undervisning i – vissa skolor har till exempel bara lågstadiet vilket gör att de inte kan söka de bidrag som riktar sig till mellan- och/eller högstadiet, medan vissa huvudmän har såväl hela som gymnasieskolan. Vi återkommer dock till de enskilda huvudmännen nedan. 3.1.2 Stora kommunala huvudmän har kapacitet att söka fler bidrag I intervjuerna framträder en tydlig bild av att de större kommunala huvudmännen har fördelar gentemot de mindre kommunala huvudmännen vad gäller sökförfarandet genom det faktum att de helt enkelt har en större utbildningsförvaltning. De större kommunerna har oftast någon anställd som har 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ansvar för att ha kontroll över vilka statsbidrag som finns att söka samt för att administrera och följa upp dem. I de minsta kommunerna består utbildningsförvaltningen ibland av endast en person och det är naturligt svårt för den att utöver alla andra uppgifter hålla sig uppdaterad vad gäller vilka statsbidrag som finns att söka och även ha tid att söka dem. Vissa mindre kommuner avstår regelmässigt från de statsbidrag som kräver egenfinansiering, vilket vi återkommer till nedan. 3.1.3Enskilda huvudmän tar del av statsbidrag i samma omfattning som kommunala vad gäller andel av utbetalade medel Hur ser det ut vad gäller nyttjandet av statsbidrag för enskilda huvudmän i jämförelse med kommunala? Enligt om statsbidrag tar kommunerna emot av de utbetalda bidragen45. Detta medför att de enskilda huvudmännen tar emot eftersom det även finns en mängd andra huvudmän som inkluderas i statistik (till exempel organisationer, utländska utbildningsinstitutioner med flera). gick drygt 1,5 miljoner elever i svensk förskoleklass, grundskola eller gymnasieskola (inklusive grundsärskola och gymnasiesärskola). Av dessa elever gick ca i fristående skolor.46 synes alltså vara en underrepresentation för de enskilda huvudmännen. Även tidigare rapport om statsbidrag konstaterar att de enskilda huvudmännen är underrepresenterade vad gäller de riktade statsbidragen – som andel av de respektive huvudmän som har de aktuella statsbidragen47. har analyserat fördelningen av statsbidrag mellan kommunala och enskilda huvudmän. I jämförelsen har vi inkluderat sådana riktade stimulansbidrag som kan sökas av skolhuvudmän. Vi har exkluderat de bidrag som enbart kan sökas av kommunerna, men som ska förmedlas vidare till de enskilda huvudmännen, till exempel bidraget för maxtaxa inom förskolan och bidraget för papperslösa barn. Däremot har vi inkluderat bidrag som enbart kommuner kan söka, men som inte uppenbart riktar sig till endast kommuner och inte heller vidarebefordras från kommuner till enskilda huvudmän. Ett sådant exempel är bidraget för att främja lärlingsutbildning. Analysen avser utbetalda medel för . I jämförelsen får de enskilda huvudmännen av det utbetalade beloppet, vilket alltså ska jämföras med att de har av 45Skolverket, 2015. 46Tabell 1, statistik om Skolor och elever, hämtad , . 47Riksrevisionen, RiR 2014:25. R I K S R E V I S I O N E N RIKTADE STATSBIDRAG TILL SKOLAN – NATIONELLA PRIORITERINGAR MEN LOKALA BEHOV Våra beräkningar tyder alltså inte på någon underrepresentation för de enskilda huvudmännen. När varje statsbidrag studeras var för sig skiljer det sig åt mellan olika bidrag hur stor andel av de utbetalade medlen som går till enskilda huvudmän. var de bidrag som i lägst utsträckning gick till enskilda huvudmän Samverkan för bästa skola48 (2,) och Lov- och sommarskola (6,). Gymnasial lärling var det bidrag som i störst utsträckning gick till enskilda huvudmän – . De allra flesta bidrag har dock en andel till enskilda huvudmän på mellan . Vi har även analyserat några utvalda statsbidrag specifikt och med hjälp av registerdata undersökt om de enskilda huvudmännen har en lägre sannolikhet att få del av just de satsningarna. De utvalda statsbidragen är: elevhälsa/specialpedagogik, lågstadiesatsningen, läslyftet och läxläsning. De är alla relativt breda satsningar som bör kunna sökas av de flesta huvudmän som bedriver undervisning i aktuella årskurser. I nedanstående tabell anges dels hur stor andel av utbetalade medel som de enskilda huvudmännen fick i respektive satsning 2016, dels den genomsnittliga sannolikheten att en enskild huvudman har de aktuella satsningarna. Vi har kontrollerat för antalet elever i de relevanta årskurserna. Tabell 2 Enskilda huvudmäns andel av utbetalade medel och sannolikhet att ha bidraget, Källa: bearbetning av data från , sannolikheten är framtagen med hjälp av probitanalys. Alla estimat är högt signifikanta. Analysen visar att om vi jämför två huvudmän, en enskild och en med samma antal elever, så är det mindre troligt att den enskilda huvudmannen har statsbidraget, än den kommunala. För till exempel läslyftet är det nästan mindre troligt att de enskilda huvudmännen har bidraget än de kommunala. För att illustrera vad det kan innebära tänker vi oss 100 kommunala 48Samverkan för bästa skola har dock inte ett öppet ansökningsförfarande utan medverkande skolenheter väljs ut på basis av Skolinspektionens analys. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N huvudmän och 100 enskilda huvudmän av medelstorlek. Av dessa kommer 73 av de kommunala och 29 av de enskilda huvudmännen att ha statsbidraget. Noterbart är att sannolikheten att ha något av de studerade statsbidragen är signifikant lägre för de enskilda huvudmännen, även i de fall där de har en relativt stor andel av utbetalade medel (elevhälsa och läxläsning). Detta kan troligen förklaras av att de får ett högre belopp per elev för dessa bidrag. Vi har inte gjort vidare analyser för att ta reda på varför enskilda huvudmän har högre belopp per elev för vissa statsbidrag, men det kan ha att göra med bidragens konstruktion. Statsbidraget för elevhälsa/specialpedagogik bestäms till exempel utifrån verksamhetens lärartäthet, vilket kan medföra att de enskilda huvudmän som beviljats statsbidraget får ett jämförelsevis högre bidragsbelopp eftersom de i genomsnitt har lägre lärartäthet än kommunala huvudmän.49 Sammanfattningsvis visar vår analys att de enskilda huvudmännen tar del av statsbidragen i samma omfattning som de kommunala när vi ser på totalt utbetalade medel. För vissa statsbidrag har de större andel än de kommunala huvudmännen och för vissa statsbidrag har de mindre andel. Vid en sannolikhetsanalys kan vi se att även i vissa fall där de enskilda huvudmännen har en relativt stor andel av medlen så har varje enskild huvudman ändå en lägre sannolikhet att ha statsbidraget. 3.1.4Små kommunala huvudmän styrs av bidragen i högre utsträckning I intervjuerna framgår att de större kommunala huvudmännen som regel har så pass många satsningar rullande att de brukar kunna placera in de flesta bidrag i den pågående verksamheten utan att egentligen justera den nämnvärt.