prop · H503207 · 2018-04-12 00:00:00 — på de olika inkomsttitlarna och anslagen jämfört med i budgeten upptagna Årsredovisningen ska även avspegla de övriga ekonomiska beslut som fattat, t.ex. bemyndiganden att beställa varor och tjänster samt att besluta om bidrag, ersättningar och lån som medför utgifter under ska också i års-redovisningen få information om 2017/18:207 förväntade förluster och väsentliga risker avseende lämnade garantier och utlåning (se också avsnittet nedan om riskanalyser av statliga garantier och krediter). Årsredovisningen ska även innehålla en uppföljning av de budgetpolitiska mål som har beslutat om. Vidare ska årsredovisningen innehålla en resultaträkning, en balansräkning och en finansieringsanalys, en redovisning av utvecklingen av statsskulden, en samlad redovisning av vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av iakttagelser och en redovisning av EU-räkenskaperna. Riskanalyser av statliga garantier och krediter Som ett komplement till de beskrivningar av den statliga garanti- och utlåningsverksamheten som görs i årsredovisningen för staten har i uppdrag att göra en samlad riskanalys. Till skillnad från uppföljningen i årsredovisningen för staten, som i första hand fokuserar på begreppet förväntad förlust, samt redovisning och sammanställning av enskilda åtaganden, är syftet med samlade riskanalys att bedöma risken för stora oförväntade förluster. Den samlade riskanalysen görs utifrån två perspektiv, dels analyseras kreditrisk, dels likviditetsrisk. Riskanalysen bidrar till stabilitet och förtroende för statens finanser. I händelse av större framväxande risker utgör analysen ett viktigt underlag för beslutsfattarna, som kan behöva vidta åtgärder för att öka motståndskraften mot störningar eller minska riskerna. Delar av den samlade riskanalysen återges även i årsredovisningen för staten. Effektberäkningar, prognoser och tillgång till data av hög kvalitet Det är viktigt att prognoser och effektberäkningar är gjorda med bästa De metoder och modeller som används för beräk- ningarna ska i så stor utsträckning som möjligt vara förankrade i aktuell Effektberäkningar görs av reformförslag som kan förväntas ha betydande samhällsekonomiska konsekvenser. Alla förslag analyseras, i möjligaste mån utifrån deras effekter på de offentliga finanserna, BNP, sysselsättning och inkomstfördelningen. Prognoser är osäkra. Förutom ett huvudscenario presenterar regeringen därför i den ekonomiska vårpropositionen och i budgetpropositionen ett antal alternativscenarier som speglar både nedåt- och uppåtrisker i den Det är därutöver viktigt att regeringens prog- noser följs upp. Regeringen har därför gett i uppdrag att utvärdera regeringens prognoser. uppdrag att offentligt redovisa en jämförelse mellan olika prognos- makares prognoser och prognosprecision, i vilka regeringens prognoser De prognoser som regeringen redovisar i de ekonomiska proposi- tionerna tar hänsyn till de förslag som läggs i den aktuella propositionen. Normalt presenterar Skr. 2017/18:207 regeringen en bedömning av utvecklingen av den svenska ekonomin och de offentliga finanserna i samband med den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen. När det är påkallat av den ekonomiska utvecklingen redovisar regeringen också däremellan offentligt sin bedömning av den ekonomiska situationen. Regeringen har ett ansvar för att se till att relevanta data finns att tillgå om samhällsekonomin. Detta är en förutsättning för att prognoser och andra typer av beslutsunderlag ska hålla god kvalitet. Statistiken över de offentliga finanserna är av särskilt stor betydelse. Att statistiken håller en hög kvalitet är en förutsättning för att på ett trovärdigt sätt ska kunna leva upp till kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Data som och andra statliga myndigheter producerar ska ha högsta möjliga kvalitet. Regeringen ska redovisa en bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet i den ekonomiska vårpropositionen (9 kap. 4 § budgetlagen). En sådan bedömning baseras på beräkningar som sträcker sig så långt fram i tiden att beräkningen beaktar alla väsentliga demografiska och ekonomiska förändringar som rimligen kan förutses. Regeringen gör beräkningar som omfattar samtliga offentliga inkomsters och utgifters utveckling under hela det innevarande århundradet. Långsiktskalkyler är viktiga för att och regeringen i ett tidigt skede ska kunna vidta åtgärder som gör finanspolitiken hållbar, även om en ohållbar utveckling uppstår först på lång sikt. Kalkylerna syftar främst till att svara på frågan om den nuvarande finanspolitiken är långsiktigt hållbar. Detta bedöms vara fallet om de skatteintäkter som de aktuella skattereglerna genererar är tillräckliga för att långsiktigt finansiera de offentliga utgifter som följer av gällande regler. I kalkylerna ska hänsyn tas till den offentliga sektorns finansiella ställning det år beräkningen utgår från, den demografiska utvecklingen och andra viktiga trendmässiga förändringar. Om kalkylerna visar att den offentliga sektorns budgetrestriktion är uppfylld på lång sikt kan standarden i de offentliga välfärdssystemen bibehållas utan att skattesatserna behöver höjas. Ett mått som Europeiska kommissionen använder för att bedöma finanspolitikens långsiktiga finansiella hållbarhet är den s.k. S2-indikatorn. Den anger storleken på den permanenta budgetförändring som behöver göras utgångsåret för att den offentliga finansiella nettoställningen ska vara stabil som andel av BNP på lång sikt. Ett indikatorvärde på av BNP innebär exempelvis att en omedelbar och permanent höjning av skatterna eller minskning av utgifterna motsvarande av BNP behöver genomföras för att inkomster och utgifter ska gå jämnt upp på lång sikt. Osäkerheten i denna typ av bedömningar är stor och de måste därför tolkas med försiktighet, med hänsyn tagen till hur bedömningen ändras vid olika beräkningsförutsättningar. Därför redovisas vanligen ett antal olika scenarier med skilda antaganden som visar konsekvenserna av både nega- tiva och positiva risker för finanspolitikens hållbarhet. scenarier görs sedan en samlad bedömning av finanspolitikens långsiktiga Mot bakgrund av osäkerheten i beräkningarna ska små indi- katorvärden inte föranleda några omläggningar av finanspolitiken. högre indikatorvärden bör resultatet tas på större allvar och en mer utförlig En bedömning av S2-indikatorn bör även omfatta en analys av vad det är som förklarar indikatorvärdet, och hur det primära offentliga sparandet utvecklas över tiden. Om exempelvis ett högt värde uppkommer på grund av stora underskott på mycket lång sikt, trots en god sparandeutveckling under de närmaste decennierna, bör bedömningen av vilka åtgärder som behöver vidtas bli en annan än om underskott förväntas uppstå relativt nära i tiden. Även om S2-indikatorn visar att finanspolitiken är långsiktigt hållbar är det inte säkert att det stämmer. Ett indikatorvärde nära noll säger ingenting om på vilken nivå den offentliga finansiella ställningen stabiliseras, bara att en stabilisering i förhållande till BNP kommer att ske . teoretiskt sett långsiktigt hållbar finanspolitik kan således uppfattas som ohållbar om skulden ökar snabbt eller stabiliseras på en allt för hög nivå, eller om det uppstår ett underskott som överstiger EU:s gräns om En långsiktigt hållbar finanspolitik kan också vara oförenlig med en fördelningsmässigt önskad utveckling. Indikatorn kan exempelvis vara nära noll om nuvarande generationer drar på sig stora skulder, som sedan ska finansieras av framtida generationer. En sådan utveckling skulle dock leda till orättvisor mellan generationerna. Ett krav på ett högre offentligt sparande i en beräkning där välfärdstjänsternas antal och kvalitet ökar i takt med att realinkomsterna stiger, dvs. en fortsatt kvalitetsökning, kan således vara fördelningsmässigt problematiskt. Det kan ifrågasättas omdet är motiverat att öka de offentliga överskotten för att det offentliga åtagandet ska kunna göras mer omfattande . Regeringen använder därför även andra underlag än S2-indikatorn i samband med analysen av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. pelvis är det viktigt att säkerställa att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld inte överstiger av BNP, i enlighet med stabilitets- och tillväxtpaktens regelverk. Det skuldankare som har införts bidrar till att den offentliga skulden inte överskrider denna nivå. För att värna om rättvisa mellan olika generationer kan hållbarhets- beräkningarna kompletteras med generationsanalyser. visar om det förekommer en systematisk omfördelning mellan olika generationer via den offentliga sektorn. I de fall ett förslag förväntas ha stora konsekvenser för fördelningen av inkomster mellan generationer, ska förslaget föregås av generationsanalyser. De långtidsutredningar som genomförs vart tredje eller fjärde år (se t.ex. SOU 2011:11 och SOU 2015:104) skapar ytterligare viktiga underlag för utformningen av en hållbar finanspolitik. utmaningar och möjligheter för den svenska ekonomin i ett perspektiv på Långtidsutredningarna saknar direktiv och väljer de ämnen och metoder som bäst bidrar till den ekonomisk-politiska debatten. ningarnas betänkanden fungerar som underlag för den ekonomiska Efter remittering behandlar regeringen betänkandena i den ekonomiska vårpropositionen eller budgetpropositionen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , , , , , , , Bah Kuhnke, , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2017/18:207 för finanspolitiken