prop · H503118 · 2018-03-14 00:00:00 — AMISOM har påbörjat en neddragning . EU:s insats EU NAVFOR arbetar med att skydda matsändningar från , EU:s civila insats EUCAP med att förstärka Somalias kustbevakningsförmåga och EU:s militära insats EUTM med att utbilda den nationella armén. bidrar med personal till samtliga av EU:s insatser. har EU genomfört en strategisk översyn av sina insatser i syfte att anpassa dem till AMISOM:s neddragning och det internationella samfundets ökade fokus på säkerhetsuppbyggnad i . EU har verkat för fred och försoning i , inklusive en lösning av utestående frågor i fredsavtalet med . har lämnat bidrag till EU:s program till stöd för civilsamhället i . EU har varit tydligt när det gäller skyldighet att samarbeta med den () och att följa de häktningsbeslut som utfärdats av domstolen. har fortsatt att avstå från att ratificera det reviderade . 2017/18:118 Sydsudan EU har verkat för en omedelbar vapenvila i Sydsudan, liksom för ett fortsatt genomförande av fredsavtalet . Rådet antog slutsatser om risken för svält i några länder, bl.a. Sydsudan. har bidragit till att EU uttalat stöd för den fredsprocess som leds av länderna i regionen. Sydsudan har fortsatt att avstå från att ratificera . Med bakgrund i det mandat som rådet antog har förhandlingar mellan och pågått om ett återvändandeavtal för irreguljära migranter. Ingen överenskommelse har kunnat nås mellan parterna och en ny förhandlingsrunda är planerad till . EU har vidare förhandlat fram ett för frihandel med den västafrikanska samarbetsorganisationen . har dock valt att inte underteckna avtalet. Tchadsjöregionen i nordöstra är ett av fyra områden som omfattas av de slutsatser om risk för svält som antogs av rådet . För att motverka svältkatastrofen samt lindra effekterna av konflikten med terroristorganisationen har EU utökat sitt humanitära stöd . Den höga representanten besökte där hon deltog i och utlovade i samband med detta stöd om från EU till organisationen gemensamma styrka för bekämpning av terrorism och smuggling. Styrkan beräknas vara fullt operationell . Upprättandet och finansieringen av styrkan har varit en prioritet för EU som tagit på sig koordineringsansvar för internationella bidrag genom en koordineringsgrupp inom EU:s militära stab. EU:s särskilde representant () har tillbringat mycket tid i regionen och arbetat för bättre dialog. Migration har varit en prioriterad fråga inom arbetet med EU:s regionala handlingsplan för och flera framsteg har gjorts. Bland annat är migration nu en fråga på G5:s agenda. Inom handlingsplanens arbete för ungdomar upprättades en EU-fond till stöd för unga. har i EU förespråkat att G5 Sahelstyrkan ska få ett MR-ramverk samt en civil komponent. EU har med anledning av den omfattande humanitära krisen gett fortsatt stort stöd i (). har EU tagit initiativ för samordning av de olika fredsinitiativ som finns för . EU har lämnat stöd genom den särskilt inrättade Bêkou-fonden. Rådet antog med anledning av en revision av Bêkou-fonden, slutsatser om denna . EU sände en valobservatörsmission till inför president- och parlamentsvalen som genomfördes . EU:s relationer med har normaliserats efter regeringsskiftet . EU sände en valobservatörsmission inför parlamentsvalet . EU finansierar ECOWAS-styrkan ECOMIG genom afrikanska fredsfaciliteten . godkände EU bistånd till , som uppgår till följt av ytterligare vid mitten av mandatperioden. EU skickade en valobservatörsmission till inför president-, parlaments- och lokalvalen . EU:s observatörer bevakade även omvalet till presidentämbetet . Ett drygt sextiotal lång- och korttidsobservatörer, samt personer från och medlemsstater, ingick i valobservatörsmission vid bägge valdagarna. Politiska processen samt våld och MR-övergrepp i Kasaï har stått i fokus. EU har betonat att presidentval måste hållas och att förtroendeskapande åtgärder genomföras inför valet . har fört fram vikten av högnivådialog med regionala aktörer för en fredlig och demokratisk lösning på den politiska krisen. EU, Afrikanska unionen (AU), Frankofonins Internationella organisation (OIF) och FN har under två tillfällen antagit gemensamma uttalanden. Rådet antog nylistningar för EU-autonoma restriktiva åtgärder mot nio personer, flertalet med kopplingar till våldet i Kasaï. EU har fördömt våld och MR-övergrepp och har inom lyckosamt yrkat för en oberoende internationell utredning av MR-brott i Kasaï. På svenskt förslag inkluderar EU:s röstförklaring vid vikten av att till fullo utreda morden på FN-experterna . EU har i enlighet med en ändring i FN:s sanktionskriterier utvidgat dessa till att omfatta också attacker mot experter i . Rådet antog slutsatser om DRK och . Under den årliga översynen beslöts en ettårig förlängning av de restriktiva åtgärderna som riktats mot . bl.a. ett vapenembargo och restriktiva åtgärder för ett vapenföretag samt 2017/18:118 reserestriktioner och frysning av tillgångar för och . I samband med översynen infördes en begränsad undantagsmöjlighet från embargobestämmelserna avseende utrustning som kan användas för internt förtryck, rörande viss utrustning inom ramen för gruvnäring och infrastrukturprojekt, avsedd för civil användning. är inte längre landets president. EU:s budgetstöd till har fortsatt varit suspenderat med anledning av upptäckt av omfattande skulder som moçambikiska staten inte redovisat. EU för tillsammans med andra givare en dialog med regeringen för transparens och ansvarsutkrävande avseende dessa skulder. EU:s utsedda medlare för den konflikt som fortgått mellan regeringspartiet och det största oppositionspartiet , ersattes av ett nytt medlingsinitiativ. EU:s nya Afghanistanstrategi –2020 och rådsslutsatser om antogs . Strategin fokuserar på fyra mål; 1) att främja fred, stabilitet och regional säkerhet, 2) att stärka demokratin, rättsstatsprincipen och skyddet för mänskliga rättigheter samt främja god samhällsstyrning och kvinnors ställning, 3) att stödja ekonomisk och mänsklig utveckling, samt 4) att möta migrationsrelaterade utmaningar. EU och undertecknade samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling, som fastställer allmänna principer för samarbete och fördjupad dialog inom områden som landsbygdsutveckling, utbildning, främjande av mänskliga rättigheter och jämställdhet och korruptionsbekämpning. I EU:s nuvarande utvecklingsbiståndsprogram för perioden –2020 uppgår det ekonomiska stödet till , motsvarande för hela perioden. EU tillsatte ett Brysselbaserat särskilt sändebud för , vilket innebar att EU:s särskilda representants kontor i upphörde. var mycket aktivt inför framtagandet av EU-Afghanistanstrategin och lyfte fram bl.a. ökat fokus på fred och regionala frågor. hölls det fjortonde EU-Indientoppmötet i . Överläggningarna fokuserade på utrikes- och säkerhetspolitik, migration, handel och investeringar, klimat, samt forskning och innovation. Vid toppmötet antogs ett gemensamt uttalande om EU:s och strategiska partnerskap samt tre gemensamma deklarationer om samarbete inom antiterrorism, klimat och förnyelsebar energi och smart urbanisering. Båda sidor bekräftade sin vilja till fördjupat säkerhetspolitiskt samarbete inom bl.a. maritim säkerhet och cyberfrågor. välkomnades också inrättandet av en faciliteringsmekanism för EU- Skr. 2017/18:118 investeringar i och öppnandet av Europeiska investeringsbankens I slutsatserna enades EU och också om förnyat engagemang i förhandlingarna om ett frihandelsavtal, som också omfattar investeringsskydd. antog rådet slutsatser om som betonar EU:s intresse av ett säkert, stabilt och demokratiskt . Slutsatserna lyfter också fram återtagandeavtalet mellan och som särskilt prioriterat. EU:s utrikestjänst (EEAS) och kommissionen har inlett konsultationer med om en framtida gemensam strategisk handlingsplan mellan och , som ska driva samarbetet vidare efter att den nuvarande femåriga planen avslutas . Slutsatserna betonade också vikten av mänskliga rättigheter, civilsamhället, antiterrorism, icke-spridning och nedrustning. EU uppmanade också att intensifiera arbetet med att säkerhetsställa att inga terrorrelaterade aktiviteter förekommer i landet. beslutade EU att åter ge förmånligt tillträde till EU- marknaden i enlighet med GSP+-systemet eftersom bedömts åter följa de 27 internationella konventionerna gällande mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljöskydd och god samhällsstyrning, som GSP+-systemet föreskriver. EU för en kritisk engagemangspolitik gentemot för att stärka fred och säkerhet och förhindra utveckling och spridning av massförstörelsevapen. EU kritiserade i starka ordalag landets provsprängning av en kärnladdning och robottester . EU har genomfört de sanktioner som antogs av (resolutionerna , 2371 och 2375) efter kärnvapenprov- sprängning och upprepade robottest och har därtill beslutat om särskilda EU-sanktioner. EU arbetar också för att stärka respekten för mänskliga rättigheter. Likt lade EU, tillsammans med , fram en resolution i om den svåra situationen för de mänskliga rättigheterna i . EU har bidragit med humanitärt stöd genom bl.a. rödakorsrörelsen. är aktivt i EU när det gäller EU:s kritiska engagemangspolitik och ökad implementering av sank- tionerna mot i tredjeland. trädde ett ramavtal om partnerskap och samarbete mellan EU och i kraft. Avtalet ska öka utbytet samt det ekonomiska och politiska samarbetet mellan EU, och . ska ske inom bl.a. råvarusektorn, näringspolitik, miljö, turism, migration 2017/18:118 och bekämpning av korruption och organiserad brottslighet. Avtalet bygger på mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatens principer och nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen. Ikraftträdandet av avtalet sammanföll med öppnandet av en EU-delegation i . En av huvudprioriteringarna för EU-delegationen kommer att vara genomförandet av avtalet. Det nittonde EU-Kinatoppmötet ägde rum den 1–i . EU företräddes av Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande och företräddes av premiärminister . En viktig fråga som diskuterades var klimat och genomförande av . har verkat för att EU och ska kunna anta ett gemensamt uttalande om klimat och grön energi. Andra frågor som diskuterades vid toppmötet var säkerhetsläget på den koreanska halvön, handel, regionala och globala utmaningar, investeringar i infrastruktur och turism. Mänskliga rättigheter fortsätter att vara en viktig fråga i EU:s relation med . Den trettiofemte dialogen mellan och om mänskliga rättigheter ägde rum den 22–i . EU antog rådsslutsatser om med fokus på utvecklingen i delstaten och flyktingsituationen där hundratusentals rohingyer flytt till som följd av våld och övergrepp. EU framhöll vikten av att våldet upphör och att fullt humanitärt tillträde säkerställs i Rakhine, men även i andra konfliktområden. Vidare underströks vikten av ett frivilligt, värdigt och säkert återvändande för de som flytt till och att ansvarsutkrävande sker för övergrepp mot mänskliga rättigheter. EU:s fortsatta åtagande för demokratisk utveckling i och beredvillighet att stödja genomförandet av rekommendationerna från den rådgivande kommissionen för Rakhine presenterades av dess ordförande . EU konstaterade i råds- slutsatserna att det gällande vapenembargot ska ligga fast, att inbjudningar av militära ledare till EU ska upphöra och militära samarbeten ska ses över och att ytterligare åtgärder kunde komma att vidtas om utvecklingen förvärrades. är pådrivande för att EU tydligt ska uppmärksamma övergreppen av mänskliga rättigheter, inte minst det omfattande sexuella och könsbaserade våldet och övergrepp mot barn. har inom EU bl.a. lyft vikten av ansvarsutkrävande för dessa övergrepp. EU har genom sin höga representant för utrikestjänsten, EEAS talesperson, samt lokalt i gjort uttalanden som fördömer både attacker mot säkerhetsstyrkor och det oproportionerliga våld som efterföljt attackerna. EU lade fram en resolution om i för mänskliga rättigheter. EU initierade ett beslut i för mänskliga rättigheter gällande mandatförlängning av ett rapportörs- uppdrag som givits mandat att utreda uppgifter om brott mot mänskliga rättigheter i Rakhine och andra delar av landet. I marginalen av ASEM:s utrikesmöte i hölls ett möte mellan värdlandet Skr. 2017/18:118 statskansler och utrikesministrar från och om situationen i delstaten . deltog i mötet genom utrikesministern, som också hade överläggningar med Aung , bl.a. om den allvarliga situationen i Rakhine och för landets rohingyer. Nya rådsslutsatser för EU:s engagemang med antogs vid rådet för utrikes frågor . I rådsslutsatserna uttryckte EU oro över att politiska och medborgerliga rättigheter har inskränkts sedan militärkuppen och framhöll fortsatt stöd till civilsamhälles- organisationer och människorättsförsvarare. I ljuset av antagandet av en ny konstitution och nya valrelaterade lagar samt utlovade val 2018 beslutade rådet att återuppta politiska kontakter på alla nivåer med och utnyttja dessa möjligheter för att lyfta oro för mänskliga rättigheter och demokrati. Undertecknande av ramavtal om partnerskap och samarbete mellan och , och ett fullt återupptagande av frihandelsförhandlingarna med , bedömdes kunna ske när en demokratiskt vald civil regering finns på plats. har deltagit aktivt i framtagandet av de nya rådsslutsatserna i syfte att finna en lämplig balans i slutsatserna mellan ett återupptagande av politiska kontakter och uttrycka fortsatt oro över situationen i landet. EU stödde processen kring de lokala valen som hölls i . har den politiska situationen i landet väsentligt försämrats. EU har gjort flera uttalanden som uttrycker oro över utvecklingen. EU har som följd av den negativa utvecklingen beslutat att upphöra med stöd till den nationella . EU för en nära dialog med den filippinska regeringen om hur kan vidta de åtgärder som krävs när det gäller respekt för mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljöskydd, rättsstatens principer och god samhällsstyrning för att landet ska kunna upprätthålla sin GSP+-status. Under den trettiosjätte sessionen av för mänskliga rättigheter uppmanade EU att respektera mänskliga rättigheter och rättsliga processer i bekämpningen av narkotikarelaterade brott och att inte återinföra dödsstraffet. I EU:s årliga rapport om mänskliga rättigheter i världen noterades den förvärrade situationen för mänskliga rättigheter i . har EU fortsatt påtalat vikten av respekt för internationell rätt när det gäller havsfrågor, i synnerhet havsrättskonventionen och respekt 2017/18:118 för fri sjöfart och överflygning. I rådsslutsatser om det globala sjöfarts- skyddet som antogs välkomnar EU förhandlingarna mellan och ASEAN om ett ramavtal för en uppförandekod för . Frihandels- och investeringsavtal med och Kommissionen genomförde en andra och tredje förhandlingsrunda om frihandelsavtal med respektive september. En andra förhandlingsrunda genomfördes i förhandlingarna om frihandelsavtal med , men ingen ny runda är inplanerad med anledning av rådande situation för mänskliga rättigheter i landet. Diskussioner pågår i EU-kretsen kring förhandlingsmandat för att inleda förhandlingar om frihandelsavtal med respektive . En principöverenskommelse om ett frihandelsavtal mellan och nåddes . Förhandlingar fortsatte om enskilda utestående frågor. presenterade sitt yttrande om EU:s kompetens att underteckna och ratificera det färdig- förhandlade frihandelsavtalet med . Domstolen slog fast att (och därmed även liknande frihandelsavtal) omfattas av EU-exklusiv kompetens med undantag för vissa bestämmelser som hör ihop med portföljinvesteringar och tvistlösningsmekanismer mellan investerare och stater (ISDS). Avtal som inkluderar investeringsskydd betraktas som blandade, och måste då godkännas av medlemsstaternas parlament. Samarbete inom Forum för och (ASEM) och Organisationen för sydostasiatiska nationer (ASEAN) ASEM:s trettonde utrikesministermöte ägde rum i huvudstad där utrikesminister deltog. Utrikesministermötet enades om en gemensam definition av sammanlänkning (connectivity) som inkluderade hållbarhet och respekt för internationella standarder. Vid mötet antogs ett ordförandeuttalande om ett stärkt partnerskap för fred och hållbar utveckling som betonade vikten av att samarbeta kring globala utmaningar som säkerhet, terrorism, klimat och migration. Mötet ägde rum i med deltagande av EU- och handelsminister . Vid mötet, som antog en ministerdeklaration och ett ordförandeuttalande, uttrycktes stöd för det multilaterala systemet och vikten av resultat på i , för ökad digital och fysisk sammanlänkning länderna emellan, samt engagemang för hållbarhet och inkluderande ekonomisk tillväxt. EU och ASEAN firade av relationer vilket uppmärksammades med ett särskilt toppmöte i där EU representerades av Europeiska rådets ordförande. Under ministermötet mellan EU och ASEAN i den 6–antogs en ny gemensam handlingsplan för ökat samarbete –2022 med fokus på handel, säkerhet, antiterrorism och klimat. Den första högnivådialogen mellan EU och ASEAN om hållbar utveckling DEL 4 EKONOMISKA OCH FINANSIELLA Det ekonomisk-politiska samarbetet inom EU syftar bl. a. till att understödja ekonomisk tillväxt, hög sysselsättning, stark konkurrens- kraft och varaktig konvergens mellan medlemsstaternas ekonomiska En grundläggande princip för den ekonomiska politiken i EU är öppen marknadsekonomi med fri konkurrens som främjar en effektiv 21.1.1Medlemsstater som mottagit stabilitetsstöd via stabilitetsmekanismer inrättade för euroländer enades eurotoppmötet om ett tredje anpassningsprogram för genom Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM). Anpassningsprogrammet omfattar och löper till . Totalt har betalats ut inom det pågående anpassningsprogrammet, varav . Den andra översynen av anpassningsprogrammet avslutades . I samband med att nådde en överenskommelse om den andra översynen publicerades ett uttalande. I uttalandet utvecklade ett tidigare uttalande om åtgärder som de kan överväga att tillämpa för att säkerställa skuldhållbarhet. Den tredje programöversynen inleddes . antog IMF ett förebyggande lånearrangemang för . Lånearrangemanget omfattar och antogs med förfarande som innebär att finansieringen aktiveras först när IMF fått en försäkran om skuldlättnader för från de europeiska institutionerna. Lånearrangemanget kommer att löpa parallellt med ESM- program och avslutas . bidrar inte med finansiering till tredje stödprogram. har tidigare bidragit med finansiering till via EFSM och sin andel av IMF:s resurser. Skulle IMF:s lånearrangemang aktiveras så skulle bidra med finansiering till via sin andel av IMF:s resurser. beslutades om ett anpassningsprogram för som omfattade . Av detta utgjorde 67,5 miljarder externt stöd, lika fördelat mellan IMF, EFSM och EFSF (inklusive bilaterala långivare). De bilaterala långivarna är , och . har bidragit till finansiella stöd dels genom sin andel i EFSM och IMF och dels genom ett bilateralt lån om . Utbetalningen av det svenska lånet ägde rum i fyra lika stora utbetalningar på var . ansökte hos sina officiella långivare om att betala tillbaka återstoden av sina lån till (), och . Detta motsvarar 3,8 miljarder särskilda dragningsrätter (motsvarande ca ) till IMF, till och till . Detta motiverades av den ekonomiska återhämtningen och gynnsamma förutsättningar till marknadsfinansiering. Enligt låneavtal med de andra officiella långivarna behövde dessa först godkänna att återbetalar IMF, och utan att de får motsvarande återbetalningar pro rata på sina lån. Som bidragsgivare till EU-budgeten, som står som garant till EFSM, deltog i EFSM:s beslut i denna fråga. Efter att övriga långivare hade godkänt ansökan betalade tillbaka återstoden av sitt bilaterala lån till . Återbetalningen uppgick sammanlagt till med upplupen ränta. beslutades om ett anpassningsprogram till som omfattade , där IMF, EFSF och EFSM stod för 26 miljarder vardera. avstod från den sista utbetalningen inom stödprogrammet och lämnade programmet 2014. har bidragit med finansiering till via EFSM och andel av IMF:s resurser. Uppföljning av programmet gjordes , vilken visar att ekonomiska och finansiella situation har förbättrats. Utmaningen framåt ligger i att bevara den positiva utvecklingen och uppmanas därför vidta ytterligare reformåtgärder för att säkra den ekonomiska åter- hämtningen. beslutades om ett anpassningsprogram till som omfattade i lån från ESM. –2013 utbetalades totalt . lämnade anpassnings- programmet och kommissionen har därefter övervakat återbetalningsförmåga. Den uppföljning av programmet som har gjorts visar att har en stark ekonomisk tillväxt. Kommissionen uppmanar att driva finanspolitisk konsolidering i syfte att minska det offentliga underskottet och därmed skapa ytterligare manöverutrymme vid en konjunkturnedgång. beslutades om ett anpassningsprogram till som omfattade , varav 9 miljarder via ESM och via IMF. har bidragit med finansiering till via sin andel av IMF:s resurser. Kommissionen har i sin övervakning av återbetalningsförmåga Skr. 2017/18:118 välkomnat landets positiva ekonomiska utveckling men även uppmanat till ytterligare reformåtgärder för att säkra en hållbar tillväxt. 21.1.2Betalningsbalansstöd till medlemsstater med annan valuta än euro Medlemsstater med nationell valuta som har drabbats av, eller allvarligt hotas av, svårigheter när det gäller betalningsbalansen kan söka särskilt stöd som ges i form av medelfristiga lån. har inget land tagit emot betalningsbalansstöd. program inom ramen för betalningsbalansstödet löpte ut och övervakning efter avslutat program pågår, den senaste gjordes . 21.1.3Makrofinansiellt stöd till länder utanför EU godkände rådet och ett nytt makrofinansiellt stödprogram till och kommissionen lade fram förslag om ett nytt stödprogram till . För handlar det om gåvomedel på och ett lån på . För föreslås det att stödet delas upp i ett gåvomedel på och ett lån på . Stöden till och avses betalas ut . Förutom de två nya stöden till och finns pågående makrofinansiella stödprogram i , och . Stödprogrammet till uppgår totalt till varav har betalats ut. De resterande 600 miljonerna euro avses inte betalas ut, då kommissionen har gjort bedömningen att inte har levt upp till sina åtaganden enligt stödprogrammets tidsplan. Av program på återstår som väntas betalas ut . har ett program på 500 miljoner där återstår att betalas ut . 21.2Ekonomisk styrning och samordning 21.2.1 Stabilitets- och tillväxtpakten Stabilitets- och tillväxtpakten är EU:s gemensamma regelverk för att säkra sunda offentliga finanser. Pakten består av en förebyggande del, som fokuserar på ett landspecifikt medelfristigt budgetmål, och en korrigerande del, det s.k. underskottsförfarandet. Medlemsstater med alltför stora underskott eller alltför hög skuldkvot kan bli föremål för ett var 6 av EU:s medlemsstater i ett var ett av de länder som inte var föremål för ett underskottsförfarande. beslutade om att avsluta underskottsförfarandet Dessa länder ansågs då av rådet ha korrigerat sina alltför stora budgetunderskott. också att ett förfarande inom förebyggande delen skulle 2017/18:118 tillämpas för . Inom ramen för det s.k. förfarande vid betydande avvikelser fick en rekommendation att korrigera en avvikelse från anpassningen mot det medelfristiga budgetmålet. Rådet ställde sig bakom rekommendationen . Information om detta gavs till , och samråd med ägde rum . Rådet fattade också beslut om att avsluta underskottsförfarandet för . Beslutet togs i rådet i för allmänna frågor och samråd med ägde rum . fattade beslut om att underskottsförfarande skulle upphävas. Rådet beslutade även att inte hade vidtagit tillräckliga åtgärder som svar på vårens rekommendation, och ställde sig sedan bakom en ny rekommendation till . Samråd med ägde rum . 21.2.2Makroekonomiska obalanser: förvarningsmekanismen genomfördes förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser inom ramen för den europeiska terminen.