prop · H50388 · 2018-02-13 00:00:00 — Bland ordinarie ledamöter med samma befattning ska den som har längst anställningstid vara ordförande. Om kammarrätten består av fler än en lagfaren ledamot gäller följande i fråga om rättens ordförande. 1Lagen omtryckt 1981:1323. 2Senaste lydelse 2015:182. Behörig att vara ordförande är den som 1.är eller har varit ordinarie domare i kammarrätt, eller 2.regeringen för har anställt som kammarrättspresident, kammarrättslagman eller kammarrättsråd tillika vice ordförande på avdelning. Den av de behöriga ledamöterna som har högst befattning ska vara ordförande. Bland behöriga ledamöter med samma befattning ska den som har längst tjänstgöringstid vara ordförande. Om det finns särskilda skäl får någon annan av de behöriga ledamöterna än den som har högst befattning eller längst tjänstgöringstid vara ordförande. Om förvaltningsrätten består av fler än en lagfaren domare gäller följande i fråga om rättens ordförande. Behörig att vara ordförande är den som 1.är eller har varit ordinarie domare i förvaltningsrätt eller kammarrätt, eller 2.regeringen för har anställt som eller chefsrådman i förvaltningsrätt. Den av de behöriga domarna som har högst befattning ska vara ordförande. Bland behöriga domare med samma befattning ska den som har längst tjänstgöringstid vara ordförande. Om det finns särskilda skäl får någon annan av de behöriga domarna än den som har högst befattning eller längst tjänstgöringstid vara ordförande. enskilda domare ska vara baserad Fördelningen får inte vara ägnad att påverka målens utgång. Denna lag träder i kraft . 3 29 § upphävd genom 2013:85. Förslag till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Härigenom föreskrivs att det i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister1 ska införas två nya paragrafer, 3 kap. 9 a och 9 b §§, av följande lydelse. När Arbetsdomstolen sammanträder med fler än en lagfaren domare är en ordförande eller en vice ordförande behörig att föra ordet. Den av de behöriga domarna som har högst befattning ska föra ordet. Bland behöriga domare med samma befattning ska den som har längst tjänstgöringstid föra ordet. En fördelning av mål mellan enskilda domare ska vara baserad på objektiva kriterier som domstolen fastställt i förväg. Fördelningen får inte vara ägnad att påverka målens utgång. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1977:530. Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att 21 kap. 9 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) ska ha följande lydelse. förvaltningsrätten ska vara svensk medborgare och får inte vara medborgare och får inte vara underårig eller ha förvaltare enligt underårig, i konkurs eller ha 11 kap. 7 § . skall ha sakkunskap i fråga om sakkunskap i fråga om fastighets- sakkunskap beträffande olika slag finnas sådan sakkunskap om olika slag av fastigheter. Bestämmelsen i 20 § andra Bestämmelsen i 20 § andra ska också tillämpas på en Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2009:793. Förslag till lag om ändring i sjölagen (1994:1009) Härigenom föreskrivs att 21 kap. 11 § sjölagen (1994:1009) ska ha följande lydelse. För en domsaga vars tingsrätt För varje tingsrätt som får ta upp får ta upp dispaschmål skall förteckning, i vilken tas upp minst som består av minst tolv personer tolv personer som är kunniga i som är kunniga i handel och sjöfart handel och sjöfart och som är och som är lämpliga att tjänstgöra särskilda ledamöter i dispaschmål. Rätten ska för varje Bland dem som tagits upp i mål utse tre av personerna i förteckningen utser rätten för varje mål tre för tjänstgöring som föreskrivna antalet ledamöter inte av förfall eller något annat hinder kan utses från förteckningen på grund av förfall eller något annat kan utses från förteckningen, utser hinder ska rätten utse någon annan rätten någon annan lämplig person lämplig person att vara särskild att vara särskild ledamot. En särskild ledamot skall vara Den som ska tjänstgöra som särskild ledamot ska vara svensk medborgare och får inte vara underårig, i konkurs eller ha 11 kap. 7 § får inte förvaltare enligt 11 kap. 7 § ledamoten har rätt till ersättning av ledamoten har rätt till ersättning av allmänna medel enligt bestämm- allmänna medel enligt bestämm- elser som meddelas av regeringen. elser som meddelas av regeringen. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1995:1081. Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Härigenom föreskrivs att 16 kap. 3 § utlänningslagen (2005:716) ska ha följande lydelse. Om rätten vid handläggningen av ett mål i Migrationsöverdomstolen finner att avgörandet kan få stor principiell betydelse får målet eller, om det kan ske, en viss fråga i målet avgöras av Migrationsöverdomstolen med sju lagfarna ledamöter. Om rätten vid handläggningen av ett mål i Migrationsöverdomstolen finner att avgörandet kan få stor principiell betydelse får målet eller, om det är möjligt, en viss fråga i målet avgöras av Migrationsöverdomstolen med sju lagfarna ledamöter. Behörig att vara rättens ordförande i ett sådant fall är den som är kammarrättspresident eller kammarrättslagman. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2007:73) om tingsrätts behörighet i vissa fall Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2007:73) om tingsrätts behörighet i vissa fall ska ha följande lydelse. När det av lag eller annan författning följer att behörig domstol är tingsrätten i den ort där en juridisk person eller dess styrelse har sitt säte gäller, om kommunen där sätet finns ingår i mer än en domsaga, att den tingsrätt inom vars domsaga den juridiska personen har sin postadress skall vara behörig. Saknar den juridiska personen postadress inom någon av de domsagor som kommunen ingår i, skall i stället den tingsrätt vara behörig inom vars domsaga kommunens fullmäktige regelmässigt sammanträder. När det av lag eller någon annan författning följer att behörig domstol är tingsrätten i den ort där en juridisk person eller dess styrelse har sitt säte gäller, om kommunen där sätet finns ingår i mer än en domkrets, att den tingsrätt inom vars domkrets den juridiska personen har sin postadress ska vara behörig. Saknar den juridiska personen postadress inom någon av de domkretsar som kommunen ingår i, ska i stället den tingsrätt inom vars domkrets kommunens fullmäktige regelmässigt sammanträder vara behörig. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1, 3, 4, 6 och 10 §§ lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar ska ha följande lydelse. I mark- och miljödomstol och Mark- och ska det finnas lagfarna domare och tekniska råd. I mark- och miljödomstolen dömer också särskilda ledamöter. Rättens ordförande ska alltid vara en lagfaren domare. När rätten består av fler än en lagfaren domare tillämpas bestämmelserna i 1 kap. 3 f § i en mark- och miljödomstol och bestämmelserna i 2 kap. 4 b § i Mark- och . I lagen (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av tekniska råd. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet anställer vikarie för tekniska råd anställer vikarier för tekniska råd samt förordnar de särskilda leda- och förordnar de särskilda leda- möterna i mark- och miljödomstol. möterna i mark- och miljödomstol. Den som ska tjänstgöra som medborgare och får inte vara underårig, i konkurs eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer utser vilka av de lagfarna domarna i tingsrätt och som ska tjänstgöra i mark- och miljödomstol respektive Mark- och . I ett mål eller ärende där mark- I ett mål eller ärende där mark- och miljödomstolen är första och miljödomstolen är första 1Senaste lydelse 2010:1885. 2Senaste lydelse 2016:246. instans ska rätten vid huvud- instans ska rätten vid huvud- bestå av en lagfaren domare, som bestå av en lagfaren domare och av är rättens ordförande, och av ett ett tekniskt råd och två särskilda tekniskt råd och två särskilda En av de särskilda En av de särskilda ledamöterna ska ha erfarenhet av ledamöterna ska ha erfarenhet av sådana sakfrågor som faller inom sådana sakfrågor som faller inom område eller av vatten- och område eller av vatten- och ledamoten ska ha erfarenhet av ledamoten ska ha erfarenhet av som faller inom nämnda förvalt- som faller inom nämnda förvalt- områden eller av vatten- och områden eller av vatten- och I stället för en av de I stället för en av de särskilda ledamöterna får ytter- särskilda ledamöterna får ytter- ligare en lagfaren domare eller ett ligare en lagfaren domare eller ett tekniskt råd ingå i rätten, om tekniskt råd ingå i rätten, om målets eller ärendets beskaffenhet målets eller ärendets beskaffenhet Första stycket gäller också när ett mål eller ärende avgörs i sak utan huvudförhandling eller sammanträde om det inte med hänsyn till målets omfattning och svårighetsgrad är tillräckligt att rätten består av ordföranden och ett tekniskt råd. Utöver det som sägs i första stycket får ytterligare en eller två ledamöter ingå i rätten. Om rätten utökas med två ledamöter ska den ena ledamoten vara lagfaren domare och den andra tekniskt råd eller särskild ledamot. I mål som har överklagats till mark- och miljödomstolen ska, om inte annat följer av andra eller tredje stycket eller 7 §, rätten vid avgörande i sak bestå av en lagfaren domare, som är rättens ordförande, och ett tekniskt råd. I stället för det får ytterligare en lagfaren domare ingå i rättten, om målets beskaffenhet föranleder det. Om målets svårighetsgrad eller omfattning föranleder det, får rätten ha den sammansättning som enligt 4 § gäller vid huvudförhandling. I mål som har överklagats till mark- och miljödomstolen ska, om inte annat följer av andra eller tredje stycket eller 7 §, rätten vid avgörande i sak bestå av en lagfaren domare och ett tekniskt råd. I stället för det får ytterligare en lagfaren domare ingå i rätten, om målets beskaffenhet föranleder det. Om målets svårighetsgrad eller omfattning föranleder det, får rätten ha den sammansättning som enligt 4 § gäller vid huvudförhandling. Vid avgörande i sak av en tillståndsfråga enligt ska rätten ha den sammansättning som enligt 4 § gäller vid huvudförhandling, om målet inte är av enkel beskaffenhet. I ett mål eller ärende som har I ett mål eller ärende som har bestå av minst fyra ledamöter, av bestå av minst fyra ledamöter, av vilka minst tre ska vara lagfarna vilka minst tre ska vara domare ska dock alltid delta i domare ska dock alltid delta i rätten, om tre lagfarna domare har rätten, om tre lagfarna domare har ingått i rätten i mark- och ingått i rätten i mark- och Om en av de Om en av de annan handläggning har påbörjats, är rätten ändå domför. påbörjats, är rätten ändå domför. ledamöter får inte delta. Fler än fem ledamöter får inte råd ska alltid ingå i rätten, om det Tekniskt råd ska alltid ingå i inte är uppenbart obehövligt. rätten, om det inte är uppenbart de lagfarna domarna ska vara Vid behandling av frågor om prövningstillstånd eller vid prövning av en ansökan om resning eller återställande av försutten tid eller en klagan över domvilla ska Mark- och bestå av tre lagfarna domare. Ett tekniskt råd får dock ingå i rätten i stället för en av de lagfarna domarna. Om det i rätten ska ingå andra än lagfarna domare bestämmer rättens ordförande med hänsyn till de frågor som prövas i målet vilka som ska ingå. Vid avskrivning efter återkallelse får rätten bestå av en lagfaren domare. Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2017:315. Rättens ordförande ska alltid vara en lagfaren domare. När rätten består av fler än en lagfaren domare tillämpas bestämmelserna i 1 kap. 3 f § i Patent- och och bestämmelserna i 2 kap. 4 b § i Patent- och marknadsöverdomstolen. Förslag till lag om ändring i lagen (2016:188) om patent- och marknadsdomstolar Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § lagen (2016:188) om patent- och marknadsdomstolar ska ha följande lydelse. I Patent- och och Patent- och marknadsöverdomstolen ska det finnas lagfarna domare och patentråd. I domstolarna dömer också tekniska och ekonomiska experter och nämndemän. Patentråd och tekniska experter benämns i denna lag tekniska ledamöter. Rättens ordförande ska alltid vara en lagfaren domare. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Ordförandeskapet i domstol vid kollegial handläggning Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i , 3.lag om ändring i lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled, 4.lag om ändring i lagen (1933:269) om ägofred, 5.lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 6.lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, 7.lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 8.lag om ändring i sjölagen (1994:1009), 9.lag om ändring i utlänningslagen (2005:716), 10.lag om ändring i lagen (2007:73) om tingsrätts behörighet i vissa fall, 11.lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar, 12.lag om ändring i lagen (2016:188) om patent- och marknadsdomstolar. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunnige . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i Enligt remissen bör ett antal tillämpade principer i domstolarnas organisation och arbetssätt lagfästas för att öka transparensen och därigenom bl.a. stärka rättssäkerheten. En av dessa principer är att den främste i rätten skall föra ordet. Den domare som har högst befattning ska vara ordförande. Har flera samma befattning tillämpas senioritetsprincipen, dvs. en i tjänsten äldre domare går före en yngre. Förhållandet kan uttryckas på olika sätt, som behandlas nedan. I remissen återges utredningens bedömning att frågan hör till huvuddragen i domstolarnas organisation och därmed det obligatoriska lagområdet. 1 kap. 3 f §, 2 kap. 4 b §, 3 kap. 5 c § I rubricerade paragrafer anges vem bland flera lagfarna domare som i tingsrätten, hovrätten respektive ska vara ordförande. För tingsrätten och hovrätten gäller att bland behöriga domare med samma befattning den som har längst tjänstgöringstid ska vara ordförande. För de högsta domstolarnas del ska bland ordinarie ledamöter med samma befattning den som har längst anställningstid vara ordförande. Vid föredragningen har påpekats att skillnaden i uttryckssätt beror på att i tingsrätt och hovrätt tjänstgöring vid den domstolen och vid annan domstol får sammanräknas. Sålunda får en rådman som varit rådman i någon annan tingsrätt eller hovrättsråd tillgodoräknas den sammanlagda tjänstgöringstiden. För de högsta domstolarnas del skulle å andra sidan anställning i en annan domstol inte få tillgodoräknas, varför ett ord som tar sikte just på den innehavda anställningen har använts. Emellertid har det förekommit att en ledamot av någon av de högsta domstolarna lämnar sin anställning för att inneha någon annan tjänst antingen inom rättsväsendet eller utanför det, för att på nytt utnämnas till ledamot i någon av de högsta domstolarna. Uppenbarligen kan inte tiden i annan verksamhet vid en strikt tillämpning inräknas som vare sig tjänstgöringstid eller anställningstid. I remissen sägs att det kan uppkomma svårigheter att bestämma senioriteten t.ex. om ett justitieråd har varit tjänstledigt för andra arbetsuppgifter. Regeringen anser enligt remissen, med hänsyn till de högsta domstolarnas särskilda ställning och då rådande ordning fungerar väl, att ordförandeskapet där bör motsvara vad som gällt i praktiken; av Högsta domstolens remissvar framgår att eventuella svårigheter hanteras från fall till fall. Det sagda får alltså förstås så att det i de högsta domstolarna kan förekomma att ett avbrott i anställningen inte nödvändigtvis beaktas; det kan också uttryckas så att man inte ser till faktisk anställningstid utan snarare ser till den första utnämningen till justitieråd. Liksom i lagen (2003:333) om Lagrådet bör härmed avses utnämning i endera eller . Denna ordning anses alltså fungera väl och böra tillämpas även i fortsättningen. Detta bör komma till uttryck i författningskommentaren. Det bör också övervägas om det inte kunde för alla tre instanserna klart uttryckas att tjänstgöring i det andra domstolsslaget tillgodoräknas (för de högsta domstolarnas del endast i någon av dem). Förslaget till lag om ändring i lagen om allmänna förvaltningsdomstolar 4 d §, 13 c §, 18 a § Se vad som anförts om förslaget till lag om ändring i . Förslaget till lag om ändring i lagen om arbetstvister Se vad som anförts om förslaget till lag om ändring i . Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , Regeringen beslutar proposition Ordförandeskapet i domstol vid kollegial handläggning