prop · H503149 · 2018-03-20 00:00:00 — företaget inte ingår i de sammanställda räkenskaperna ska upplysning om detta lämnas i not. Om två eller flera av dessa kommunala koncern- företag tillsammans bedöms ha väsentlig betydelse för kommunen eller ska de dock ingå i de sammanställda räkenskaperna. Regeringen anser liksom att det finns skäl att i vissa fall tillåta att ett kommunalt koncernföretag undantas från de sammanställda räkenskaperna och att undantaget ska regleras i lag. en sådan undantagsbestämmelse riskerar kommuners och landstings arbete med de sammanställda räkenskaperna tyngas av konsolidering av juridiska personers resultat- och balansräkningar som inte ger någon nämnvärd påverkan på de sammanställda räkenskaperna. enligt regeringen leda till en onödig administrativ börda för kommuner Kammarrätten i anser att vad som avses med väsentlig betydelse i den föreslagna lagen bör utvecklas. anser att det är otydligt vilka juridiska personer som egentligen ska ingå i den sammanställda redovisningen. Regeringen anser liksom utredningen att utgångspunkten vid bedömningen om ett kommunalt koncernföretag ska omfattas av de sammanställda räkenskaperna är dess ekonomiska betydelse för kommunen eller . Regeringen anser att det är mindre lämpligt att i lagstiftningen ange specifika ekonomiska mått för när ett kommunalt koncernföretag inte behöver tas med i de samman- Detta kan enligt regeringen överlämnas till det Vid bedömningen av om ett kommunalt koncern- företag är av väsentlig betydelse bör ledning vidare kunna hämtas från väsentlighetsprincipen i 2 kap. 3 a § ÅRL. Det kan t.ex. handla om mindre stiftelser eller samordningsförbund av begränsad ekonomisk betydelse för kommunen eller . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att ett kommunalt koncern- företag inte behöver omfattas av de sammanställda räkenskaperna om företaget är utan väsentlig betydelse för kommunen eller . två eller flera av dessa kommunala koncernföretag tillsammans bedöms ha väsentlig betydelse ska de dock omfattas av de sammanställda Regeringen föreslår vidare att om kommunala koncernföretag inte omfattas av de sammanställda räkenskaperna ska en upplysning om detta lämnas i not. Av upplysningen ska framgå vilka skäl som har motiverat detta, dvs. varför de anses vara utan väsentlig Prop. 2017/18:149 betydelse. Regeringens förslag: Första gången ett kommunalt koncernföretag ska omfattas av de sammanställda räkenskaperna ska en förvärvs- analys upprättas för att fastställa anskaffningsvärdet på det förvärvade kommunala koncernföretagets tillgångar och skulder. En sådan förvärvsanalys ska också upprättas vid förvärv av aktier eller andelar i en juridisk person. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Till skillnad från ÅRL innehåller KRL inte några bestämmelser om förvärvsanalys. RKR har i sin rekommendation 8.2 angett att en förvärvsanalys ska göras vid förvärv eller första gången som en sammanställd redovisning upprättas. Ett förvärv av ett kommunalt koncernföretag innebär att kommunen i sin balansräkning tar upp en finansiell anläggningstillgång i form av aktier, andelskapital eller motsvarande. Den ekonomiska innebörden för kommunen är att den övertar tillgångar och skulder i förhållande till hur stor andel av det kommunala koncernföretaget som förvärvats. Förvärvas andelarna i en redan existerande juridisk person kan det bokförda värdet på tillgångarna och skulderna i det förvärvade företaget skilja sig från de verkliga värdena vilka utgör kommunens anskaffningsvärde. Det är de verkliga värdena på nettotillgångar, dvs. tillgångarna minskade med skulderna, som ska konsolideras in i den sammanställda balansräkningen utifrån hur stor del som kommunen eller har förvärvat. Regeringen anser liksom utredningen att kravet på att en förvärvsanalys ska upprättas är så grundläggande att bestämmelser om detta bör framgå av lag. Regeringen föreslår därför att en förvärvsanalys ska upprättas första gången som ett kommunalt koncernföretag ska omfattas av de sammanställda räkenskaperna eller vid förvärv av aktier och andelar i en juridisk person. I förvärvsanalysen ska anskaffningsvärdet på det förvärvade kommunala koncernföretagets tillgångar och skulder fastställas. Regeringens förslag: ska som huvud- regel räknas in i de sammanställda räkenskaperna enligt klyvnings- metoden (proportionell metod). Kapitalandelsmetoden får användas om det finns särskilda skäl och är förenligt med kravet på en rättvisande bild. 2017/18:149 Om kapitalandelsmetoden används ska det lämnas en upplysning i en not om vilka kommunala koncernföretag som har konsoliderats med denna metod och skälen för vald konsolideringsmetod. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, däribland kommun, tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. och kommuner anser att förvärvsmetoden bör kunna användas som ett alternativ till föreslagen konsolideringsmetod, förutsatt att den är förenlig med kravet på en rättvisande bild. påpekar att avvikelsen mellan klyvningsmetoden och förvärvsmetoden är liten. Kommunen tillstyrker förslaget om att kapitalandelsmetoden kan användas vid konsolidering om det är förenligt med rättvisande bild och särskilda skäl finns. () samt och kommuner efterfrågar en tydligare motivering till vad som kan vara särskilda skäl för att få använda kapitalandelsmetoden. Rådet för kommunalekonomisk forskning och utveckling (KEFU) avstyrker förslaget som innebär att kapitalandelsmetoden får användas och anför att förslaget kan leda till försämrad jämförbarhet. KEFU anser att den sammanställda redovisningen ska beskriva den verksamhet som faktiskt bedrivs och att det ska framgå om en kommun äger företag som bedriver omfattande affärsmässig verksamhet. KEFU påpekar att det inte är tydligt definierat vad som utgör särskilda skäl. Detta kan enligt KEFU leda till att det inte är den bästa redovisningen som blir avgörande för vilken metod man väljer att tillämpa utan den som passar redovisaren bäst vid redovisningstillfället. Skälen för regeringens förslag Konsolideringsmetoder ska regleras i lag Av KRL framgår inte vilken konsolideringsmetod som ska användas när kommunala koncernföretag räknas in i den sammanställda resultat- räkningen och balansräkningen. Det är en skillnad jämfört med ÅRL som innehåller bestämmelser om vilka konsolideringsmetoder som ska användas vid koncernredovisning. Det finns flera olika konsolideringsmetoder. Förvärvsmetoden innebär att tillgångar och skulder värderas med den kommunala koncernens anskaffningsvärde som grund och att det egna kapital som det kommunala koncernföretaget har vid förvärvet ska elimineras. Det betyder att endast eget kapital intjänat i det kommunala koncernföretaget efter förvärvet får medräknas i den kommunala koncernens egna kapital. Proportionell konsolidering (klyvningsmetoden) innebär att endast ägd andel av det kommunala koncernföretagets tillgångar, skulder, intäkter och kostnader medtas i de sammanställda räkenskaperna. Enligt kapitalandelsmetoden redovisas ett innehav i det kommunala koncern- företaget initialt till anskaffningsvärdet. Det redovisade värdet ökas respektive minskas därefter med kommunens eller andel av företagets resultat efter förvärvstidpunkten. För ökad jämförbarhet mellan olika kommuners och landstings årsredovisningar anser regeringen att det bör införas regler om vilken konsolideringsmetod som ska användas. Klyvningsmetoden ska användas som huvudregel Vid valet av konsolideringsmetod måste hänsyn tas till den kommunala särarten. Ett grundläggande syfte med att bedriva ett privat företag är att ge ägarna avkastning på satsat kapital och att generera medel för att kunna driva verksamheten vidare. I koncernredovisningen för privata företag blir således information om vilka tillgångar som kontrolleras i syfte att skapa lönsamhet och annan information som gör det möjligt att beräkna avkastning särskilt intressant. Förvärvsmetoden används därför i normalfallet när dotterföretag ska räknas in i koncernredovisningen. Däremot räknas andelar i intresseföretag in i koncernredovisningen genom kapitalandelsmetoden eller klyvningsmetoden. Det kommunala uppdraget är att sköta angelägenheter av allmänt intresse. I de sammanställda räkenskaperna blir det därför mer intressant att ge en bild av de samlade kostnaderna och åtagandena. Enligt rekommendation 8.2 från RKR ska kommuner och landsting använda klyvningsmetoden (proportionell metod) vid den sammanställda redovisningen. och kommuner föreslår att förvärvsmetoden ska få användas som huvudregel vid konsolidering. Regeringen anser dock att klyvningsmetoden av nedanstående skäl är mest lämpad för den kommunala sektorn, oavsett om avvikelsen från förvärvsmetoden är liten. Användning av klyvningsmetoden vid konsolidering innebär att bilden av de samlade kostnaderna och åtagandena blir tydligare när endast kommunens eller andel av tillgångar, skulder, intäkter och kostnader i det kommunala koncernföretaget tas med i redovisningen. Klyvningsmetoden ger vidare ett bättre underlag för jämförelser och återger kostnader bättre än förvärvsmetoden och kapital- andelsmetoden. Kapitalandelsmetoden gör att kostnaderna blir för lågt återgivna medan förvärvsmetoden enligt full konsolidering gör att kostnaderna blir överskattade. Det är inte ovanligt att kommuner har samägda företag, vilket gör att en regelmässig användning av förvärvsmetoden eller kapitalandelsmetoden skulle försvåra jämförelser mellan olika kommuner och landsting som valt olika sätt att organisera sin verksamhet. Regeringen föreslår därmed som huvudregel att ett kommunalt koncernföretags tillgångar och skulder enligt förvärvsanalysen ska räknas in i den sammanställda resultaträkningen och den sammanställda balansräkningen i proportion till kommunens eller ägda andel av det kommunala koncernföretaget. Utredningen föreslår att om det kommunala koncernföretaget är en juridisk person som det inte går att äga andelar i t.ex. stiftelser, kommunalförbund och samordningsförbund, ska konsolidering i stället ske i proportion till kommunens eller andel av det kommunala koncernföretagets tillgångar och skulder. Regeringen anser, liksom utredningen, att om det kommunala koncernföretaget är en ett kommunalförbund eller ett samordningsförbund enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser, ska konsolidering ske i proportion till kommunens eller andel av det kommunala koncernföretagets tillgångar och skulder. Som Lagrådet emellertid anför framstår det som oegentligt att tala om kommunens eller andelar i en stiftelses tillgångar och skulder. Regeringen föreslår därför att en stiftelse i stället ska konsolideras i proportion till den andel av stiftelsens kapital som kommunen eller har bidragit med. Kommuner och landsting kan t.ex. bidra med pengar, aktier eller fastigheter till stiftelsens kapital. Med stiftelsens kapital avses både bundet eget kapital och fritt eget kapital. Kapitalandelsmetoden får användas om det finns särskilda skäl Utredningen anser att det finns situationer då huvudregeln inte är lämplig och föreslår därför att kapitalandelsmetoden ska få användas om det finns särskilda skäl och är förenligt med rättvisande bild. Regeringen instämmer med utredning och anser att kapitalandelsmetoden bör få användas i dessa fall. En grundläggande förutsättning för att kapitalandelsmetoden ska kunna användas är dock alltid att kommunen eller äger en andel av det kommunala koncernföretaget. Vissa remissinstanser, bl.a. KEF och KEFU efterfrågar tydligare motivering till vad som kan vara särskilda skäl för att få använda kapitalandelsmetoden. KEFU anser att den sammanställda redovisningen ska beskriva den verksamhet som faktiskt bedrivs. Att det ska föreligga särskilda skäl innebär att det ska finnas någon särskild omständighet som motiverar att kapitalandelsmetoden tillämpas. En sådan omständighet kan t.ex. vara att en kommun eller ett landsting äger delar av stora företag som bedriver verksamhet på affärsmässiga grunder. Om kommunens eller andel av ett sådant företags tillgångar, skulder, intäkter och kostnader tas med i de sammanställda räkenskaperna skulle dessa dominera hela redovisningen. Det innebär att förändringar i tillgångar, skulder, intäkter och kostnader i kommunens eller övriga verksamheter riskerar att förbises. Detta har även , som är positiv till förslaget, framfört. I ÅRL beskrivs kapitalandelsmetoden mycket utförligt. Kapitalandels- metoden är i grunden densamma oavsett om det är ett kommunalt koncernföretag eller ett privat företag som ska konsolideras. Eftersom kapitalandelsmetoden endast kommer att användas i undantagsfall anser regeringen att den nya lagen om bokföring och redovisning inte bör tyngas av detaljerade bestämmelser om metoden. Regeringen föreslår därför att hänvisningar görs till relevanta bestämmelser om kapitalandelsmetoden i ÅRL. Regeringen föreslår vidare att upplysning i not ska lämnas om kapitalandelsmetoden används för att underlätta läsarens förståelse av innehållet i de sammanställda räkenskaperna. Av upplysningen ska framgå vilka kommunala koncernföretag som har konsoliderats med denna metod och skälen för det. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att kapitalandelsmetoden får användas om det finns särskilda skäl och är förenligt med kravet på en rättvisande bild. Vidare ska en upplysning lämnas i not om kapitalandels- metoden används. Av upplysningen ska framgå vilka kommunala koncernföretag som har konsoliderats med denna metod och vilka skäl Prop. 2017/18:149 som har motiverat detta. 11.7Upprättandet av och innehållet i de sammanställda räkenskaperna Regeringens förslag: I fråga om upprättande av den sammanställda resultaträkningen och den sammanställda balansräkningen ska bestäm- melserna i kapitlen om resultaträkning och balansräkning tillämpas. I fråga om posterna i den sammanställda balansräkningen ska bestämmelsen om specifikation till balansräkningspost tillämpas. I fråga om upprättande av den sammanställda kassaflödesanalysen ska bestämmelsen om kassaflödesanalys tillämpas. I fråga om upprättande av noter till den sammanställda resultat- bestämmelserna om noter tillämpas. Bestämmelserna om bidrag till infrastruktur och om räkenskapsrevision ska dock inte tillämpas. Om inte annat följer av kravet på överskådlighet, ska noter som avser enskilda poster i den sammanställda resultaträkningen eller i den sammanställda balansräkningen läggas fram i samma ordning som Hänvisning ska göras vid de poster som noterna hänför sig Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. landsting är tveksamt till att samma krav ska gälla för specifikation till balansräkningsposter i den sammanställda balansräkningen som för anser att det borde förtydligas vilka specifikationer som krävs för de sammanställda räkenskaperna. Skälen för regeringens förslag: I KRL finns ingen reglering av hur den sammanställda resultaträkningen och den sammanställda balans- räkningen ska ställas upp. I ÅRL finns däremot relativt detaljerade bestämmelser om innehållet i de olika delarna i koncernredovisningen och krav på uppställning. Utredningen anser att de grundläggande kraven som ställs på de sammanställda räkenskapernas innehåll bör framgå av lagen och föreslår bl.a. att bestämmelsen om specifikation till balansräkningsposter även ska gälla för poster i den sammanställda balansräkningen. anser, till skillnad från , att samma krav bör ställas gällande specifikationer för balansräkningsposter i såväl den sammanställda balansräkning som i balansräkningen för en kommun eller ett landsting. Det är enligt regeringens mening viktigt att det i den kommunala redo- visningen finns information som kan ge intressenter som kommun- medlemmar och förtroendevalda en helhetsbild av kommunens ekonomiska förutsättningar och vilken verksamhet som kommunen Utgångspunkten vid en reglering av innehållet i de samman- 2017/18:149 redovisningen ska vara densamma oavsett om kommunen eller väljer att driva verksamheten i förvaltningsform eller i ett kommunalt koncernföretag. Informationen bör vidare enligt regeringen, för att underlätta jämförelser mellan olika kommuner och landsting, vara densamma oavsett vilken kommun eller landsting som upprättat den. I fråga om upprättande av noter till den sammanställda resultat- räkningen och den sammanställda balansräkningen ska bestämmelserna om noter tillämpas. Bestämmelserna om bidrag till infrastruktur och om räkenskapsrevision ska dock inte tillämpas eftersom dessa bestämmelser endast berör kommunen respektive inte de kommunala koncernföretagen. Regeringen anser liksom utredningen att de grundläggande krav som ställs på de sammanställda räkenskapernas innehåll bör framgå av lag. Kraven bör utformas så att det, i så hög grad som möjligt, ska finnas samma information i de sammanställda räkenskaperna om de kommunala koncernföretagen som det finns om kommunen eller i deras resultaträkning, balansräkning, kassaflödesanalys och noter. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att innehållet i de samman- ställda räkenskapernas delar ska regleras i lag. I lagens kapitel om sammanställda räkenskaper ska hänvisningar göras till andra tillämpliga bestämmelser. 12.1Inget krav på fler delårsrapporter Regeringens bedömning: Kraven på hur många delårsrapporter som ska upprättas och vilken period av räkenskapsåret som delårsrapporten ska omfatta bör inte ändras. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, däribland Västra , tillstyrker eller har inget att invända mot bedömningen. FAR instämmer inte i bedömningen och anser att den löpande uppföljningen av verksamhet och ekonomi är så utvecklad i kommuner och landsting att frågor om delårsrapporten inte behöver regleras i lag. Skälen för regeringens bedömning: Enligt 9 kap. 1 § lagen (1997:614) om redovisning, förkortad KRL, ska kommuner och landsting minst en gång under räkenskapsåret upprätta en särskild redovisning (delårsrapport) för verksamheten från räkenskapsårets början. Minst en rapport ska omfatta en period av minst hälften och högst två tredjedelar av räkenskapsåret. I 9 kap. 1 § årsredovisningslagen (1995:1554), förkortad ÅRL, finns bestämmelser om att större företag ska upprätta delårsrapport. bestämmelsen ska minst en delårsrapport, om inte något annat följer av 16 kap. 5 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, omfatta en Prop. 2017/18:149 period av minst hälften och högst två tredjedelar av räkenskapsåret. Enligt 9 kap. 2 § ÅRL ska en delårsrapport senast efter rapportperiodens utgång lämnas till registreringsmyndigheten. Regeringen bedömer liksom utredningen att dagens krav på antal delårsrapporter och vilken tidsperiod som delårsrapporten ska omfatta inte behöver ändras. Regeringen anser, till skillnad från FAR, att det inte finns några skäl som talar för att det ska finnas andra krav på kommuner och landsting i detta avseende än på företag. Regeringen menar att kraven på ekonomisk balans och på att återställa ett negativt resultat ställer stora krav på den löpande ekonomiska uppföljningen. En delårsrapport är i första hand ett internt styrdokument som används av fullmäktige för uppföljning av målen för ekonomi och verksamhet. Externa intressenter såsom staten kan få tillgång till ytterligare information om kommunsektorns ekonomi under pågående räkenskapsår genom de uppgifter som lämnas till . Regeringen anser därmed i likhet med Västra att kommuner och landsting själva bör få utforma sin interna ekonomi- styrning. Det kan därför även av den anledningen i hög grad överlämnas till kommuner och landsting att bedöma hur många delårsrapporter som behövs per räkenskapsår och vilka tidsperioder dessa bör omfatta. Fullmäktiges och revisorernas tillgång till Regeringens förslag: Styrelsen ska efter utgången av den period av räkenskapsåret som delårsrapporten omfattar över- lämna delårsrapport till fullmäktige och revisorer. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Kommunala Yrkesrevisorer () och STAREV konstaterar att i de fall kommunen eller upprättar en delårsrapport som omfattar två tredjedelar av räkenskapsåret blir möjligheterna att vidta åtgärder under innevarande räkenskapsår begränsade även med föreslagen tidsgräns. och kommuner avstyrker förslaget. anser inte att delårsrapporten ökar möjligheten för fullmäktige att styra eller påverka årets resultat. Kommunen anser att kommunerna måste utveckla styrningen med andra typer av uppföljningar som är mer frekventa för att åstadkomma skillnad. kommun anser att det är angeläget för fullmäktige att få löpande uppföljning av ekonomi och verksamhet under verksamhetsåret för att den ska kunna påverka utgången av räkenskapsåret. Skälen för regeringens förslag: Enligt 11 kap. 16 § kommunallagen (2017:725) ska minst en delårsrapport behandlas av fullmäktige. det inte reglerat när styrelsen senast ska ha överlämnat en delårsrapport till fullmäktige och revisorer. Av kommunallagen framgår däremot att 2017/18:149 styrelsen möjligt och året som redovisningen avser, ska överlämna årsredovisning till fullmäktige och revisorer (11 kap. 20 § kommunallagen). Syftet med delårsrapporter är bl.a. att förbättra fullmäktiges möjlig- heter till bedömning av det ekonomiska läget och förmågan att upprätt- hålla en god ekonomisk hushållning under löpande verksamhetsår. en behandling av fullmäktige markeras delårsrapportens politiska be- tydelse för den ekonomiska förvaltningen. Delårsrapporten blir på detta sätt ett viktigt inslag i kommunernas och landstingens uppföljnings- system (prop. 2003/04:105 s. 14). Enligt 12 kap. 1 § kommunallagen ska revisorerna bedöma om resultatet i delårsrapporten är förenligt med de mål fullmäktige har Av bestämmelsen framgår att revisorernas skriftliga bedömning ska lämnas till fullmäktige inför behandlingen av delårsrapporten. Avsikten med att i lag införa en sådan skyldighet var att stärka den kommunala revisionens ställning och att säkerställa att revision av mål för den ekonomiska förvaltningen sker i landets alla kommuner och I arbetet för en god ekonomisk hushållning ansåg regering att det var viktigt att tillvarata de kunskaper och erfarenheter som finns hos de kommunala revisorerna (prop. 2003/04:105 s. 15). En delårsrapport är ett viktigt styrdokument som används av fullmäktige för uppföljning av målen för ekonomi och verksamhet. samband med införandet av kravet på att delårsrapporten ska behandlas av fullmäktige påpekade regeringen vikten av att informationen i delårsrapporten tas till vara och att den leder till åtgärder om utveck- lingen inte följer det som planerats. För att kunna vidta nödvändiga åtgärder är det därför, enligt regeringen, viktigt att få information så tidigt som möjligt (prop. 2003/04:105 s. 14). Det är enligt regeringens mening angeläget att fullmäktige och revisorer tar del av delårsrapporten . anser att detta är en förutsättning för att eventuella beslut om åtgärder ska kunna tas i sådan tid att det fortfarande finns möjligheter att åstadkomma förändringar under pågående räkenskapsår. För att säkerställa detta krävs det enligt regeringen bestämmelser i lag om när styrelsen ska överlämna delårsrapporten till fullmäktige och revisorer. Dessa bör, liksom bestämmelserna om när årsredovisningen ska överlämnas, finnas i Utredningen föreslår att styrelsen ska överlämna delårsrapporten till fullmäktige och revisorer efter utgången av den period av räkenskapsåret som delårsrapporten omfattar. STAREV konstaterar kan möjligheterna att vidta åtgärder under inne- varande räkenskapsår bli begränsade i de fall kommunen eller