prop · H503265 · 2018-06-05 00:00:00 — Vidare har regionala planer för grön infrastruktur börjat tas fram på uppdrag av regeringen (dnr Fi2017/02789/RS). Ytterligare insatser för ekosystem beskrivs nedan under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Insatser för strecksatsen om den biologiska mångfalden och natur- och kulturmiljön Regeringen har vidtagit flera insatser för den biologiska mångfalden, för natur- och kulturmiljön och för att ekosystemen ska återhämta sig och långsiktigt generera ekosystemtjänster. Detta har bl.a. skett genom områdesskydd, som framför allt berör skogar och hav och genom skötsel och förvaltningsinsatser vad gäller bl.a. nationalparker och naturreservat. Dessa insatser bidrar till måluppfyllelse även för miljökvalitetsmålen Myllrande våtmarker, Levandet sjöar och vattendrag, Levande skogar Storslagen fjällmiljö och Ett rikt odlingslandskap. I viss utsträckning har även restaureringsinsatser gjorts i bl.a. våtmarker och vattendrag. För ytterligare beskrivning av dessa insatser hänvisas till respektive miljökvalitetsmål. För att kulturmiljöer ska kunna bevaras, främjas och nyttjas hållbart har regeringen beslutat om uppdrag till tio myndigheter att utarbeta vägledande interna strategier för kulturmiljöfrågor (dnr Ku2017/01563/KL) som ett led i att förbättra förutsättningarna för detta. Regeringen arbetar för att skapa en funktionell grön infrastruktur i . Uppdrag för genomförandet har lagts på centrala och regionala myndigheter. Bland annat har redovisat riktlinjer och en genomförandeplan avseende regionala handlingsplaner för grön infrastruktur (dnr M2013/02206/Nm). I uppdraget ingick även att koordinera genomförandet centralt av grön infrastruktur i . Flera länsstyrelser har fungerat som pilotlän för att ta fram regionala handlingsplaner. Målet är att regionala planer ska ha tagits fram i länen . Regeringen anser att det är viktigt att bygga upp en funktionell grön infrastruktur för att säkra landskapets biologiska mångfald, skapa ekologiska förbindelser mellan skyddade områden, säkra ekosystemtjänsterna och deras värden samt bidra till klimatanpassning Insatser för strecksatsen om människors hälsa Det har gjorts en rad insatser som har betydelse för människors hälsa såväl när det gäller att minska den negativa miljöpåverkan som att främja miljöns positiva inverkan på hälsa och välbefinnande. Genom att bidra till Generationsmålet bidrar åtgärderna också till flera av målen i Agenda som har betydelse för och påverkar hälsan. Många av de insatser som beskrivs nedan under respektive miljökvalitetsmål har även betydelse för människors hälsa. Det rör t.ex. insatser inom Klimatklivet (se avsnitt 3.1) som syftar till att minska utsläppen av växthusgaser, men också kan bidra till minskade utsläpp av ett antal kortlivade luftföroreningar, som ozon och sotpartiklar. Insatserna bidrar på så sätt även till att minska den negativ miljöpåverkan på människors hälsa. Regeringens insatser inom ramen för Handlingsplan för en giftfri vardag (prop. 2013/14:1) bidrar till bättre kemikaliekontroll, minskad exponering för farliga ämnen, utfasning av användning av särskilt farliga ämnen samt till förbättrade kunskaper och information om kemiska ämnens hälso- och miljöfarliga egenskaper. De insatser regeringen gjort för en säker dricksvattenförsörjning har betydelse för samhället och människors hälsa. Åtgärder inom ramen för stadsmiljöavtalen och stödet till gröna städer, som ska användas till åtgärder för att främja stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer, är ytterligare exempel på insatser som får betydelse för hälsan. Insatserna kan på olika sätt bidra till fysisk aktivitet, friluftsliv, rekreation och avkoppling. Regeringen har också fattat beslut om en nationell strategi för ökad och säker cykling. Cykling kan bidra bl.a. till att främja folkhälsan. Fler exempel på åtgärder redovisas under respektive miljökvalitetsmål. deltar även i Europaregions process för miljö och hälsa. Insatser för strecksatsen om resurseffektiva kretslopp Regeringen fortsätter arbetet med att främja resurseffektiva kretslopp och omställningen till en cirkulär ekonomi. Prioriterade områden inom arbetet är bl.a. plast och textilier, där syftet är att minska mängden avfall, öka återanvändningen och återvinning samt fasa ut farliga kemikalier. Regeringen anser att ambitionsnivån på avfallsområdet ska höjas så att insamlingssystemen för förpackningsavfall och returpapper förenklas och blir mer tillgängliga för hushåll och andra aktörer. Genom att samla insamlingsansvaret hos producenterna och förtydliga kraven kommer servicen att förbättras och fastighetsnära insamling bli . En promemoria med ett antal förslag som förtydligar producentansvaren har skickats på remiss. Regeringen har inrättat en delegation för cirkulär ekonomi för att stärka och påskynda övergången till en cirkulär och resurseffektiv ekonomi (dnr M2018/01090/Ke). Delegationen ska utgöra en nationell plattform för samverkan mellan näringsliv, akademi, myndigheter och kommuner. 2017/18:265 Regeringen driver frågan om giftfria resurseffektiva kretslopp inom EU:s arbete med cirkulär ekonomi i arbetet med plaststrategin som Europeiska kommissionen presenterade . Regeringen har presenterat ett antal strategier som har betydelse för att öka resurseffektivitet, bl.a. strategin Smart industri, skrivelsen Politik för hållbart företagande, en nationell livsmedelsstrategi, en digitaliseringsstrategi och en strategi för hållbar konsumtion. Regeringen har inom ramen för strategin Smart industri beslutat att ge totalt till för att stärka förutsättningarna för cirkulära affärsmodeller och industriell symbios –2019. Samarbete mellan olika aktörer och sektorer är viktigt för att nå en cirkulär ekonomi. Regeringens samverkansprogram och det fortsatta arbetet med regeringens strategier t.ex. Smart industri och strategin för hållbar konsumtion spelar här en viktig roll. I och pågår ett intensivt arbete för att textil ska återanvändas och återvinnas, istället för att slängas i hushållsavfallet. Textil som nyproduceras bör också vara giftfri (se vidare avsnitt 7.3 om Giftfri miljö). tas en skatt ut på kemikalier i viss elektronik i . Skatten gäller bl.a. spisar, kylskåp, tvättmaskiner, dammsugare, mobiltelefoner, routrar, tv-apparater, spelkonsoler och datorer och omfattar både tillverkning och import. Som ett led i genomförandet av regeringens strategi för hållbar konsumtion har fått i uppdrag att inrätta ett forum för miljösmart konsumtion. Forumet ska samla samhällets aktörer med syfte att sammanställa och sprida kunskap, samt stimulera till innovation och bättre förutsättningar för en miljömässigt hållbar konsumtion. Regeringen har sänkt mervärdesskatten på vissa reparationer och infört en skattereduktion för reparationer av vitvaror i syfte att öka återanvändningen och bidra till den cirkulära ekonomin. Konsumtion och produktion kan bli mer resurseffektiv genom att vi delar på resurserna i stället för att enskilt köpa och äga, t.ex. genom att hyra, dela och låna. Regeringen har uppdragit åt att lämna allmän information om vilka regler som kan vara tillämpliga vid transaktioner inom delningsekonomin och vid andra avtal mellan privatpersoner. Ett viktigt underlag i regeringens fortsatta arbete om resurseffektivitet är betänkandet om cirkulär ekonomi som överlämnades och remitterades 2017 (SOU 2017:22). Insatser för strecksatsen om hushållning med naturresurserna Regeringen har arbetat aktivt för en god hushållning med naturresurserna inom sektorerna skogsbruk, jordbruk, rennäring och fiske, där god hushållning innebär en väl avvägd helhetssyn på mark- och vattenanvändningen. Regeringen har ökat skyddet av skogar i . Anslagen har kraftigt höjts vilket har medfört ökade satsningarna på skydd och skötsel av värdefull natur. Flera naturskogar ska skyddas och miljöhänsynen i skogsbruket, inklusive kulturmiljöhänsynen, ska öka. Skogen är en nationell tillgång och en förnybar resurs som ska skötas Skr. 2017/18:265 så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska Vid skötseln ska hänsyn tas även till andra allmänna intressen. Regeringen har beslutat om en strategi för ett nationellt skogsprogram med mål för fem fokusområden. Strategin, som är baserad på underlag från skogsprogrammets dialogprocess, ska bidra till att uppnå visionen ”Skogen, det gröna guldet, ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi”. Regeringen avser att utarbeta en handlingsplan för genomförande av strategin. Rennäringen är ett exempel på en näring med en traditionell och god hushållning av naturresursen. Renens bete och tramp bidrar positivt till biologisk mångfald och en god hushållning av naturresurserna är och har alltid varit en förutsättning för renskötseln. För att ytterligare utveckla en god hushållning inom rennäringen behöver rennäringen aktivt kunna delta i olika processer kring samhällsplanering och markutnyttjande inom renskötselområdet. Ett verktyg som möjliggör detta är renbruksplaner. Renbruksplaner fyller en viktig funktion i att synliggöra markanvändning i förhållande till andra intressen, bl.a i samrådsförfaranden. Regeringen har verkat för en god hushållning av naturresursen fisk. Arbetet med att successivt genomföra den gemensamma fiskeripolitiken har prioriterats i syfte att uppnå målsättningarna om ett långsiktigt hållbart fiske, tillämpning av en ekosystemansats i fisket och förenlighet med unionens miljöpolitik. Nationellt har regeringen förstärkt arbetet med en effektiv fiskerikontroll och utvecklingen av skonsamma och selektiva redskap. Regeringen har även arbetet aktivt med att ta fram förslag till nödvändiga fiskeregleringar i marint skyddade områden utanför trålgränsen, för antagande inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. Insatser för strecksatsen om förnybar energi och effektiv energianvändning Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommission, den s.k. , för att ta fram underlag för en bred överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. slöts en ramöverenskommelse mellan fem av partier: , , de gröna, och . Överenskommelsen ligger till grund för betänkande Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2). Regeringen har föreslagit nya energipolitiska mål i propositionen Energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228): –är elproduktionen förnybar. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. –ska ha effektivare energianvändning jämfört med , uttryckt i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP) i fasta priser. I begreppet tillförd energi ingår inte användning av energibärare för icke-energiändamål och utrikes luft- och sjöfart. Målen bidrar till att underlätta förnyelsen och omställningen av energisystemet. Energipolitikens grundpelare är försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. I propositionen Elmarknadsfrågor (prop. 2017/18:237) lämnas förslag som bidrar till en ökad efterfrågeflexibilitet, vilket regeringen bedömer kommer att bli en resurs för det svenska elsystemet. I propositionen Vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243) beskrivs hur vattenkraften ska förses med moderna miljövillkor och hur prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Det statliga stödet för energi och klimatrådgivning har förlängts och utökats med totalt 2018–2020. Stödet för lokal och regional energi- och klimatomställning som infördes har också förlängts och utökats med 2018–2020. Den kommunala energi- och klimatrådgivningen är en kostnadsfri och kommersiellt oberoende tjänst med hushåll, små och medelstora företag, bostadsrättsföreningar och organisationer som målgrupp. antog regeringens förslag att utöka elcertifikatsystemet med till 2030 och att förlänga elcertifikatsystemet till 2045. Svensk solelproduktion omfattas av ett antal olika stöd, bl.a. investeringsstöd, elcertifikat och skattenedsättningar. fick i uppdrag att ta fram sektorsstrategier för energieffektivisering. En särskild satsning på fördelade –2020, Energisteget, kommer att genomföras med syfte att främja energieffektivisering i industrin. Ett reduktionspliktsystem som ålägger leverantörer av drivmedel att successivt minska utsläppen av växthusgaser från bensin och dieselbränsle genom inblandning av hållbara biodrivmedel införs . Insatser för strecksatsen om konsumtionsmönster Regeringen har presenterat en strategi för hållbar konsumtion (prop. 2016/17:1 utg.omr. 18 avsnitt 4). Strategin innehåller en rad åtgärder som tar sikte på vad staten tillsammans med kommuner, näringsliv och det civila samhället kan göra för att underlätta för konsumenter att agera hållbart. Dessa åtgärder ligger också i linje med regeringens ambition att ställa om till en cirkulär ekonomi och mål 12 i Agenda som handlar om hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Strategin framhåller bl.a. betydelsen av ökade kunskaper och fördjupat samarbete, förbättrad information, en effektivare resursanvändning och ett fokus på de viktiga sektorerna livsmedel, transporter och boende. I enlighet med strategin har fått i uppdrag att inrätta och tillhandahålla ett forum för samhällsaktörer som arbetar med frågor om rör miljömässigt hållbar konsumtion och att stimulera miljösmarta konsumtionsmönster. Verksamheten ska inriktas på områden där miljöpåverkan från privat konsumtion är stor och där insatser bedöms tillföra ett mervärde. fördelar stöd till organisationer på konsumentområdet, varav en betydande del beviljats för arbetet med hållbar konsumtion. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Generationsmålet innebär bl.a. att konsumtionsmönstren av varor och Skr. 2017/18:265 tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. verkets forskningssatsningar inom forskningsprogrammet for National Consumption and Environment () ska bidra till att identifiera s.k. hotspots som visar var och hur svensk konsumtion har mest negativ miljö- och klimatpåverkan utanför gränser. Implementeringen av det globala ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion bidrar också till möjligheterna att nå Ge- nerationsmålet. är nationell fokalpunkt för arbetet. arrangeras en nationell verkstad om hållbar konsumtion och hållbara livsstilar. leder tillsammans med ett program i det globala ramverket som handlar om hållbara livsstilar och utbildning. ska ligga i framkant och fortsatt vara ett föredöme när det gäller miljöanpassad ansvarsfull offentlig upphandling. har bildats, en nationell upphandlingsstrategi antagits och beslut fattats om en ny upphandlingslagstiftning. Statliga myndigheter ska använda offentliga inköp som ett strategiskt verktyg för att bl.a. bidra till miljömålen. samlar det nationella upphandlingsstödet som bl.a. utvecklar och förvaltar kriterier för miljöhänsyn inom upphandling. Fokus för miljöområdet har främst varit kravpaketet giftfri förskola, ett nordiskt projekt för att stärka kompetensen inom arbete med hållbar upphandling, utvecklande av processer och kriterier för upphandling av innovationer och ny teknik baserade på spetstekniker och avancerade systemlösningar samt en förstudie om upphandling och klimatanpassning. har initierat ett arbete med beställargrupper. verkar för ökad hänsyn till hållbarhetsaspekter i såväl bilaterala som multilaterala biståndsfinansierade upphandlingar, inom FN och utvecklingsbankerna. 7.3 Insatser som bidrar till att nå Insatser för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan Flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka tak- ten för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad Klimatpåverkan. en av mänsklighetens största utmaningar och regeringen har pekat ut kli- matfrågan som ett av tre prioriterade områden. första fossilfria välfärdsland. En viktig del i detta är att regeringen verkar för att både klimatförändringarna och klimatanpassning ska beaktas och integreras i alla relevanta politikområden. Det är en förutsättning för att nå flera miljömål samt åtaganden under och Agenda 2030. Regeringen har varit drivande inom de inter- nationella klimatförhandlingarna och vid klimatkonventionens tjugo- första partsmöte (COP21) i enades världens länder om ett nytt globalt klimatavtal. Enligt avtalet ska den globala uppvärm- ningen hållas långt under två grader med en ambition att sträva efter ger ett ramverk för ett långsiktigt och ambitiöst klimatarbete i världens alla länder. Regeringen har föreslagit en historisk klimat- reform – Ett klimatpolitiskt ramverk för – som beslu- tade om (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320) (se även avsnitt 4.1). I linje med den nya klimatlagen har regeringen gjort stora satsningar på klimatområdet. tionen 2018 uppgår miljö- och klimatsatsningarna till , En viktig åtgärd för att stärka det lokala och re- gionala klimatarbetet har varit införandet av Klimatklivet, ett investe- ringsstöd för företag, kommuner, regioner och organisationer som ska ge största möjliga klimatnytta och framför allt minskar utsläppen av kol- Regeringen har även infört stöd till strategiskt arbete med energi och klimat på och regional nivå. Regeringen har också stärkt det statliga stödet till energi- och klimatrådgivning som har gett hushåll och företag bättre möjligheter att bidra till energi- och kli- matomställningen (se avsnitt 7.2). Utsläpp från industrins förbränning och processer utgör omkring en tredjedel av de samlade utsläppen i Regeringen satsar på Industriklivet, stöd till åtgärder för att minska industrins processrelaterade växthusgas- Industriklivet är en långsiktig reform som påbörjas och är planerad att fortsätta till 2040. Etappmålet för att minska utsläppen av växthusgaser från inrikes trans- porter innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter i trans- portsektorn utom inrikes luftfart ska minska med senast 2030 jämfört med . Regeringen har tagit fram en handlingsplan för fossilfria transporter och elektrifiering. regeringens skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för . 2018 inför regeringen ”Bränslebytet”, ett reduktionspliktsystem för successivt ökad inblandning av hållbara biodrivmedel. större andel mer miljöanpassade bilar och inför därför ett bonus–malus- system för nya lätta fordon som ger en bonus till fordon med låga koldioxidutsläpp och förhöjd fordonsskatt tas ut för fordon med höga utsläpp. Även i ett glest befolkat land som kommer mängden biomassa vara begränsande för hur mycket biobränsle som kan produceras. fieringen av transportsektorn är därför en viktig pelare i regeringens Elektrifiering leder till lägre utsläpp av både växthusgaser och luftföroreningar som det ökar energieffektiviteten och Därför är det intressant att se över vilka transporter som kan elektrifieras, och att biobränsle och andra tekniska lösningar framför allt används för transporter som är svårare att elektrifiera. matklivet har cirka 17 000 nya laddpunkter fått stöd. På så sätt skapas förutsättningar för omställning. Genom ett nytt ladda hemma-stöd gör regeringen det enklare och billigare för hushåll att installera laddpunkter för elfordon i hemmet. Regeringen arbetar även aktivt med introduk- tionen av tunga elfordon i stadstrafik. En särskild elbusspremie infördes 2016 och regeringen studerar möjligheten att främja marknadsintroduk- tion av eldrivna mindre lastbilar i städer exempelvis för varudistribution Regeringen avser att genomföra författningsändringar som gör det möjligt för kommuner att införa miljözoner för lätta fordon, särskilda zoner i stadsmiljön där endast de fordon som uppfyller vissa utsläppskrav får köra. Författningsändringar kommer även göras för att införa ytterligare en miljözon för tunga fordon. Miljözoner kan bidra till förbättrad luftkvalitet i tätorterna, men också till en snabbare omställning till en fossilfri fordonsflotta. Ökad cykling innebär vinster för samhället i form av lägre utsläpp och buller som det ger hälsoeffekter. För att stärka denna utveckling har regeringen presenterat en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling och startat ett nationellt som ska samla forskning och utbildning om cykling. För att förbättra förutsättningarna att pendla och transportera sig klimatvänligt har regeringen avsatt –2020 för att stödja privatpersoners köp av elcykel eller elmoped av kostnaden. För att på ett bättre sätt gynna resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar och vara enklare än nuvarande system att tillämpa, administrera och kontrollera vill regeringen även ändra reseavdragssystemet så att det bidrar till klimatmålet för transportsektorn. En promemoria om en ny inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik har remitterats. Promemorian behandlar en avläsningsbar vägslitageskatt med syfte att skapa ordning och reda i åkeribranschen och bidra till minskad miljöpåverkan, som företagens och regionalpolitiska intressen tydligt tas till vara (dnr Fi2018/01103/S2). För att stimulera till överflyttning av godstransporter från väg till järnväg införs en tillfällig miljökompensation för godstransporter på järnväg. För att stimulera till överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart införs ett tillfälligt Eko-bonussystem. Utsläppen från utrikes flyg ökar kraftigt och det kommer att dröja innan Corsia och EU ETS som är EU:s system för handel med utsläppsrätter, får tillräcklig styrande verkan. Det krävs därför ytterligare åtgärder för att minska flygets klimatpåverkan. Regeringens förslag om flygskatt innebär att flyget i högre utsträckning kan bära sina egna klimatkostnader. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Regeringen vill uppmuntra användandet av biobränslen inom flyget. Regeringen har därför beslutat att tillsätta en utredning för att analysera hur flygets användning av hållbara förnybara bränslen med hög klimatprestanda ska främjas, för att bidra till övergången till ett fossilfritt energisystem och minskad klimatpåverkan. Regeringen gör också en satsning på utveckling och forskning av biobränsle för flyg. Regeringen verkar även för höjda klimatambitioner på EU-nivå. Regeringen har förstärkt insatserna för att EU:s befintliga och kommande rättsakter och processer ska utformas och vid behov moderniseras med utgångspunkt i fördraget och unionen samt utifrån långsiktiga klimatmål. engagemang i de regionala samarbetena i , och Barents bidrar också till att stödja arbetet med att genomföra miljömålen. Regeringen verkar för att ska ta en ledande roll i genomförandet av klimatavtalet från . Klimatförändringarna förväntas leda till stora förändringar för den biologiska mångfalden och ekosystemen och därmed påverka möjligheten att nå flera av miljökvalitetsmålen. proposition med en nationell strategi för klimatanpassning till (prop. 2017/18:163). Regeringen har presenterat en rad insatser som bidrar till att nå miljökvalitetsmålet luft. För att nå målet krävs en aktiv politik på såväl den internationella som den nationella arenan. En särskild satsning görs på luftkvalitet i städer, där barn ska kunna växa upp utan risk för att luften skadar deras hälsa. Regeringen avser att genomföra författningsändringar som gör det möjligt för kommuner att införa miljözoner för lätta fordon samt ytterligare en miljözon för tunga fordon, dvs. särskilda zoner i stadsmiljön där endast de fordon som uppfyller vissa utsläppskrav får köra. Miljözonerna kan bidra till att förbättra luftkvaliteten i tätorterna men kan också bidra till en snabbare omställning till en fossilfri fordonsflotta. Stadsmiljöavtalen stimulerar lokala investeringar i anläggningar för kollektivtrafik och cykeltrafik, vilket kan bidra till minskade utsläpp av luftföroreningar.