prop · H6037 · 2018-10-16 00:00:00 — Genom volatilitetsjusteringen mildras effekterna av överdrivna eller mycket stora räntedifferenser eller spreadar för obligationer. I svensk rätt har det införts en möjlighet i försäkringsrörelselagen för försäkringsföretag att använda sig av en volatilitetsjustering vid beräkningen av försäkringstekniska avsättningar (5 kap. 9 § FRL). I förarbetena till de lagändringar som gjordes i svensk rätt för att genomföra Solvens II- direktivet finns överväganden kring utformningen av de nationella svenska bestämmelserna om volatilitetsjustering (se prop. 2015/16:9 s. 246 f.). I artikel 77e i Solvens II-direktivet finns regler om att Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) ska tillhandahålla viss teknisk information samt att kommissionen på grundval av den informationen får anta vissa föreskrifter, i form av genomförandeakter. I artikel 77e.3 första stycket i Solvens II-direktivet anges att när kommissionen har antagit en genomförandeakt med tekniska uppgifter för volatilitetsjusteringen ska försäkrings- och återförsäkringsföretag utnyttja dessa uppgifter. Vidare anges i artikel 77e.3 andra stycket att ingen volatilitetsjustering får tillämpas när det gäller marknader och valutor som inte anges i de genomförandeakter som kommissionen antagit. Vid genomförandet i svensk rätt av Solvens II-direktivet gjordes bedömningen att artikel 77e inte krävde några lagstiftningsåtgärder (se samma prop. s. 247 f.). Skälen för regeringens förslag: I Solvens II-direktivet (artikel 77e.3) finns en begränsning av användningsområdet för den volatilitetsjustering som regleras i direktivet (artikel 77d). Den begränsningen innebär att 2018/19:7 volatilitetsjusteringen bara får tillämpas för marknader och valutor som anges i genomförandeakter som har antagits av kommissionen. Enligt gällande svensk rätt finns det inte någon motsvarande begränsning. För att fullt ut genomföra Solvens II-direktivet i svensk rätt bör det införas en sådan begränsning i försäkringsrörelselagen. Den nya bestämmelsen bör införas i anslutning till den befintliga bestämmelsen i försäkringsrörelselagen om volatilitetsjustering (5 kap. 9 §). Den nu aktuella begränsningen i Solvens II-direktivet (artikel 77e.3) hänför sig endast till genomförandeakter som har antagits av kommissionen. Regler om hur volatilitetsjusteringen ska beräknas finns emellertid i en annan artikel i direktivet. Regeringen gör därför bedömningen att begränsningen endast avser de valutor och nationella marknader som inte anges i en genomförandeakt. Regeringen anser därför, i likhet med och Svensk Försäkring, att direktivet bör förstås så att begränsningen endast gäller i de fall som kommissionen har antagit en genomförandeakt och denna gäller för försäkringsföretagen för den period som beräkningen avser. Detta bör enligt regeringens uppfattning framgå uttryckligen av den nya bestämmelsen i försäkringsrörelselagen. 6Ändrad hänvisning i lagen om bokföring och redovisning Regeringens förslag: Lagen om bokföring och redovisning ska ändras på så vis att de kommunala koncernföretagens pensionsförmåner i de sammanställda räkenskaperna inte ska redovisas enligt de bestämmelser som gäller för kommuner och landsting. Skälen för regeringens förslag: Redovisningen av kommunernas och landstingens pensionsskuld sker enligt den s.k. blandmodellen, jfr 5 kap. 4 § lagen (1997:614) om redovisning. Det innebär att det bara är pensionsförpliktelser intjänade efter 1998 som redovisas som avsättning i balansräkningen. Pensionsförpliktelser intjänade redovisas i stället som en ansvarsförbindelse. I de kommunala koncernföretagen redovisas pensionsförpliktelser enligt den s.k. fullfonderingsmodellen, jfr 3 kap. 1 § årsredovisningslagen (1995:1554). Det innebär att hela pensionsåtagandet redovisas som avsättning eller skuld i balansräkningen, oavsett när pensionsförmånerna har intjänats. Regeringen föreslog i propositionen En ändamålsenlig bokföring och redovisning (prop. 2017/18:149) en utökad reglering om de sammanställda räkenskaperna, dvs. en sammanställning av kommunens eller och de kommunala koncernföretagens resultaträkningar, balansräkningar och kassaflödesanalyser samt noter. I 12 kap. 6 § lagen om bokföring och redovisning anges att i fråga om upprättandet av den sammanställda resultaträkningen och den sammanställda balansräkningen ska 5 kap. om resultaträkning och 6 kap. om balansräkning I propositionen föreslog regeringen att bestämmelserna om hur pensionsförmåner intjänade ska redovisas skulle överföras till Prop. 2018/19:7 den nya lagen och de placerades i 5 kap. 4 § och 6 kap. 4 §. i 12 kap. 6 § kom då felaktigt att omfatta även dessa bestämmelser. I propositionen angavs bl.a. följande. De sammanställda räkenskaperna ska upprättas med enhetliga redovisningsregler och principer. De regler och principer som tillämpas av kommuner och landsting har företräde framför de kommunala koncernföretagens. Om de kommunala koncernföretagens regler och principer avviker från kommunens eller ska de justeras före konsolidering. Undantag från detta får göras för pensionsredovisningen. Pensionsåtaganden för de kommunala koncernföretagen ska i de sammanställda räkenskaperna redovisas enligt de regler och principer som gäller för dem, dvs. Pensionsredovisningen i kommuner och landsting ska i de sammanställda räkenskaperna ske enligt blandmodellen (samma prop. s. 89). Det har alltså varit lagstiftarens avsikt att behålla den nuvarande ordningen, även om det inte kommit till uttryck i lagtexten. Om inte detta ändras kommer det innebära ett stort merarbete, dels för kommuner och landsting att kräva in uppgifterna, dels för företagen att ta fram uppgifterna. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att lagen om bokföring och redovisning ska ändras på så vis att de kommunala koncernföretagens pensionsförmåner i de sammanställda räkenskaperna inte ska redovisas enligt de bestämmelser som gäller för kommuner och landsting. 7.1Lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om värdepapperisering Regeringens förslag: Lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om värdepapperisering ska träda i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: Förordningen om värdepapperisering ska tillämpas fr.o.m. (artikel 48). kommer de olika aktörer som ägnar sig åt värdepapperisering att kunna ansöka om undantag från förbudet mot återvärdepapperisering (artikel 8.2). blir det även möjligt att ansöka om tillstånd att i egenskap av tredje part kontrollera att STS-kriterierna är uppfyllda (artikel 28). Den nya lagen med kompletterande bestämmelser till EU- förordningen bör därför träda i kraft . Ändrade regler för försäkringsföretags Regeringens förslag: Ändringen i försäkringsrörelselagen ska träda i kraft . Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens förslag. I promemorian föreslås att ikraftträdandedatumet ska vara . Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Skälen för regeringens förslag: I promemorian föreslås att ändringen i försäkringsrörelselagen ska träda i kraft som övriga lagändringar som föreslås i den, vilket är . Övriga förslag i promemorian kommer emellertid att behandlas i ett annat sammanhang. Ändringen i försäkringsrörelselagen bör träda i kraft , vilket bedöms vara . 7.3Ändrad hänvisning i lagen om bokföring och redovisning Regeringens bedömning: Ändringen i lagen om bokföring och redovisning bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Lagen om bokföring och redovisning träder i kraft och gäller från och med . Det nu aktuella ändringsförslaget bör enligt regeringens uppfattning träda i kraft i . 8.1 Lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om värdepapperisering Förordningen om värdepapperisering innebär ett nytt regelverk som ska tillämpas fr.o.m. och det medför i sig olika konse- kvenser för de aktörer som på olika sätt deltar i värdepapperisering. Eftersom konsekvenserna för dessa subjekt följer direkt av förordningen hänvisas i den delen till kommissionens konsekvensanalys beträffande sitt förslag till förordning (SWD (2015) 185 final). Förslaget i denna proposition innebär att det, som ett första steg, ska införas de lagbestämmelser som bedöms nödvändiga för att förordningen om värdepapperisering ska kunna tillämpas i fr.o.m. Vidare innebär förslaget att de kostnader som uppstår för Finans- inspektionen med anledning av förordningen om värdepapperisering inte ska belasta statsfinanserna. Förordningen förutsätter att vissa ytterligare åtgärder vidtas i nationell rätt, t.ex. åligger det medlemsstaterna att införa bestämmelser om sanktioner för överträdelser av förordningen. Förslag till de ytterligare lagstiftningsåtgärder som krävs i svensk rätt med anledning av förordningen och konsekvenserna av de förslagen kommer att behandlas i ett annat sammanhang. När det gäller alternativa lösningar begränsar sig förslagen i propositionen till det som är nödvändigt med hänsyn till att förordningen ska börja tillämpas i . Det kan inte anses finnas några alternativa lösningar som skulle vara lämpliga när det gäller utformningen av förslagen. Förordningen kan förväntas bidra till ökad kontroll av marknaden för värdepapperisering och de olika aktörer som är verksamma där. Detta kan i sin tur komma att höja kvaliteten på värdepapperisering och därmed bidra till ökad finansiell stabilitet. De potentiella vinsterna för samhället av ökad finansiell stabilitet är mycket stora. I finansieras emellertid den reala ekonomin framför allt genom banksektorn och bankerna har god tillgång till billig finansiering genom framför allt säkerställda obligationer. Även om det finns aktörer som värdepapperiserar i finansieringssyfte, är det fortfarande en begränsad marknad i . Förslaget att utse till behörig myndighet innebär att inspektionen måste pröva de ansökningar som enligt förordningen om värdepapperisering kan göras till behörig myndighet. Detta kommer att innebära en ökad arbetsbörda för . För att täcka den behöriga myndighetens kostnader för den verksamheten är det i visst fall reglerat direkt i förordningen att myndigheten får ta ut avgifter för prövning av sådana ärenden (artikel 28.3). I propositionen föreslås att ska få ta ut avgifter för prövning av ansökningar enligt förordningen. För de aktörer som lämnar in ansökningar som ska prövas av innebär förslaget således att de kommer få betala en avgift som ska motsvara de kostnader inspektionen har för prövning av ett genomsnittligt sådant ärende. Övriga merkostnader för med anledning av förordningen ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. kommer, såvitt kan bedömas , endast att fatta ett fåtal beslut med anledning av förordningen om värdepapperisering. Förvaltningsrätten i framför att en prövning av ett överklagande enligt förordningen kan komma att bli tämligen komplext och även om förslaget inte leder till någon markant ökning av antalet mål vid domstolarna kan det ändå leda till resurskrävande handläggning. I detta avseende anför förvaltningsrätten att förslagets konsekvensanalys saknar en bedömning och analys av huruvida en materiell prövning enligt regelverket om värdepapperisering samt den föreslagna lagen och därtill hörande författningar är resurskrävande. Förvaltningsrätten hänvisar till att konsekvensbedömningarna i varje enskilt ärende som gäller föreskrifter på finansmarknadsområdet och som påverkar förvaltningsdomstolarna måste värderas samlat. Förvaltningsrätten förutsätter att resurstilldelningen görs med beaktande av den samlade påverkan diverse reformer på finansmarknadsområdet får för domstolarna. Regeringen konstaterar att de överklaganden som kan bli aktuella med anledning av förordningen inte kan bedömas vara av den omfattningen att resurstilldelningen 2018/19:7 till domstolarna bör justeras. Regeringen anser därför att eventuella merkostnader som kan uppkomma för de allmänna förvaltningsdomstolarna med anledning av förordningen om värdepapperisering ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget medför inte några ytterligare konsekvenser för det offentliga eller enskilda. 8.2Ändrade regler för försäkringsföretags användning av volatilitetsjustering Förslaget innebär att försäkringsföretag även i fortsättningen kommer att få använda sig av volatilitetsjustering vid beräkning av de försäkringstekniska avsättningarna. Den begränsning som föreslås medför att om kommissionen har antagit en genomförandeakt och denna gäller för den aktuella perioden, får ett försäkringsföretag inte använda sig av andra tekniska uppgifter än de som anges i den rättsakten. Syftet med förslaget är uteslutande att fullt ut genomföra Solvens II- direktivet i svensk rätt. Om väljer att inte komplettera den nu gällande bestämmelsen i försäkringsrörelselagen finns risk för att kommissionen väljer att inleda ett förfarande om fördragsbrott mot . Utifrån den lagstiftning som gäller för försäkringsföretagen och då det rör sig om ett fullharmoniseringsdirektiv som ska genomföras finns det inte någon alternativ lösning som är lämplig för att uppfylla direktivets krav. Den ändring som föreslås i försäkringsrörelselagen (se avsnitt 5.2) knyter endast samman den lagen med de genomförandeakter som kommissionen har antagit. , som har rätt att meddela föreskrifter om hur volatilitetsjusteringen ska beräknas, kan komma att behöva anpassa sina föreskrifter med anledning av förslaget. Detta arbete får dock anses vara av begränsad omfattning och eventuella merkostnader ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För försäkringsföretagen innebär ändringen endast en begränsning av vilka uppgifter som de får använda i volatilitetsjusteringen när de beräknar de försäkringstekniska avsättningarna. Dessa uppgifter meddelas i genomförandeakter och försäkringsföretagen kan därför inte antas få några kostnader för anskaffning av uppgifterna. Sammantaget kan förslaget inte antas medföra nämnvärda konsekvenser för försäkringsföretagen, och därmed inte heller för försäkringstagarna eller andra ersättningsberättigade till följd av försäkringsavtal. Vidare bedöms förslaget inte medföra några konsekvenser för andra myndigheter än . Förslaget innebär endast en reglering av vilka uppgifter som försäkringsföretag får använda vid volatilitetsjustering och medför därför inte några konsekvenser för sysselsättning, miljö, jämställdhet eller integration. Ändrad hänvisning i lagen om Regeringen föreslår att lagen om bokföring och redovisning ska ändras på så vis att de kommunala koncernföretagens pensionsförmåner i de sammanställda räkenskaperna inte ska redovisas enligt de bestämmelser som gäller för kommuner och landsting. Förslaget innebär således att man behåller den gällande ordningen och att lagförslaget träder i kraft som den nya lagen om bokföring och redovisning. Förslaget bedöms mot denna bakgrund inte få några konsekvenser. 9.1 Förslaget till lag med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om värdepapperisering 1 § Denna lag kompletterar och rådets förordning (EU) 2017/2402 av om ett allmänt ramverk för värdepapperisering och om inrättande av ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering samt om ändring av direktiven /65/EG, 2009/138/EG och 2011/61/EU och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 648/2012, i denna lag kallad EU-förordningen. I paragrafen anges den EU-rättsakt som lagen kompletterar. Hänvisningarna i lagen till EU-förordningen är utformade på så sätt att de avser förordningen i den gällande lydelsen, s.k. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. 2 § är behörig myndighet enligt EU-förordningen. Paragrafen innebär att , för svenskt vidkommande, är den behöriga myndighet som avses i EU-förordningen. Övervägandena finns i avsnitt 4.3. 3 § får ta ut avgifter för prövning av ansökningar enligt Regeringen får meddela föreskrifter om avgifterna. Paragrafen innehåller bestämmelser om sådana avgifter som Finans- inspektionen får ta ut för prövning av ärenden enligt EU-förordningen. 2018/19:7 Enligt första stycket får ta ut avgifter för prövning av sådana ansökningar som kan göras enligt förordningen. De ansökningar som kan komma att bli aktuella gäller undantag från förordningens förbud mot återvärdepapperisering (artikel 8) och om tillstånd för tredje part att bedöma om STS-kriterierna är uppfyllda (artikel 28). Regeringen får enligt andra stycket meddela föreskrifter om avgifterna. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 4 § får bestämma att ett beslut enligt artikel 28.1 andra stycket i EU-förordningen ska gälla . Paragrafen innebär att får bestämma att beslut om återkallelse av tillstånd för tredje part att bedöma om STS-kriterierna är uppfyllda ska gälla . Övervägandena finns i avsnitt 4.5. 9.2Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043) 9 § Ett försäkringsföretag får använda en volatilitetsjusterad riskfri räntestruktur vid beräkningen av de försäkringstekniska avsättningarna. Om Europeiska kommissionen har antagit en genomförandeakt med stöd av Solvens II-direktivet och denna gäller för försäkringsföretaget, får företaget för volatilitetsjusteringen endast använda de tekniska uppgifter som anges i den rättsakten. Paragrafen genomför artiklarna 77d och 77e.3 i Solvens II-direktivet och innehåller bestämmelser om beräkning av försäkringstekniska avsättningar. Den innebär att ett försäkringsföretag får använda en volatilitetsjusterad riskfri räntestruktur vid beräkningen av de försäkringstekniska avsättningarna. I paragrafen införs ett nytt andra stycke för att genomföra artikel 77e.3 i Solvens II-direktivet. Det innebär ett förbud mot att använda en volatilitetsjusterad riskfri räntestruktur för valutor och marknader som inte anges i en genomförandeakt med tekniska uppgifter som kommissionen har antagit med stöd av artikel 77e.2 i Solvens II-direktivet. Kommissionen har antagit några sådana genomförandeakter, varav den senaste är kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1078 av om tekniska uppgifter för beräkning av försäkringstekniska avsättningar och kapitalbasmedel för rapportering med referensdatum till och med i enlighet med och rådets direktiv /138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet. Det innebär att för sådan beräkning gäller de föreskrifter som anges i den rättsakten om tillåtna valutor och marknader för volatilitetsjustering. Begränsningen i andra stycket av användningen av en volatilitets- Prop. 2018/19:7 justerad riskfri räntestruktur gäller endast när kommissionen faktiskt har antagit en sådan genomförandeakt och den ska tillämpas för beräkningen för den aktuella perioden. Om det inte finns en genomförandeakt som gäller för den perioden, gäller det alltså inte någon begränsning i fråga om valutor och marknader vid tillämpning av volatilitetsjustering enligt första stycket. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2018:597) om bokföring och redovisning 6 § I fråga om upprättandet av den sammanställda resultaträkningen och den sammanställda balansräkningen ska 5 kap. om resultaträkning och 6 kap. om balansräkning tillämpas. Bestämmelserna i 5 kap. 4 § och 6 kap. 4 § ska dock inte tillämpas för de kommunala koncernföretagen. I fråga om posterna i den sammanställda balansräkningen ska 4 kap. 6 § om specifikation till balansräkningspost tillämpas. Paragrafen innehåller bestämmelser om upprättandet av och innehållet i de sammanställda räkenskaperna. Första stycket ändras på så vis att 5 kap. 4 § och 6 kap. 4 § inte ska tillämpas för de kommunala koncernföretagen vid upprättandet av de sammanställda räkenskaperna. I de sammanställda räkenskaperna ska pensionsförmåner för de kommunala koncernföretagen i stället redovisas enligt de regler och principer som gäller för dem, dvs. Övervägandena finns i avsnitt 6. Europeiska unionens officiella tidning L 347/35 OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2017/2402 om ett allmänt ramverk för värdepapperisering och om inrättande av ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering samt om ändring av direktiven /65/EG, 2009/138/EG och 2011/61/EU och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 648/2012 OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska yttrande (1), med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), ienlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och av följande skäl: (1)Värdepapperisering innefattar transaktioner som gör det möjligt för en långivare eller en borgenär – oftast ett kreditinstitut eller ett bolag – att refinansiera en uppsättning lån, exponeringar eller fordringar, såsom bostadslån, billån, billeasing, konsumentlån, kortkrediter eller kundfordringar, genom att omvandla dem till överlåtbara vär depapper. Långivaren väljer ut en portfölj av sin utlåning, ompaketerar och sammanför lånen i olika riskkategorier riktade till olika typer av investerare, vilket ger investerarna tillgång till placeringar i lån och andra exponeringar som de normalt inte skulle ha direkt tillgång till. Avkastningen till investerarna kommer från de kassaflöden som genereras av de underliggande lånen. (2)I sitt meddelande av om en investeringsplan för tillkännagav kommissionen sin ambition att blåsa nytt liv i marknaderna för högkvalitativ värdepapperisering, utan att upprepa de misstag som gjordes före finanskrisen . En marknad för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering är en viktig komponent i arbetet med att bygga en kapitalmarknadsunion, och bidrar också till kommissionens priori terade mål att stödja jobbskapande och en återgång till hållbar tillväxt. (3)Unionen har som mål att förstärka den lagstiftningsram som genomfördes efter finanskrisen för att hantera de inneboende riskerna med mycket komplex, otydlig och riskfylld värdepapperisering. Det är viktigt att säkerställa att regler antas för att bättre särskilja enkla, transparenta och standardiserade produkter från komplexa, otydliga och riskfyllda instrument och på så sätt få till stånd ett regelverk som tar större hänsyn till riskfaktorn. (4)Värdepapperisering är en viktig del av väl fungerande finansmarknader. Sunt utformad utgör den ett betydelsefullt verktyg för att diversifiera finansieringskällor och sprida risker i större utsträckning inom unionens finansiella system. Värdepapperisering möjliggör i sin tur en större spridning av riskerna inom finanssektorn, och kan också bidra till att minska trycket på originatorernas balansräkningar och därmed möjliggöra ytterligare utlåning till ekonomin. Sammantaget kan värdepapperisering skapa ett effektivare finansiellt system och ökade investerings möjligheter. Värdepapperisering kan skapa en bro mellan kreditinstitut och kapitalmarknader och därmed indirekt generera fördelar för företag och enskilda medborgare (genom t.ex. lägre kostnader för upplåning, företagsfinan siering och lån för förvärv av fast egendom och kortkrediter). I denna förordning erkänns emellertid de risker för ökad sammanflätning och för alltför hög skuldsättningsgrad som värdepapperiseringen medför och de behöriga myndigheternas mikrotillsyn över finansiella institutens deltagande på värdepapperiseringsmarknaden förstärks, liksom den makrotillsyn över denna marknad som utövas av () som inrättats genom och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 (4) och de nationella behöriga respektive utsedda myndigheterna för makrotillsynsinstrument. (1) EUT C 219, , s. 2. (2) EUT C 82, , s. 1. (3) ståndpunkt av (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av .