prop · H503220 · 2018-04-09 00:00:00 — 3. de negativa konsekvenserna av spelande ska begränsas, och 4. spel inte ska användas som ett stöd för kriminell verksamhet. Paragrafen innehåller de grundläggande krav som gäller för all Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Av paragrafen framgår inledningsvis att all spelverksamhet ska vara lämplig ur allmän synpunkt. Lämplighetskravet motsvarar kravet i 10 § lotterilagen (se prop. 1981/82:170 s. 118 och prop. 1993/94:182 s. 57). Spelverksamheten ska bedrivas på ett sätt som är både sunt och säkert. Vid bedömningen av om verksamheten är lämplig ur allmän synpunkt samt bedrivs på ett sunt och säkert sätt ska en avvägning göras mellan sociala skyddsintressen och önskemålet om att tillgodose efterfrågan på Kravet på säkerhet tar sikte på bl.a. säkerheten som omgärdar spelet, de tekniska krav som ställs upp för spelet och att den som tillhandahåller spelet har ekonomisk kapacitet att betala ut vinster. De inledande kraven preciseras i fyra särskilda bestämmelser. Enligt punkt 1 ska spelen ha ett starkt konsumentskydd. bl.a. att spelen ska vara rättvisa och pålitliga, att vinster från spelen faktiskt betalas ut samt att spelreglerna ska vara klara, tydliga och Minderårigas deltagande i spel ska förebyggas och motverkas liksom problemspelande för framför allt socioekonomiskt svaga grupper och andra utsatta grupper. Lagrådet ifrågasätter om punkt 2 tillför något nytt utöver vad som anges i paragrafens inledning. Punkten tar särskilt sikte på själva spelet till skillnad från den inledanande regleringen som omfattar hela Kravet på hög säkerhet i spelen innebär bl.a. att licenshavaren förutsätts vidta åtgärder som möjliggör att en spelares identitet kan fastställas och att finansiella transaktioner kan följas. Enligt punkt 3 ska de negativa konsekvenserna av spelande begränsas. Detta kan bl.a. ske genom att sociala och ekonomiska skadeverkningar och problemspelande motverkas samt genom bl.a. de spelansvarsåtgärder Prop. 2017/18:220 som lagen innehåller. Enligt punkt 4 ska spel inte användas som stöd för kriminell verksam- het. Detta innebär t.ex. att pengar från spel inte ska finansiera kriminell verksamhet genom exempelvis matchfixning, vilket hotar idrottens integritet. Kravet kan t.ex. innebära att om det visar sig att den som tillhandahåller ett spel använder avkastningen från spelverksamheten för att finansiera olaglig verksamhet, får dennes licens återkallas. 2 § Av 5 och 6 kap. framgår att vissa spel ska vara förbehållna staten och allmännyttiga ändamål. Paragrafen innehåller en upplysningsbestämmelse om att staten och ideella organisationer får tillhandahålla vissa spelformer som andra aktörer inte får bedriva. Övervägandena finns i avsnitt 7.1–7.3. 3 § För att tillhandahålla spel enligt denna lag krävs licens, om inte annat följer av lagen eller annan författning. Spelombud behöver inte ha licens för att tillhandahålla spel för en licenshavares räkning. I paragrafen anges när en licens för spel behövs. Övervägandena finns i avsnitt 5.1 och 8.2. Enligt första stycket krävs licens för att tillhandahålla spel enligt spellagen, om inte annat följer av lagen eller av annan lagstiftning. Med att tillhandahålla spel avses att göra spelen tillgängliga för spelande genom t.ex. att sälja lotter, ställa ut värdeautomater, möjliggöra inläm- ning av tipsrader eller vad. Spelombud behöver enligt andra stycket inte ha licens även om de tillhandahåller spel. De ska dock enligt 11 kap. 2 § i vissa fall registreras hos spelmyndigheten. 4 § Licens krävs inte för spel 1.där deltagande inte kräver betalning av en insats, 2.som sker under privata former med en nära inbördes gemenskap mellan deltagarna, som inte har en organiserad eller professionell prägel och som sker på annat sätt än online och med låga belopp, eller 3.som utgör ett kombinationsspel i periodisk skrift, radio eller tv, där spelet inte är huvudinnehållet och där betalningen sker genom en informations- och innehållsbaserad tjänst med integrerad betalning eller genom en mobil betalningslösning där betalningen inte överskrider 1/3 000 prisbasbelopp per telefonnummer och dag. Paragrafen innehåller undantag från licenskravet i 3 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. Punkt 1 innehåller ett undantag från licenskravet i fall då deltagande inte kräver betalning av någon insats. Som exempel på sådana spel kan nämnas arrangemang i sociala medier där man kan delta i en utlottning av biljetter, pengar eller varor genom att ”gilla” eller ”dela” ett inlägg med sina vänner. I punkt 2 finns ett undantag från licenskravet i fråga om spel om pengar med låga belopp under privata former, där det finns en nära inbördes 2017/18:220 gemenskap mellan deltagarna och spelet inte har en organiserad eller professionell prägel. Som exempel på spel av detta slag kan nämnas kort- spel på en släktmiddag med symboliska insatser. Bestämmelsen i punkt 3 innebär att korsordstävlingar och liknande arrangemang inte kräver licens även om det förekommer lottning bland de rätta insända svaren. Det gäller oavsett om svaren sänds per post eller elektroniskt. 5 § Licens krävs inte heller för spel 1.som tillhandahålls av en sådan juridisk person som avses i 6 kap. 2 § och där värdet av varje insats uppgår till högst 1/4 000 prisbasbelopp, vinsten endast utgörs av varor, värdet av den högsta vinsten uppgår till högst 1/6 prisbasbelopp och som utgörs av ett lotteri som bedrivs inom en viss kommun och i samband med a) en tillställning eller en sammankomst som en sådan juridisk person anordnar eller deltar i, eller b) ett bingospel som den juridiska personen tillhandahåller, eller 2.där värdet av varje insats uppgår till högst 1/4 000 prisbasbelopp, vinsten endast utgörs av varor, värdet av högsta vinsten uppgår till högst 1/60 prisbasbelopp och som utgörs av ett lotteri som tillhandahålls i en viss kommun och i samband med a) en offentlig nöjestillställning, b) en offentlig tillställning till förmån för ett allmännyttigt ändamål, eller c) en allmän sammankomst för framförande av ett konstnärligt verk till förmån för ett allmännyttigt ändamål. Paragrafen innehåller undantag från licenskravet avseende s.k. frisektor- lotterier. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. Enligt punkt 1 behövs inte licens för spel som tillhandahålls av de juridiska personer som uppfyller kraven för licens för spel för allmän- nyttiga ändamål enligt 6 kap. 2 § om insatserna är små och vinsterna låga, och spelet utgörs av ett lotteri som tillhandahålls i samband med en tillställning eller sammankomst som samma juridiska person anordnar eller deltar i inom en kommun, eller i samband med ett bingospel som personen tillhandahåller. Som Lagrådet noterar gäller bestämmelsen inte endast spel för allmännyttiga ändamål. Bestämmelsen i punkt 2 innebär bl.a. att lotteri i samband med marknads- och tivolinöjen, som inte kan anses som rena skicklighetsspel, inte behöver licens om lotteriet uppfyller kraven på begränsade insatser och vinster. skicklighetsspel faller utanför lagens tillämpnings- område och kräver således inte någon licens. Vidare anges att licens inom de angivna insats- och vinstgränserna inte behövs för lotteri som tillhandahålls i samband med en offentlig tillställning eller en samman- komst för framförande av ett konstnärligt verk, till förmån för ett allmän- nyttigt ändamål. 6 § Licens får inte ges för pyramidspel. I paragrafen finns en bestämmelse som innebär att licens inte får ges för pyramidspel. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. Pyramidspel definieras i 2 kap. 3 §. Bestämmelsen motsvarar regleringen i 45 § första stycket lotterilagen, enligt vilken tillstånd till lotteri inte får avse kedjebrevsspel eller liknande spel (se 1993/94:182 s. 56 och prop. 1981/82:170 s. 81). Definitionen av Prop. 2017/18:220 pyramidspel omfattar definitionen av kedjebrevsspel i 7 § lotterilagen. 1 § Licens får ges endast till den som 1.bedöms ha den kunskap, erfarenhet och organisation som krävs för att driva verksamheten, 2.kan antas komma att driva verksamheten i enlighet med lag och andra författningar som reglerar verksamheten, och 3.i övrigt bedöms lämplig att driva verksamheten. I paragrafen anges de generella krav på lämplighet som ställs på den som söker licens. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Vid bedömningen ska hänsyn tas till den kapacitet som sökanden förfogar över, både internt och genom underleverantörer. När det gäller spelföretag som ingår i en större koncern kan även den kapacitet som finns i koncernen åberopas, under förutsättning att denna är relevant i sökandens verksamhet och ställs till sökandens förfogande. Bedöm- ningen av om kraven i bestämmelsen är uppfyllda måste alltid göras i varje enskilt fall i förhållande till vilken typ av licens som söks och till omfattningen av den planerade verksamheten. Det är den som ansöker om licens som ska visa att förutsättningarna för licens är uppfyllda. Ipunkt 1 anges att licens endast får ges till den som har den kunskap, erfarenhet och organisation som krävs för att driva verksamheten. Vid bedömningen kan bl.a. beaktas vilken kapacitet som sökanden förfogar över i form av personal, ledning, arbetsrutiner och andra organisatoriska resurser. Personalens kunskap om spelen och de föreskrifter och villkor som reglerar spelandet har stor betydelse. Gäller ansökan onlinespel kan t.ex. hänsyn tas till om sökanden har tillgång till teknisk–operativ personal som kan garantera en säker spelmiljö för spelkunderna. Även kompetens och bemanning i såväl arbetsledande som ekonomiska och administrativa funktioner bör beaktas. Ipunkt 2 ställs krav på att sökanden ska kunna antas bedriva verk- samheten i enlighet med lag och andra författningar som reglerar denna. Bedömningen omfattar således både bestämmelserna i denna lag, som t.ex. att verksamheten ska bedrivas på ett sunt, säkert och ur allmän synpunkt lämpligt sätt, och annan lagstiftning gällande t.ex. skatt, bokföring och marknadsföring. En god indikation på om sökanden har vilja och förmåga att uppfylla detta krav är tidigare laglydighet. Eftersom lagstiftningen på t.ex. spelområdet och skatteområdet är förhållandevis omfattande och detaljerad, kan det antas att spelföretagets förmåga att uppfylla detta krav även är beroende av den kunskap om regelverken som finns inom företaget. Sökandens tillgång till personal eller uppdrags- tagare med relevant kunskap om spellagstiftningen och andra lagar som reglerar verksamheten bör därför också beaktas. Enligt punkt 3 gäller att sökanden även i övrigt ska vara lämplig att driva verksamheten. Vid bedömningen ska sökandens personliga och ekono- miska förhållanden beaktas. För juridiska personer gäller dessa krav även den som har ett kvalificerat innehav av andelar i den juridiska personen 2017/18:220 eller ingår i dess styrelse eller ledning (se 3 § första stycket). En omständighet som talar mot att sökanden är lämplig är om sökanden har åsidosatt sina skyldigheter i näringsverksamhet eller i andra ekonomiska angelägenheter, t.ex. om sökanden har anmärkningar hos Kronofogde- myndigheten. För en fysisk person bör beaktas om denne har gjort sig skyldig till brott. Särskilt ekonomisk brottslighet och brott som involverar olagligt spelande, korruption, mutbrott och liknande bör tas på stort allvar. Detsamma gäller upprepade överträdelser och överträdelser som har begåtts inom den senaste femårsperioden. Överträdelser som ligger längre tillbaka i tiden, och överträdelser av mindre allvarlig beskaffenhet, bör inte medföra att sökanden nekas licens. Allvarliga överträdelser, dvs. om sökanden i väsentlig utsträckning har åsidosatt skyldigheter i näringsverksamhet eller har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet, utgör dock alltid ett hinder mot licens (se 2 § 4 och 5). Om sökanden bedriver verksamhet i ett annat land än bör även beaktas om sökanden i den verksamheten följer det landets spellag- stiftning. Om ett spelföretag t.ex. bedriver spel i ett annat land utan erforderliga tillstånd för detta, eller i strid med de lagar som gäller där, bör det medföra att sökanden bedöms mindre lämplig att inneha spel- licens i . Vid bedömningen av sökandens ekonomiska förhållanden ska bl.a. sökandens kapitalstyrka beaktas. Det är en förutsättning att det finns en kapitalbas för att spelverksamheten ska kunna bedrivas. Utgångspunkten vid prövningen ska vara att sökanden kan upprätthålla och verka för en sund finansiell struktur i spelverksamheten. Vid prövningen måste särskild hänsyn tas till vilken typ av verksamhet som ska bedrivas. Kravet på kapitalstyrka torde knappast vara relevant vid prövning av tillstånd för innehav av penning-, värde- och varuspelsautomater enligt 11 kap. 7 §. 2 § Licens får inte ges till den som 1.är i konkurs, 3.har förvaltare enligt 11 kap. 7 § , 4.i väsentlig utsträckning har åsidosatt skyldigheter i näringsverksamhet, 5.har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet. I paragrafen anges vissa hinder mot licens. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Enligt punkt 1 får licens inte ges till en sökande som är i konkurs. För juridiska personer gäller dessa krav även personer i ägar- och ledningskretsen (se 3 § första stycket). Enligt punkt 2 och 3 får licens inte heller ges till en sökande som är en fysisk person om denne är eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . För juridiska personer gäller dessa krav personer i ägar- och ledningskretsen (se 3 § andra stycket). Beträffande utländska spelföretag kan liknande omständigheter beaktas vid licensprövningen inom ramen för den bedömning som ska ske enligt 1 § första stycket 3. Enligt punkt 4 och 5 får licens inte ges till en sökande som i väsentlig utsträckning har åsidosatt skyldigheter i näringsverksamhet eller har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet. Bestämmelserna är överförda från Prop. 2017/18:220 10 a § andra stycket lotterilagen (se prop. 2016/17:173 s. 346 ff. och 575 f.) och genomför delvis artikel 47.2 i fjärde penningtvättsdirektivet. Till skillnad från regleringen i lotterilagen omfattar bestämmelserna samtliga licenshavare och inte endast de som omfattas av penningtvättslagen. För juridiska personer gäller dessa krav endast personer i ägar- och ledningskretsen (se 3 § andra stycket). Bestämmelserna i punkt 4 och 5 tar sikte på allvarliga överträdelser. Mindre allvarliga överträdelser utgör inte ett obligatoriskt hinder mot licens, men kan medföra att sökanden inte bedöms lämplig att inneha licens enligt 1 § 3, se kommentaren till den bestämmelsen. Prövningen av om en överträdelse utgör ett hinder mot licens enligt punkt 4 och 5 ska vidare göras utifrån en propor- tionalitetsbedömning. Om det med hänsyn till omständigheterna kring överträdelsen eller till den tid som har förflutit sedan överträdelsen ägde rum skulle anses oproportionerligt att av denna anledning avslå en ansökan om licens, bör överträdelsen inte anses utgöra ett hinder. 3 § För en juridisk person gäller kraven i 1 § 3 och 2 § 1 även den som har ett kvalificerat innehav av andelar i den juridiska personen eller ingår i dess styrelse eller ledning. För en juridisk person gäller kraven i 2 § 2–5 den som har ett kvalificerat innehav av andelar i den juridiska personen eller ingår i dess styrelse eller ledning. Med ett kvalificerat innehav avses detsamma som i 1 kap. 5 § 15 lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. I paragrafen anges hur kraven i 1 och 2 §§ ska tillämpas i förhållande till juridiska personer. Övervägandena finns i avsnitt 6.1 och 6.2. I första stycket anges att om sökanden är en juridisk person ska även den som har ett kvalificerat innehav av andelar i den juridiska personen eller ingår i dess styrelse eller ledning omfattas av dels lämplighets- prövningen enligt 1 § 3, dels kravet på att sökanden inte får vara i konkurs enligt 2 § 1. Lämplighetsprövningen för den personkrets som omfattas av bestämmelsen ska utgå från samma kriterier som gäller för sökanden. Prövningen bör emellertid anpassas utifrån vad som krävs i förhållande till personens funktion i verksamheten, t.ex. torde kapital- styrkan inte vara relevant vid bedömningen av lämpligheten hos fysiska personer i styrelsen eller ledningen. I andra stycket anges att om sökanden är en juridisk person gäller kraven i 2 § 2–5 den som har ett kvalificerat innehav av andelar i den juridiska personen eller ingår i dess styrelse eller ledning. I likhet med vad som gäller enligt 10 a § lotterilagen avses med kvalificerat innehav enligt tredje stycket detsamma som i 1 kap. 5 § 15 lagen om bank- och finansieringsrörelse. Om innehavaren av ett kvali- ficerat innehav är en juridisk person gäller kraven även ledningspersoner i den juridiska personen med ett kvalificerat innehav. Med en person som ingår i verksamhetens ledning avses styrelseledamöter och i före- kommande fall ett aktiebolags verkställande direktör samt deras ersättare respektive ställföreträdare. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får enligt 21 kap. 2 § 3 meddela föreskrifter om vilka funktioner som ska anses ingå i sökandens ledning. 2017/18:220 Representant för licenshavare från tredjeland 4 § En licenshavare som saknar bosättning eller etablering i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) ska ha en fysisk representant som är bosatt i . Representanten ska uppfylla de krav som anges i 1 och 2 §§. I paragrafen uppställs krav på att en licenshavare som saknar bosättning eller etablering i ett land inom EES-området ska ha en särskild representant i . Övervägandena finns i avsnitt 6.4. Av bestämmelsen framgår att representanten ska vara en fysisk person bosatt i . Detta innebär att representanten måste vara folkbokförd i . Representanten ska vidare uppfylla samtliga krav som ställs på licenshavaren enligt 1 och 2 §§. Prövningen bör emellertid anpassas uti- från vad som krävs i förhållande till personens funktion som ombud för licenshavaren, till exempel torde kapitalstyrkan inte vara relevant vid bedömningen av representantens lämplighet. Representantens behörighet att företräda licenshavaren regleras i 5 §. Paragrafen har fått sin utformning efter synpunkter från Lagrådet. 5 § Licenshavaren ska utfärda fullmakt för representanten att i alla frågor som rör verksamheten enligt licensen företräda licenshavaren inför svenska myndigheter, handla på licenshavarens vägnar samt ta emot stämning för licenshavaren och själv eller genom någon annan tala och svara för denne. I paragrafen finns krav på att den representant som avses i 4 § ska ha fullmakt att företräda licenshavaren i alla frågor som rör den licensierade verksamheten inför bl.a. svenska myndigheter och domstolar. Över- vägandena finns i avsnitt 6.3. Av bestämmelsen följer en skyldighet för licenshavaren att utfärda en fullmakt för representanten att företräda licenshavaren i alla frågor som rör verksamheten enligt licensen. Representanten ska i dessa frågor fungera som licenshavarens ombud i . Detta inkluderar bl.a. kontakter med spelmyndigheten, och . Representanten ska även vara behörig att själv eller genom någon annan företräda licenshavaren inför svenska domstolar. Paragrafen har i stort sett utformats enligt Lagrådets förslag. 6 § Frågor om licens prövas av spelmyndigheten. I paragrafen anges att frågor om licens ska prövas av en särskild myndighet, benämnd spelmyndigheten. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. 7 § ska i beslut att bevilja licens ange vilka spel licensen omfattar. I paragrafen regleras vad ett beslut om licens bl.a. ska innehålla. Övervägandena finns i avsnitt 6.5. Av bestämmelsen framgår att spelmyndigheten i ett beslut att bevilja spellicens ska ange vilka spel som licensen omfattar. Spelen bör anges så preciserat som möjligt. Om licensen t.ex. avser lotteri bör framgå vilken Prop. 2017/18:220 form av lotteri, t.ex. kasinospel eller bingo, som avses och vilka varu- märken beslutet gäller. Vidare bör framgå om licensen omfattar online- spel. 8 § En licens ska avse och får, om inte annat anges i denna lag, ges för högst . I paragrafen behandlas licensens giltighetstid. Övervägandena finns i avsnitt 6.5. Ett beslut om licens ska avse och får ges för högst . I fråga om licenser för kortspel i turneringsform enligt 9 kap. 5 och 6 §§ får dock en licens avse högst . 9 § får förena en licens med villkor för hur spelverksamheten ska bedrivas. I paragrafen anges att spelmyndigheten får förena en licens med villkor för hur den licensierade verksamheten ska bedrivas. Övervägandena finns i avsnitt 6.5. Utgångspunkten är att de krav som ska gälla för spelverksamhet i första hand ska framgå av lag eller annan författning. Med hänsyn till att lagen är en skydds- och ramlagstiftning, och eftersom det kan vara svårt att från tid till annan förutse vilka krav som är nödvändiga att ställa för en enskild licens, finns det dock möjlighet att förena en licens med särskilda villkor. Villkoren får självfallet endast avse verksamhet som bedrivs med stöd av licensen. Villkor får t.ex. avse säkerhetstekniska driftsvillkor, riskanalyser, försäkringar eller garantier. får inte med stöd av bestämmelsen om villkor besluta om undantag från lag eller annan författning. Möjligheten att föreskriva särskilda villkor ska användas restriktivt och endast när villkoret är sådant att det ensamt eller i förening med andra villkor behövs för att uppnå föreskrivna krav i lag eller annan författning. Villkoren kan beslutas såväl i samband med att licens beviljas som , t.ex. med anledning av ett tillsynsärende. Eftersom ett beslut att bevilja en licens är ett gynnande förvaltningsbeslut krävs dock, för att villkor ska få beslutas , att förutsättningarna för ändring av ett sådant beslut är uppfyllda, t.ex. att ett förbehåll om ändring ut- tryckligen har tagits in i det ursprungliga licensbeslutet. Om ett villkor är nödvändigt kan spelmyndigheten när som helst upphäva det. 10 § Om det finns särskilda skäl får spelmyndigheten vid prövningen av licensansökan begära personlig inställelse av 1.sökanden om denne är en fysisk person, 2.den krets som anges i 3 §, om sökanden är en juridisk person, eller 3.en sådan representant som anges i 4 §. 2017/18:220 I paragrafen anges att spelmyndigheten får begära personlig inställelse av sökanden och de övriga fysiska personer som omfattas av lämplighets- prövningen enligt 1 och 2 §§. Övervägandena finns i avsnitt 6.6. Syftet med regleringen i paragrafen är att möjliggöra för spelmyndig- heten att utreda om sökanden uppfyller kraven på lämplighet och övriga krav för licens. Med myndighetens befogenhet att framställa en sådan begäran följer en skyldighet för spelföretaget att efterkomma densamma. Skyldigheten gäller dock endast vid prövningen av en licensansökan. Konsekvensen av att sökanden inte tillmötesgår en begäran om personlig inställelse kan bli att sökanden inte bedöms ha visat att förutsättningarna för licens är uppfyllda. För att spelmyndigheten ska kunna kräva personlig inställelse förut- sätts att det finns särskilda skäl. Detta innebär att möjligheten ska användas restriktivt och endast i de fall då det finns en särskild anledning till detta, t.ex. om det finns skäl att ifrågasätta sökandens identitet eller lämplighet. 11 § En licenshavare ska dagar efter en förändring i den personkrets som avses i 3 och 4 §§ anmäla förändringen till spelmyndigheten. I paragrafen regleras licenshavarens skyldighet att anmäla förändringar i ägarkretsen, styrelsen och ledningen och representanten. Övervägandena finns i avsnitt 6.7. Personkretsen i 3 § omfattar dem som har ett kvalificerat innehav av andelar i den juridiska personen eller ingår i dess styrelse eller ledning. Representanten i 4 § är den fysiska person som företräder ett spelföretag från tredje land. Förändringar ska anmälas senast efter att en förändring skett, t.ex. att en ny styrelseledamot utsetts. Av den valda formuleringen följer att en förändring även kan anmälas i förväg. Spel som är förbehållet staten