prop · H503202 · 2018-03-26 00:00:00 — I en enkätstudie bland Teknikföretagens och Swedish Medtechs medlemmar uppgav sju av tio industriföretag att man har en insikt om att man behöver agera nu för att ta till vara digitaliseringens möjligheter. uppgav bara knappt ett av tio att företaget har en genomarbetad och kommunicerad vision för företagets digitalisering. arbetar i större utsträckning än mindre företag med att utveckla nya produkter baserat på digitaliseringen. Företagens storlek har också stor betydelse för i vilken utsträckning de använder digitala verktyg. Ju större företaget är desto vanligare är det att man i stor utsträckning använder it inom olika delar av företagets verksamhet. I enkätundersökning Företagens villkor och verklighet 2017 uppger av småföretagen att de använder it i sin produktion. Motsvarande siffra för medelstora företag är . Att det för små företag är en utmaning att dra nytta av digitaliseringen är gemensamt för hela EU och det framgår även i EU- kommissionens meddelanden En förnyad strategi för EU:s industripolitik och Digitalisering av den europeiska industrin. Nya möjligheter till automatisering av olika tillverkningsmoment är ett Skr. 2017/18:202 område där digitaliseringen skapar tydliga möjligheter för industrin. minst genom olika former av allt smartare robotar, har fler och mer komplexa delar i industrin kunnat automatiseras. Antalet robotar per anställd i svensk industri har ökat , men utvecklingen skiljer sig kraftigt åt mellan olika branscher. Fordonsindustrin har en högre koncentration av robotar än övriga branschsegment men använder färre industrirobotar än flera jämförelseländer enligt World Robotics Report 2017. Med hjälp av statistik från kan en uppskattning göras av på vilken nivå av digitalisering och automatisering som industrin ligger i olika länder. Endast en dryg tiondel av svenska tillverkande företag bedöms befinna sig på en avancerad nivå, vilket är lägre än alla andra nordiska länder, där andelen uppgår till uppåt . Detta utesluter dock inte att i vissa delar kan ha en väldigt sofistikerad tillverkning, men att den kan antas vara koncentrerad till större men färre företag, enligt en rapport från . Enligt har svensk industri har kommit relativt långt vad gäller handel över internet, jämfört med industrin i många andra europeiska länder. Nästan alla delar av industrin har en förhållandevis hög andel internetförsäljning jämfört med andra länder. Svenska industriföretag ligger också över EU:s genomsnitt vad gäller elektronisk orderhantering och köper i relativt hög utsträckning molntjänster. Knappt hälften av svenska tillverkningsföretag köper in molntjänster. ökade andelen företag som köpen in molntjänster , från . är ett av få länder där industriföretagens användning av digitala affärssystem minskat . Svensk industri ligger också efter EU-genomsnittet vad gäller användande av analys av stordata, enligt data från . tror att svenska företags låga grad av tillämpning kan härledas till bristande tillgång till specialister inom informations- och kommunikationsteknologi (IKT) till följd av att ligger under OECD-genomsnittet för andelen högskoleutbildade på området. Svenska tillverkningsföretag satsar också jämförelsevis lite på kompetenshöjande IKT-utbildning av IKT-specialister. Svenska industriföretag satsar också mindre än flera konkurrentländer på utbildning av IKT-relaterade kompetenser för icke-specialister. Svensk industris koldioxidutsläpp per enhet förädlingsvärde samt energiintensitet har haft en tydligt minskande trend. Enligt klimatlag ska nettonollutsläpp uppnås till 2045. Det innebär att samtliga utsläpp av koldioxid ska vara noll eller kompenseras av koldioxidupptagande åtgärder. Detta kräver en drastisk omställning till koldioxidsnål produktion. Industrins andel av de totala koldioxidutsläppen är högre i än i grannländerna. De höga utsläppen förklaras till stor del av industrins sammansättning. har relativt höga utsläpp inom exempelvis järn- 2017/18:202 och stålindustrin, där teknikkliv behöver tas för att minska utsläpp som främst härstammar från värmekrävande processer. Att enbart titta på totala utsläpp ger dock en otillräcklig bild av industrins klimat- och miljöpåverkan. Utsläppsintensitet är en indikator som tar hänsyn till hur stor produktionen är och mäter nivå av koldioxidutsläpp per enhet förädlingsvärde. Svensk industri har relativt låg utsläppsintensitet jämfört med andra länder såsom , , och (se figur 2.6). Den relativt låga nivån på utsläppsintensiteten i svensk industri beror till stor del på att energikonsumtionen inom industrin sker med förnybara energislag med låga utsläpp som biobränsle och el, som produceras med kärn-, vind- och vattenkraft. Den svenska industrins energianvändning minskar men är fortfarande relativt hög jämfört med övriga EU-länder, vilket beror på en industrisammansättning med relativt mer råvaruproduktion. har den totala energianvändningen i svensk industri minskat . Svensk industris energikonsumtion minskade i högre takt än genomsnittet i EU. minskar konsumtionen ungefär i takt med EU:s genomsnitt. Industrins energianvändning uppvisar tydliga säsongsvariationer och är också beroende av konjunkturen. har energiintensiteten i minskat i högre takt än EU:s genomsnitt (jämfört ), således har svensk industri energieffektiviserat mer än EU-snittet. Andelen förnybar energi och el i den svenska industrins energikonsumtion är också hög, och användningen av petroleumprodukter i industrin har minskat markant . Utsläpp av koldioxid och energianvändning i relation till förädlings- Skr. 2017/18:202 värde är två indikatorer som visar på hur långt omställningen av industrin till en mer hållbar produktion kommit. Andra indikatorer som är viktiga att följa är minskad användning av farliga kemikalier, cirkulär ekonomi, livscykelanalys av produkter, industrins klimat- och miljöinvesteringar samt miljöcertifieringar och standardisering. Det är också relevant att fånga miljö- och klimateffekter av andra typer av investeringar i t.ex. digitalisering och automation. Många mer komplexa mönster och effekter kan vara svåra att mäta och generellt behövs en bättre metodutveckling för att kunna följa upp utvecklingen av hållbar produktion. Det är också viktigt att i en bild av svensk industris miljö- och klimatpåverkan väga in den globala miljönyttan av att produktion sker i , att svenska varor exporteras och att de bidrar till att andra länder kan ställa om till mindre utsläpp vilket ger en stor global miljönytta. Det går bra för svensk industri och det märks också i statistik över tillgången till arbetskraft. Resurserna är till stor del upptagna och arbetskraftsbrist är nu en av de största flaskhalsarna för tillväxt i industrin. Mer än hälften, , av företagen inom tillverkningsindustrin upplever brist på arbetskraft (se figur 2.7), avseende såväl yrkesarbetare som tekniska tjänstemän. Det är högre än samma kvartal och en fördubbling . Bristtalen är högre för tillverkningsindustrin än för genomsnittet i näringslivet, som ligger på . Parallellt med detta bedömer Arbetsförmedlingen att jobbmöjligheterna för it-specialister, ingenjörer och gymnasieutbildade inom industri är goda och kommer att fortsätta vara det även . Brist på annan personal Källa: (Konjunkturbarometern). Den framtida tillgången till efterfrågad kompetens bestäms till stor del av hur många som genomgår industrirelevanta utbildningar1. Andelen elever som påbörjar industrirelevanta gymnasieutbildningar har minskat stadigt . Detta gäller särskilt yrkesprogrammen, och det gäller yrkesprogrammen i stort, inte bara de industrirelevanta. /08 gick av alla nybörjarelever på ett yrkesprogram. har andelen minskat successivt och var under /under /17. Med anledning av växande elevkullar syns dock en svag ökning av antalet sökande till de industrirelevanta högskoleförberedande programmen, liksom en liten ökning av antalet kvinnor som söker till de industrirelevanta gymnasieprogrammen, både till högskoleförberedande program och yrkesprogram. Till högskolans civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildningar är det fler som söker än det finns platser och söktrycket har legat relativt stabilt den senaste tioårsperioden. Här märks dock problem kopplade till genomströmningen. Tidiga avhopp är relativt vanliga. På civilingenjörsutbildningen hoppar av under termin tre och fyra och på utbildningen till högskoleingenjör är motsvarande siffra . 1 Med industrirelevanta utbildningar avses här på gymnasial nivå yrkesprogrammen Bygg- och anläggningsprogrammet, El- och energiprogrammet, Fordons- och transportprogrammet, Industritekniska programmet, VVS- och fastighetsprogrammet samt de högskoleförberedande programmen Naturvetenskapsprogrammet och Teknikprogrammet; på yrkeshögskolenivå utbildningar inom teknik och tillverkning samt data/it; på högskolenivå civilin- genjörs- och högskoleingenjörsutbildningar. Inom är Teknik och tillverkning det näst största utbild- Skr. 2017/18:202 ningsområdet och Data/it är det femte största. Antalet sökande till dessa utbildningar överstiger antalet tillgängliga platser. Examinationsgraden är dock lägre än snitt, särskilt vad gäller Data/it. Det förklaras främst av faktorer som är kopplade till utbildningarnas utformning och genomförande, bl.a. svåra kurser och kursmoment, bristande kunskaper eller bristande stöd. Det kan delvis även förklaras med att studenterna får jobb innan de gått klart utbildningen. Andelen förvärvsarbetande kvinnor i industrin har legat ganska stabilt på , en ökad andel kvinnor med civilingenjörsutbildning till trots. Den tendens till ökning vad gäller antalet sökande kvinnor till industrirelevanta gymnasieutbildningar som syns kan bidra till fler kvinnor i industrin . Men även om antalet sökande kvinnor har ökat är andelen kvinnor fortfarande låg. Andelen sökande kvinnor till teknikprogrammet var exempelvis /18, och för det industritekniska programmet var motsvarande siffra . Naturvetenskapliga programmet skiljer däremot ut sig sökande kvinnor. En väl fungerande kompetensförsörjning bygger också på att kunskap och kompetens kommer till rätt användning. Den matchade förvärvsgraden visar hur stor andel av befolkningen med en viss utbildning som arbetar inom yrken som stämmer bra överens med utbildningen. Matchningsgraden avseende industrirelevanta yrkeskategorier är generellt bättre för eftergymnasialt utbildade än för personer med gymnasieutbildning. Men här finns också skillnader mellan könen och matchningsgraden är högre för män än kvinnor. Bland gymnasialt utbildade inom industrirelevanta områden är skillnaden i matchningsgrad mellan män och kvinnor särskilt stor. av männen har en god matchning mellan yrke och utbildning, medan enbart av kvinnorna har det. Matchningsgraden för eftergymnasialt utbildade kvinnor inom industrirelevanta områden är lägre än för både gymnasialt och eftergymnasialt utbildade män inom samma områden. har länge varit ett framgångsrikt forsknings- och innovationsland både generellt och inom industrin. Den starka positionen finns kvar, men har utmanats allt mer av snabbare ökningar i andra länder. I den europeiska mätningen European Innovation Scoreboard (EIS) som visar länders innovationsstatus på en mängd parametrar ligger på andra plats efter , vilket alltså innebär att innehar topplaceringen inom EU. försprång har dock minskat . Enligt undersökningen ligger under EU-genomsnittet då det gäller att omvandla forskning och innovation till kommersiella produkter och har en sämre nivå än konkurrentländer som , och . De svenska utgifterna för FoU som andel av BNP är bland de högsta i världen och ligger kring . Den största delen, , av svenska FoU-utgifter finns inom företag. 2017/18:202 FoU-satsningar som andel av BNP återfinns i världstoppen. Figur 2.8 anger utvecklingen bland länderna i toppen av skalan. Det svenska näringslivets FoU-utgifter som andel av BNP har minskat något det men av tillgänglig statistik har utvecklingen planat ut. Vissa länder, såsom och , har tvärtom ökat sina utgifter kraftigt i förhållande till BNP. Källa: , and Technology Indicators. Andelen personal som arbetar med forskning och utveckling inom industrin har minskat något och motsvarade vid senaste mätningen 36 500 heltidsanställda personer enligt SCB. Denna siffra underskattar dock den verkliga andelen. Många företag anlitar konsulter för att utföra FoU-arbete och konsulternas arbete redovisas inte som FoU-personal. Detta är en del av den omstrukturering som industrin genomgått, där allt fler anställda i tjänsteföretag levererar till industrin. Näringslivets FoU är ojämnt fördelad. Den stora mängden återfinns inom ett fåtal branscher, framförallt datorer och elektronikvaror samt fordon. Det finns också en tydlig tyngdpunkt hos de större företagen. Av de stora företagen, med över 250 anställda, har så många som någon form av innovationsverksamhet enligt en studie från . Motsvarande siffra för små företag, med färre än 50 anställda, är . Alla dessa indikatorer mäter främst insatsen i form av satsningar på forskning och utveckling, inte utväxlingen av dem. Svenska innovationsmiljöers attraktivitet kan delvis återspeglas genom volymen på utländska direktinvesteringar i . De samlade tillgångarna av utländska direktinvesteringar ökade och har därefter legat uppgick dessa tillgångar till 2 654 miljarder Skr. 3Regeringens handlingsplan för Smart industri Regeringen har beslutat om två handlingsplaner för Smart industri. Den första handlingsplanen beslutades och den andra handlingsplanen beslutades . Den första handlingsplanen omfattar 45 åtgärder och den andra handlingsplanen omfattar 37 åtgärder. Åtgärderna har i stor utsträckning utformats efter intryck från dialog med och inspel från arbetsmarknadens parter, företag och akademi bland annat genom de kontinuerligt återkommande industrisamtalen. I industrisamtalen har Närings– och innovationsministern tillsammans med berörda ministrar fört en dialog med företag och arbetsmarknadens parter inom industri och industrinära tjänster om åtgärder som främjar industrins utveckling i . Industrisamtalen har haft fastställda teman. Ett industrisamtal har hållits för varje fokusområde i strategin för Smart industri. Utöver detta har industrisamtal hållits om infrastruktur och transporter, matchning och omställning, investeringsfrämjande samt digital säkerhet och Industriklivet. I utarbetandet av strategin och den första handlingsplanen var även, det av regeringen inrättade, rådet för nyindustrialisering (advisory board) rådgivande. I utarbetandet av den andra handlingsplanen har en viktig utgångspunkt varit att bygga vidare på de pilotsatsningar som initierades i den första handlingsplanen, för att skala upp dem som bedöms ha potential att ge goda resultat. Hur industrin definieras är avgörande för hur insatser utformas och riktas. Regeringens utgångspunkt är att det krävs en definition som tar hänsyn till den strukturomvandling som industrin har gått igenom och som fångar tjänstefieringen och förflyttningen uppåt i de globala värdekedjorna. För strategin och handlingsplanen innebär det att industrin inkluderar såväl utvinnings- och tillverkningsindustrin som den industrinära tjänstesektorn. 3.1Smart industri – en del i regeringens breda näringspolitik Handlingsplanen utgår från strategin och de fyra fokusområdena som pekades ut där. Fokusområdena spänner över flera politikområden och det finns starka synergier med andra initiativ som regeringen driver. Arbetet för goda ramvillkor och förutsättningar för näringslivet hanteras inom näringspolitiken i stort oavsett bransch och sektor. faktorer som är viktiga för industrin har satts i förnyat fokus inom ramen för andra processer som regeringen har initierat, bland annat energiöver- 2017/18:202 enskommelsen, regeringens exportstrategi, den långsiktiga infrastrukturplaneringen, livsmedelsstrategin, den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 samt omställningen till att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Goda och rättvisa villkor samt en bra arbetsmiljö med bibehållna skyddsnivåer för de kvinnor och män som arbetar inom industrin, är fortsatt framgångsfaktorer för att ska kunna konkurrera som en stark och hållbar industrination. Det offentliga har en roll i att underlätta strukturomvandlingen i industrin. Goda förutsättningar för en konkurrenskraftig industri kräver insatser på lokal, regional, nationell, europeisk och internationell nivå, liksom aktiv medverkan från näringslivet och fackliga organisationer. Förmågan till strategisk samverkan mellan existerande industri, unga snabbrörliga företag, akademi, institut och offentlig sektor utgör motorn för förnyelsen. Genomförandet av Smart industri pågår kontinuerligt. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser har i uppdrag att genomföra analyser som ska bidra till arbetet med nyindustrialiseringsstrategin samt påbörja förberedande arbete för kommande utvärderingar av strategin. 3.2Smart industri och samverkansprogrammen Världen står inför stora utmaningar som bland annat klimatförändringarna och en åldrande befolkning. Innovationskraften hos industriföretagen och deras medarbetare är helt nödvändig för att lösa dem. Smart industri anger en strategi och samlar insatser som regeringen genomför för att stärka förutsättningarna för industrins långsiktiga konkurrenskraft. För att möta de stora samhällsutmaningarna krävs också bred och fokuserad samverkan mellan näringslivet, akademin och offentlig verksamhet. Regeringen har därför lanserat fem samverkansprogram: –Nästa generations resor och transporter –Cirkulär och biobaserad ekonomi –Uppkopplad industri och nya material. Syftet med samverkansprogrammen är att kraftsamla innovationsinsatser för att stärka konkurrenskraft och möta och dra nytta av dagens samhällsutmaningar. De fem områdena är sådana där och svensk industri har komparativa fördelar. I varje samverkansprogram ska berörda aktörer identifiera hinder och behov samt prioritera områden för gemensamma satsningar och överenskommelser. Fo- kus för arbetet är att nyttja det befintliga innovationssystemet effektivare. Samverkansprogrammen, i synnerhet programmen för uppkopplad industri och nya material samt cirkulär och biobaserad ekonomi, och Smart industri ska ses som naturliga komplement till varandra. Åtgärder som genomförs inom ramen för samverkansprogrammen bidrar till stor del att uppfylla målsättningarna för Smart industri. Agenda 2030 och Smart industri Världens länder har enats om att skapa förutsättningar för en inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt och anständigt arbete för alla med hänsyn till olika nivåer av nationell utveckling och kapacitet. I FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling finns 17 globala mål med 169 delmål som sammantaget syftar till att skapa social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Det är regeringens ambition att ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030. Ett effektivt genomförande av agendan sker genom integrering i befintliga processer. Agenda 2030 har delvis varit vägledande för genomförandet av Smart industri och handlingsplanen i sin helhet bidrar särskilt till delmålen nedan. Dessutom bidrar enskilda delar av handlingsplanen till andra delmål i agendan. –Delmål 8.1: Upprätthålla ekonomisk tillväxt per capita i enlighet med nationella förhållanden och i synnerhet en BNP-tillväxt på i de minst utvecklade länderna. –Delmål 8.2: Uppnå högre ekonomisk produktivitet genom diversifiering, teknisk uppgradering och innovation, bland annat genom att fokusera på sektorer med högt förädlings-värde och hög arbetsintensitet. –Delmål 8.3: Främja utvecklingsinriktad politik som stödjer produktiv verksamhet, skapande av anständiga arbetstillfällen, företagande, kreativitet och innovation samt uppmuntra att mikroföretag liksom små och medelstora företag växer och blir en del av den formella ekonomin, bland annat genom tillgång till finansiella tjänster. –Delmål 9.2: Verka för en inkluderande och hållbar industrialisering. Till 2030 avsevärt öka industrins andel av sysselsättning och BNP, i enlighet med nationella förhållanden, och fördubbla denna andel i de minst utvecklade länderna. –Delmål 12.1: Genomföra det tioåriga ramverket för hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Alla länder vidtar åtgärder, med de utvecklade länderna i täten och med hänsyn tagen till utvecklingsländernas utveckling och förutsättningar. 3.4Brett genomförande från lokal till global nivå Industrin finns i hela landet och den regionala nivån har en avgörande roll i genomförandet av Smart industri. Här finns verktyg som saknas på nationell nivå och en direkt närhet till industrin. Strategisk samverkan mellan industrin och det offentliga kräver en samsyn avseende gemensamma och prioriterade insatser. Små och medelstora företags behov behöver beaktas särskilt. Svenska företag verkar på en global marknad och regelverk på europeisk och internationell nivå har därför stor betydelse för företagens villkor. Regeringens åtgärder bidrar till det globala målet Hållbar industri, innovationer och infrastruktur i Agenda . –Främja nyindustrialisering på regional nivå. –Effektivisera och förenkla för små och medelstora företag. – Synliggöra goda exempel på företag i framkant. – Aktivt EU-arbete. – Internationell konferens kring omställningen mot Smart industri. – Smart industri i regionerna. – Utvidgat växa-stöd för den först anställda – sänkta arbetsgivaravgifter för aktiebolag och handelsbolag. – Utvecklad matchning och kapacitet för pilotproduktion i . 3.5 Insatser inom fokusområde Industri 4.0 Målet med arbetet inom fokusområde Industri 4.0 är att företag i svensk industri ska vara ledande inom den digitala utvecklingen och i att utnyttja digitaliseringens möjligheter. Den digitala utvecklingen skapar radikalt nya förutsättningar för industriföretag att förnya sin produktion och sina affärsmodeller. Digitaliseringen går på djupet av alla delar av industrins verksamhet och berör bland annat produktutveckling, produktion, affärssystem, interaktion med underleverantörer och kunder samt relationen till de anställda. Industrin är mitt uppe i en internationell digital kapplöpning, där utmaningarna är många. Utvecklingen går fort och det finns stora konkurrenskraftsmässiga risker i att hamna på efterkälken. Regeringens åtgärder i Smart industri bidrar till det globala målet Hållbar industri, innovationer och infrastruktur i Agenda . 3.5.1 Stimulera utveckling och användning av digital teknik med potential att leda industrins omvandling Hos svenska företag finns många digitala lösningar med potential att radikalt utveckla industrins konkurrenskraft. I finns också goda förutsättningar att genom kunskap och kompetens utveckla digitala lösningar för många ännu olösta utmaningar inom industrin. är det dock svårt för företag med olösta problem att identifiera hur och med vem eller vilka lösningar skulle kunna utvecklas. Åtgärder läggs därför fram för att stimulera utveckling och användning av digital teknik som har förutsättning att leda industrins omvandling. – Analyser och insatser i samverkan för snabbare digitalisering av svensk ekonomi. – Digitaliseringspiloter i samverkan mellan näringsliv och forskningsmiljöer. – Öppen innovation i svensk industri. – Utökad satsning på öppen innovation inom industrin. – Utvecklat stöd till artificiell intelligens inom industrin. Utnyttja digitaliseringens möjligheter brett oavsett Skr. bransch, företagsstorlek och geografisk lokali- Betydande delar av svensk industri ligger i digitaliseringens framkant och är i många fall världsledande inom automatisering. finns det många företag som knappt ens påbörjat sitt digitaliseringsarbete och som därför inte kan hävda sig i de globala digitala värdekedjorna. För svensk industris konkurrenskraft finns stor potential i att stimulera till att fler företag utnyttjar digitaliseringens möjligheter oavsett bransch, storlek eller lokalisering.