prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — I propositionen har regeringen även föreslagit ytterligare åtgärder för att skapa bättre struktur och kvalitet på introduktions- programmen. I budgetpropositionen stärkte regeringen även introduktionsprogram- men. Regeringen har också beslutat om en proposition med förslag som syftar till att yrkesprogrammen ska bli mer attraktiva genom ökade möjligheter till grundläggande högskole- behörighet och förslag om att ett estetiskt ämne ska införas på alla nationella gymnasieprogram (prop. 2017/18:184). Läraryrket ska vara attraktivt Lärarna är avgörande för att höja elevernas kunskapsresultat. Bristen på legitimerade och behöriga lärare är därför mycket oroande. Regeringen har mot denna bakgrund vidtagit en rad åtgärder. pågår en utbyggnad med fler än 10 000 utbildningsplatser inom förskol- lärar- och lärarutbildningarna. Insatser genom- förs för att underlätta vidareutbildning av obe- höriga lärare och av högskoleutbildade som vill bli lärare. För att höja yrkets attraktivitet avsätter regeringen till höjda lärarlöner. Regeringen har också förstärkt den kompletterande pedagogiska utbildningen för att möjliggöra för fler ämnesutbildade att söka sig till läraryrket. För att lärarstudenter snabbare ska kunna genomföra sin utbildning genomför regeringen även en satsning på sommarkurser vid elva lärosäten i landet. Regeringen har även stärkt kvaliteten i lärarutbildningen genom att tillföra riktade kvalitetsmedel till utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 3.6Sverige ska bli ett fossilfritt välfärdsland Det övergripande målet för miljöpolitiken är att lämna över ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. Som en central del i det moderna samhällsbygget samt för att säkra vårt globala ledarskap och vår konkurrens- kraft, ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Samhällsbygget ska vara hållbart och fossilfritt har infört ett klimatpolitiskt ramverk Efter förslag från regeringen beslutade med bred majoritet att införa ett klimatpolitiskt ramverk med en klimatlag och nya ambitiösa klimatmål. ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Utsläppen i , från de sektorer som omfattas av EU:s ansvarsfördelnings- förordning (ESR) bör vara lägre än utsläppen , och lägre 2040. Dessa utsläpp kommer främst från transporter, arbetsmaskiner, mindre industri- och energianläggningar, bostäder och jordbruk. Utsläppen från inrikes transporter, förutom inrikes flyg, ska minska med jämfört med . Regeringen har inrättat ett klimatpolitiskt råd med uppgift att löpande genomföra en oberoende utvärdering av den samlade politik som regeringen lägger fram i syfte att säkerställa att klimatmålen kan nås. Klimatarbetet ska fortsatt förstärkas avser regeringen att överlämna en skrivelse till där regeringens klimat- strategi beskrivs. Strategin omfattar åtgärder för att nå de klimatpolitiska målsättningarna (se även fördjupningsrutan Klimatutmaningen). Efter- som konsekvenserna av klimatförändringarna märks , och kommer att bli allt mer påtagliga , behöver också arbetet med att klimatanpassa samhället ut- vecklas. Regeringen har tagit steg för att stärka det nationella arbetet med klimatanpassning och överlämnade en proposition med förslag till en strategi för klimatanpassning till (prop. 2017/18:163). Regeringens övergripande mål för samhällets anpassning till ett förändrat klimat är att utveckla ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar genom att minska sårbarheter och tillvarata möjligheter. I syfte att stärka konkurrenskraften i den svenska biogaskedjan och påskynda omställ- ningen mot förnybara energikällor föreslår regeringen i propositionen Vårändringsbudget en utökning av stödet för metangas- reducering med . För att understödja omställning i hela samhället har regeringen även genomfört insatser för att få finansmarknaden att investera mer håll- bart. är hållbarhet en del av målen för finansmarknadsområdet och ska fondförvaltare tillhandahålla information om hur hållbarhet beaktas vid förvaltningen av fonder. Målet att bli ett fossilfritt välfärdsland förutsätter att även finansmarknaden utvecklas åt samma håll. Utvecklingen i våra städer är avgörande för möjligheten att nå många av miljömålen. Rege- ringen avser i skrivelsen Levande städer – politik för en hållbar stadsutveckling presentera en strategi som innehåller övergripande mål för hållbara städer, prioriteringar och nya insatser med tyngdpunkt på miljömässigt hållbar stads- utveckling. Strategin bidrar till uppfyllelsen av de nationella miljömålen och nationella mål inom andra politikområden. Fossilfria transporter och resor ska främjas Transportsektorn står för en tredjedel av utsläppen av växthusgaser i . Minskade utsläpp från transportsektorn är därför avgörande för att nå klimatmålen. Regeringen arbetar för elektrifiering av transportsektorn i hela landet och genom Klimatklivet har stöd beviljats för ungefär 14 000 nya laddpunkter. Med ladda hemma-stödet som införts blir det enklare för hushåll att installera laddpunkter för elfordon i hemmet. För att ytterligare öka andelen fossilfria resor i samhället har regeringen avsatt 2018–2020 för en elfordonspremie, som subventionerar privat- personers köp av elcyklar och elmopeder m.m. Regeringen har för avsikt att utöka premien till att även omfatta eldrivna utombordsmotorer och föreslår i propositionen Vårändringsbudget att ytterligare tillförs för satsningen. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon införs fr.o.m. . Genom systemet kommer bonus att ges för fordon med låga koldioxidutsläpp och förhöjd fordonsskatt tas ut för fordon med höga utsläpp. Bonus–malus- systemet innebär en väsentligt starkare styrning mot minskade utsläpp av koldioxid från lätta fordon än dagens fordonsskattesystem. Ytter- ligare en viktig del för att nå en fossilfri fordonsflotta är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel. Därför införs Bränslebytet . Reformen innebär ett reduktionspliktssystem som i kombination med ändrade skatteregler syftar till att minska utsläppen från bensin och dieselbränslen genom ökad inblandning av biodrivmedel. En skatt på flygresor infördes för att bidra till att flyget i större utsträckning ska bära sina egna klimatkostnader. En promemoria om en ny inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik har remitterats. Promemorian behandlar en avläsningsbar väg- slitageskatt med syfte att skapa ordning och reda i åkeribranschen och bidra till minskad miljö- påverkan, som företagens och regionalpolitiska intressen tydligt tas till vara (Fi2018/01103/S2). Det går att kombinera minskade växthusgasutsläpp med ekonomisk utveckling minskade utsläppen av växthusgaser i . ökade BNP (se diagram 3.14). Stora utsläppsminskningar har skett framför allt inom bostadssektorn, där olje- baserad individuell uppvärmning har ersatts av fjärrvärme, värmepumpar och biobränslen. Även utsläppen från industrin och från avfalls- deponering har minskat betydligt . bedömer att med regeringens politik kommer att nå de nationella klimatmålen givet de styrmedel som fanns på plats . Hälften av betinget är redan avklarat. Fler åtgärder behövs dock för att nå de långsiktiga klimat- målen. Regeringen anser att en hållbar konsumtion har stor betydelse. Hållbarheten i handeln måste öka och konsumtionens utsläpp minska. Genom- förandet av den antagna strategin för hållbar konsumtion är en viktig del i detta. För att få mer tillförlitlig statistik av konsumtionens utsläpp har fått i uppdrag att utveckla mätmetoder och indikatorer. Under- laget används som utgångspunkt vid utvecklandet av nya och förbättrade åtgärder. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Diagram 3.14 BNP och nationella växthusgasutsläpp Anm.: BNP i fasta priser. Källor: och . Energisystemet ska bli mer hållbart ska ha ett robust elsystem, med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Regeringens målsätt- ning är förnybar energi. Regeringen arbetar intensivt med att genomföra energi- överenskommelsen som ingicks mellan Social- demokraterna, de gröna, Mode- raterna, och i den parlamentariska Energi- kommissionen. Regeringen har lagt fram konkreta åtgärder om ett förlängt och utökat elcertifikatsystem (prop. 2016/17:179) och ett antal skatteförändringar i enlighet med energi- överenskommelsen, som också antagits av (prop. 2016/17:142). Regeringen har också presenterat förändringar rörande kärn- avfallsfonden. Energiöverenskommelsen omfattar ett mål om förnybar elproduktion 2040 samt ett mål om effektivare energianvändning 2030 jämfört med . avser regeringen att lägga fram en proposition för att slå fast de överenskomna målen inom ramen för energiöverenskommelsen. Regeringen avser även att lägga fram förslag om moderna miljökrav för vattenkraft och andra vattenverksamheter. I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen att ytterligare medel om tillförs för att förstärka investeringsstödet för solceller och för att ge länsstyrelserna möjlighet att omhänderta och snabbare besluta om ansökningar för detsamma. Detta innebär att investeringsstödet P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 sammantaget kommer att uppgå till , vilket innebär en ökning med närmare 20 gånger jämfört med . Det är regeringens ambition att miljömålen ska nås. Miljömålen är en viktig utgångspunkt i det nationella genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling. Arbetet med miljömålen ska fortsätta och regeringen har gett i uppdrag till berörda myndigheter att ta fram förslag till ytterligare etappmål i syfte att bidra till att nå miljömålen. Regeringen kommer överlämna en samlad redovisning av arbetet med miljömålen till . har beslut tagits om nya etappmål och om en precisering av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan som ligger i linje med Paris- avtalets mål. Regeringen har utvecklat och tydlig- gjort myndigheternas ansvar i miljömålssystemet. Ansvaret innebär bl.a. att myndigheterna ska verka för att miljömålen nås och vid behov föreslå åtgärder för att utveckla miljöarbetet. Regeringen har väsent- ligt ökat anslagen för åtgärder och skydd av värdefull natur, i syfte att höja ambitionen i arbetet med skötsel och förvaltning av skyddad natur, bevarande av biologisk mångfald samt insatser för friluftslivet. Dessa satsningar har inneburit att fler värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv har kunnat skyddas. verkar för ett globalt ramverk för kemikalier, för att effektivare kunna ge en inter- nationell respons på globala hälso- eller miljöproblem orsakade av den ökande och komplexa mängden kemikalier. Kunskapen om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper samt deras användning och spridning i miljön är fortfarande bristfällig. En fortsatt kunskaps- uppbyggnad är därför nödvändig bl.a. eftersom det förbättrar förutsättningarna att få till stånd en ambitiös global överenskommelse. Swetox verk- samhet om kemikaliers påverkan på miljö och hälsa är vidare av stor betydelse i arbetet för en giftfri miljö. Miljöskadliga subventioner behöver fasas ut i såväl som globalt. Reformering av sådana subventioner diskuteras i flera internationella processer. har på uppdrag av regeringen gjort en kartläggning av potentiellt miljöskadliga subventioner som överlämnades . Rapporten analyseras nu inom . Myndigheternas senaste uppföljning av miljö- kvalitetsmålen visar att ytterligare åtgärder behövs för att nå 14 av de 16 målen. Uppfölj- ningen visar också att det finns positiva trender för flera miljökvalitetsmål, t.ex. målen luft och Bara naturlig försurning. Under mandat- perioden har regeringen gjort historiskt stora satsningar för att nå miljömålen. innebär att alla länder ska bidra till att hålla den globala uppvärmningen väl och att länderna ska sträva efter att hålla den . För att lyckas kommer det att krävas att alla samhällssektorer bidrar till klimatomställningen. har antagit en klimatlag samt ett klimatpolitiskt ramverk, med nya klimatmål för , som anger ramarna för svenskt klimatarbete. har gjort en första upp- följning av de etappmål för klimat som gäller till 2030. Etappmålen är en del av miljömålssystemet. Det första av dessa gäller samtliga sektorer i som omfattas av EU:s ansvarsför- delningsförordning (ESR). För dessa sektorer ska utsläppen vara lägre än 1990, varav kan täckas av kompletterande åtgärder, t.ex. åtgärder som leder till ökat upptag av koldioxid i skog eller genom att investera i olika klimatprojekt utomlands. Dessa utsläpp kommer främst från transporter, arbets- maskiner, mindre industri- och energianlägg- ningar samt bostäder och jordbruk, och ingår inte i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Det andra etappmålet handlar specifikt om inrikes transporter. Utsläppen från dessa (förutom flyget, som ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter) ska ha minskat med jämfört med . De senaste scenarierna för utsläpp och upptag av växthusgaser i togs fram . De utgår ifrån att de styrmedel som fanns behålls till . Utfallet landade på en minskning av utsläppen jämfört med i ESR och en minskning jämfört med i transportsektorn. Nästan hälften av betinget är därmed uppfyllt och det återstår att minska utsläppen med drygt koldioxidekvivalenter för att nå ESR-målet. Detta scenario illustreras i diagram 3.15 av scenariot befintliga styrmedel . För transportmålet måste utsläppen minska med drygt . har kvantifierat effekten för tre av de större klimatsatsningarna som reger- ingen aviserade i budgetpropositionen : ett bonus–malus-system för nya lätta fordon, Bränslebytet och utökningen av Klimatklivet. När de beräknade effekterna av dessa tre satsningar adderas till de scenarier som utgår från P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 de styrmedel som var på plats t.o.m. minskar gapen till målen, vilket illustreras av scenariot nya och befintliga styrmedel i diagram 3.15. Gapet för att nå ESR-målet beräknas då till ungefär 2–koldioxidekvivalenter 2030. För att nå målen till 2030 för inrikes transporter beräknas gapet till ungefär 1-3 mil- joner ton koldioxidekvivalenter. Resultatet i scenarioberäkningarna är osäkra och påverkas av de antaganden som görs, däribland antagandet om att reduktionsnivån inom Bränslebytet ökar till till 2030. I dessa scenarier är antagandet att kompletterande åtgärder inte används. Diagram 3.15 Historiska utsläpp inom ESR samt scenario med befintliga respektive planerade styrmedel till 2030 Scenario inklusive bonus–malus, Bränslebytet och 10 12 14 16 18 20 22 24 26 28 30 Källa: . Transportsektorn behöver stå för huvuddelen av de totala utsläppsminskningarna till 2030. bedömer att etappmålet för transportsektorn kan nås med en kombination av åtgärder inom områdena transporteffektivt samhälle, energieffektivare fordon och ökad andel förnybara bränslen. Även i övriga sektorer finns viktiga möjligheter till ytterligare utsläpps- minskningar . Det handlar bl.a. om åtgärder inom områdena jordbruk, arbets- maskiner, avfallsdeponier och bostäder. Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå klimatmålen. Trots detta behövs ytterligare insatser från såväl regeringen som andra aktörer för att målen ska kunna nås. Som ett steg i det fortsatta arbetet kommer regeringen att presentera en klimatstrategi med de åtgärder som regeringen har vidtagit för att nå klimatmålen och riktningen för det fortsatta arbetet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Det gemensamma samhällsbygget ska fortsätta och den generella välfärden ska utvecklas. Alla ska bidra efter förmåga och alla ska få ta del av det växande välståndet efter behov. En väl utformad gemensamt finansierad generell välfärd främjar en god ekonomisk utveckling, som den jämnar ut människors livsvillkor och bidrar till ökad trygghet, jämlikhet och jämställdhet. Det är en garanti för tillgång till en grundläggande trygghet och välfärd i hela landet. En väl utbyggd välfärd är också av stor betydelse för kvinnors livsvillkor. Kvinnor utgör en stor del av välfärdens anställda och är oftast de som tar huvudansvaret för äldre och sjuka anhöriga. En trygg och väl fungerande välfärd bidrar därför både till goda arbetsvillkor för en stor grupp kvinnor och främjar kvinnors del- tagande på arbetsmarknaden. Vård, skola och omsorg ska stärkas ytterligare växer, både ekonomiskt och med fler invånare. Att kvinnor och män lever och att fler barn föds är mycket positivt. gör den demografiska utvecklingen med en växande befolkning, särskilt fler barn och äldre, att behoven av välfärdstjänster ökar. Välfärden ska gå att lita på oavsett var i man bor. Regeringens ansvarsfulla finanspolitik har skapat överskott i de offentliga finanserna. Det utrymme som en växande ekonomi skapar gör det möjligt att ge kommuner och landsting bättre förutsättningar att möta de större utmaningar som de nu ställs inför. Regeringen har redan tidigare presenterat tillskott till välfärden i kommuner och landsting. Tillskottet på till kommunerna och landstingen är den enskilt största permanenta höjningen av de generella statsbidragen till kommunsektorn sedan detta infördes. Satsningen är en viktig del i att bygga välfärden starkare och öka jämlikheten. De genomförda förstärkningarna innebär samman- taget att regeringen satsat på vård, skola och omsorg och mer än så för åren framöver. Välfärdssatsningarna har bidragit till att sysselsättningen i kommunsektorn har ökat starkt . De genomförda satsningarna 2018 motsvarar kostnaderna för att anställa ytterligare 60 000 personer i välfärds- sektorn. Den generella välfärden ska fortsätta att utvecklas och regeringen har därför i budget- propositionen aviserat och ytterligare för att permanent höja det generella statsbidraget till kommuner och landsting. Regeringen bedömer att det kommer krävas ytterligare statliga tillskott under den kommande mandatperioden för att hantera den demografiska utmaningen och de behov av personalförsörjning i välfärden som följer därav. Tillskotten till välfärden i kommunsektorn minskar behovet av att höja kommunalskatterna för att kunna möta den demografiska ut- maningen, som de ger kommuner och landsting förutsättningar att utveckla, effekt- ivisera och förbättra den generella välfärdens verksamheter (se fördjupningsrutan Den demo- grafiska utvecklingen kräver ökade resurser till välfärden). ska ha en trygg, värdig och jämlik äldreomsorg. En stärkt bemanning leder till bättre äldreomsorg genom att skapa utrymme för personalen att tillbringa med de äldre, men också större möjlighet att gemensamt utveckla verksamheten. Regeringen har avsatt medel för att stärka bemanningen i äldreomsorgen. Den demo- grafiska utvecklingen innebär fortsatt stora behov inom äldreomsorgen. I propositionen Vårändringsbudget satsar regeringen ytterligare för att öka kvaliteten och tillgängligheten i äldreomsorgen genom investeringar i välfärds- teknik, som t.ex. digital teknik och mobila trygghetslarm samt stödjande applikationer till mobiler och surfplattor. Vården ska gå att lita på i hela landet En god och jämlik folkhälsa är en angelägenhet för hela samhället. Att alla ska ges samma förutsättningar för en god hälsa utgör grunden för det folkhälsopolitiska arbetet och är en del av regeringens mål att sluta de påverkbara hälso- klyftorna inom en generation. Hälso- och sjukvården ska bidra till en god hälsa i hela befolkningen. Ojämlikheten ska inte förstärkas av att tillgången till vård varierar mellan olika grupper. Den med störst behov av vård ska ges företräde. En tillgänglig, jämlik och jämställd vård som minskar omotiverade skillnader i hälsa är uttryck för ett väl fungerande samhälle. Omfatt- ande satsningar har gjorts för att minska köerna och förbättra samordningen mellan olika delar av vården. Flera av regeringens satsningar riktas mot att stärka och öka tillgängligheten i primärvården och därigenom frigöra kapacitet vid bl.a. akut- mottagningar och inom psykiatrin. Regeringen har genom- fört de största satsningarna på sjukvården i modern tid. Det handlar om stora satsningar för ökad tillgänglighet och kortare köer genom att ge personalen bättre förutsättningar och fler kollegor. Riktade satsningar har gjorts för ökad psykisk hälsa, med en särskild satsning på barn och unga, kortare köer och en mer jämlik cancervård, förbättrad tandhälsa, skärpt vård- garanti i primärvården och patientkontrakt för ökad kontinuitet. Därtill bidrar regeringens satsningar på kvinnors hälsa i primärvården, förlossningsvården och avgiftsfri screening för vissa cancerformer till en jämställd hälsa. Tillgången till välutbildad personal är viktig för att alla ska kunna erbjudas behovsanpassad, till- gänglig och effektiv vård av god kvalitet. Regeringen investerar därför i en förstärkning av vårdens kompetensförsörjning genom ökade resurser till nya utbildningsplatser för sjuk- sköterske-, specialistsjuksköterske-, läkar- och barnmorskeutbildningarna. Med dagens ansträngda personalsituation behöver mer göras för att öka vårdens tillgänglighet. I propositionen Vårändrings- budget föreslår regeringen utökade medel till landstingen för att förstärka de om- råden som har störst behov av att garantera en säker och trygg vård som ges i rimlig tid. Medel tillförs för att förbättra tillgängligheten till hälso- och sjukvården och korta köerna. I satsningen ingår i ökade medel till landstingen för att bl.a. behålla och anställa vård- personal med bristkompetenser som har intresse att arbeta kvar i vården efter . I satsningen ingår ytterligare som kan användas av landstingen för bl.a. förstärkning , mobila team i primärvården för en snabbare vård nära med- borgarna samt genom att vårdens personal används så att alla kompetenser tas till vara, t.ex. i form av multidisciplinära vårdteam. Viktiga reformer har också initierats och genomförts för att möta framtidens strukturella P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 utmaningar och stärka vården utifrån ett patient- perspektiv. Primärvården ska vara kärnan i den svenska hälso- och sjukvården. Arbetet med att stärka den patientnära vården vid t.ex. vård- centraler och öppna mottagningar har inletts och kommer att fortsätta . Delar av vårdens resurser bör förflyttas från sjukhusvård till primärvård. Som ett viktigt steg har regeringen genomfört en vässad och professionsneutral vårdgaranti i kombination med stora satsningar på vårdens personal. Samverkan mellan kommun- er och landsting i vårdens övergångar ska säkras. Det finns stora sociala skillnader i barns hälsa. Barn till föräldrar med låg inkomst och låg utbildning löper större risk att drabbas av både fysisk och psykisk ohälsa. För att alla barn ska få samma tillgång till hälso- och sjukvården krävs fortsatta insatser för tidigt stöd till barn via barn- hälsovården. En växande och åldrande befolkning kräver en effektiv styrning av sjukvårdens resurser. För att den bästa och mest avancerade vården ska kunna erbjudas koncentreras den högspecialiserade vården till färre orter. Införandet av den nationella läkemedelslistan kommer vidare att öka patientsäkerheten och ge en mer effektiv sjukvård. kommer det att finnas strukturerad information om läkemedel på nationell nivå, vilket ger behörig hälso- och sjukvårdspersonal möjlighet att se vilka läkemedel som förskrivits till en patient, oavsett vem som har förskrivit dem. Styrkan i svensk ekonomi ska komma alla till del Allmänna socialförsäkringar är en viktig del i den svenska modellen. Sjukförsäkringen ska skydda människor med såväl låga som höga inkomster mot inkomstbortfall när arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom. Taket i sjukför- säkringen kommer därför att höjas från 7,5 till 8 prisbasbelopp fr.o.m. . Personer som har sin försörjning från sjuk- ersättning får varken något jobbskatteavdrag eller det förhöjda grundavdraget för äldre. För att förbättra situationen för dessa personer har en skattereduktion för sjuk- och aktivitetsersättning införts . Regeringen har också före- slagit att garantinivån i sjuk- och aktivitets- ersättningen ska höjas fr.o.m. .