prop · H503144 · 2018-03-20 00:00:00 — Rättelsen respektive åtgärden ska ha en koppling till sådan information om generell kontroll som har lämnat efter ikraftträdandet. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. I promemorian framgår att rättelsen respektive åtgärden ska ha en direkt koppling till sådan information om generell kontroll som har lämnat efter ikraftträdandet. Remissinstanserna: Företagarna anser att det är problematiskt utifrån retroaktivitetsförbudet att uppgifter i deklarationer omfattas av de nya reglerna. Skälen för regeringens förslag: Med hänsyn till syftet med de föreslagna ändringarna, nämligen att minska skattefusk och skatteundandragande, är det lämpligt att de nya bestämmelserna träder i kraft . Regeringen uttalade i budgetpropositionen att det kommande förslaget bör träda i kraft (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.30). Därför föreslås att ändringarna i skatteförfarandelagen och skattebrottslagen ska träda i kraft . Utgångspunkten när det gäller deklarationsskyldighet är att den som är deklarationsskyldig ska lämna de uppgifter som behöver för att kunna beräkna och kontrollera skatterna och avgifterna och fatta riktiga beslut. De föreslagna bestämmelserna i skatteförfarandelagen bör därför tillämpas på rättelser av oriktiga uppgifter som den uppgiftsskyldige gör efter ikraftträdandet. Detta innebär emellertid att den oriktiga uppgiften kan ha lämnats före ikraftträdandet. Om en oriktig uppgift har lämnats i en inkomstdeklaration avseende t.ex. , ska de föreslagna bestämmelserna tillämpas om rättelsen lämnas in till efter . De äldre bestämmelserna ska dock tillämpas om rättelsen kommer in till före . En motsvarande reglering föreslås för skattebrottslagen. Regeringen föreslår därför att de föreslagna bestämmelserna ska tillämpas på rättelser som görs respektive åtgärder som vidtas efter ikraftträdandet. De äldre bestämmelserna ska dock Prop. 2017/18:144 tillämpas om rättelsen görs respektive åtgärden vidtas före I avsnitt 7 föreslås att tre förutsättningar ska vara uppfyllda för att en rättelse inte ska anses vara på eget initiativ. I ett sådant fall får skattetillägg enligt skatteförfarandelagen tas ut. En förutsättning är att rättelsen ska ha en koppling till den generella kontrollen, dvs. till den generella kontroll som har informerat om att verket ska genomföra. En motsvarande reglering föreslås i skattebrottslagen (avsnitt 8). Rättelsen eller åtgärden ska även ha en koppling till sådan information om generell kontroll som har lämnat efter ikraftträdandet. Regeringen föreslår därför dessutom att de nya bestämmelserna ska tillämpas om rättelsen respektive åtgärden har en koppling till sådan information om generell kontroll som har lämnat efter ikraftträdandet. Kontroll som har informerat om innan ikraftträdandet omfattas inte av de föreslagna bestämmelserna. kan dock efter ikraftträdandet gå ut och informera om en generell kontroll som de ska genomföra som kommer att avse tid före ikraftträdandet. kan med andra ord gå ut efter ikraftträdandet och informera om en generell kontroll som ska genomföra och som avser t.ex. beskattningsåren 2016 och 2017. Att möjliggöra för att ta ut skattetillägg på rättelser som kommer in efter offentliggörandet av en generell kontroll och som har en koppling till generella kontroller strider enligt regeringens bedömning inte mot förbudet mot retroaktiv strafflagstiftning i 2 kap. 10 § regeringsformen om offentliggörandet sker efter ikraftträdandet. Förslaget innebär inte att möjligheten till rättelse på eget initiativ tas bort utan medför endast att rättelsen behöver lämnas in till inom en viss tidsfrist. Regeringen delar således inte Företagarnas bedömning att regleringen är problematisk utifrån retroaktivitetsförbudet. 10.1Syfte och alternativa lösningar Det övergripande syftet med de mer generösa bestämmelser om rättelse på eget initiativ som infördes genom skatteförfarandelagen var att underlätta och effektivisera kontrollmöjligheter. skulle genom den utökade möjligheten till rättelse få kännedom om uppgifter som troligtvis annars aldrig skulle få ta del av. Flera oriktiga uppgifter skulle rättas utan att behöver använda sina befintliga kontrollresurser. Med hänsyn till bl.a. att kontrollmöjligheter har underlättats genom bl.a. automatiskt informationsutbyte har behovet av den ändring som gjordes delvis förändrats. Det måste dessutom finnas effektiva verktyg för att rätt uppgifter ska lämnas till och för kontroll- 2017/18:144 verksamhet i syfte att säkra ett korrekt uttag av skatter och avgifter. Skattefusk och skatteundandragande ska bekämpas. I syfte att minska skattefusk och skatteundandragande föreslås därför en möjlighet för att i vissa fall ta ut skattetillägg vid rättelser. Skattetillägg får enligt förslaget tas ut om har informerat om att verket ska genomföra en generell kontroll, rättelsen har en koppling till den generella kontrollen och rättelsen görs först efter utgången av den månad då informerade om den generella kontrollen. Regleringen syftar till att förstärka skattetilläggets allmänpreventiva effekt, dvs. att få enskilda att fullgöra sin uppgiftsskyldighet på ett korrekt sätt (helst redan från början och i vart fall inom den reglerade tidsfristen ). Förslaget utgör en åtgärd för att rätt uppgifter ska lämnas till och för kontrollverksamhet i syfte att säkra ett korrekt uttag av skatter och avgifter. Enskilda kan således inom göra en rättelse med anledning av information om en generell kontroll utan att drabbas av skattetillägg. Vid rättelse efter tidsfristen ska dock skattetillägg tas ut. En motsvarande reglering föreslås i skattebrottslagen. Om den föreslagna regleringen inte kommer till stånd, kommer de positiva effekterna att utebli. I avsnitt 7 redovisas alternativa lösningar. Några remissinstanser, , , och , ifrågasätter om förslaget kommer att medföra att skattefusk och skatteundandragande minskar. Syftet med skattetillägget är att de enskilda ska fullgöra sin uppgiftsskyldighet på ett korrekt sätt för att säkra ett korrekt uttag av skatter och avgifter. En ökning av skattetilläggets allmänpreventiva effekt kan leda till att skattefusk och skatteundandragande minskar, vilket i sin tur kan leda till att skatteintäkterna ökar. Eftersom förslaget innebär att skattetillägg får tas ut i fall där skattetillägg enligt nuvarande ordning inte får tas ut, kan även förväntas att antalet skattetilläggsbeslut ökar. Sådana här beräkningar kan, enligt regeringens mening, vara förenade med stor osäkerhet på grund av bristfälligt underlag. Regeringen anser att det är lämpligt att göra en försiktig bedömning av de offentligfinansiella effekterna (se prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.30). Vid en försiktig bedömning uppskattas förslaget leda till positiva offentligfinansiella effekter om . bedöms de offentligfinansiella effekterna uppgå till . 10.3Effekter för individer och företag Förslaget missgynnar de uppgiftsskyldiga som gör en rättelse först efter utgången av den månad då informerade om en generell kontroll. En sådan rättelse anses inte vara en rättelse på eget initiativ, varför skattetillägg ska tas ut. De som lämnar korrekta och full- Prop. 2017/18:144 ständiga uppgifter i sin deklaration då deklara- tionerna ska lämnas in till eller de som gör en rättelse inom de ovan angivna två månaderna påverkas inte av förslaget. Detsamma gäller de som gör en rättelse som inte har någon koppling till en generell kontroll. En rättelse kan göras av alla uppgiftsskyldiga, både fysiska och juridiska personer. Det saknas information om hur många individer respektive företag som har gjort rättelser på eget initiativ på grund av information om generella kontroller, varför någon konsekvensanalys uppdelad för individer och företag inte kan göras. Alla uppgiftsskyldiga kommer att påverkas likartat av förslaget. Ingen särreglering för små företag är behövlig. Tanken med regleringen är främst att alla ska göra rätt från början. Speciellt då har informerat om att verket ska genomföra en generell kontroll. Företagarförbundet Fria Företagare efterlyser en särskild konsekvensanalys avseende småföretagen. Med hänsyn till att det saknas information om hur många individer respektive företag som har gjort rättelser på eget initiativ kan någon sådan inte göras på ett tillförlitligt sätt. Förslaget innebär att kommer att ha möjlighet att ta ut skattetillägg i större utsträckning när det gäller rättelser än vad myndigheten har . För kommer förslaget att ge upphov till ökade kostnader i form av bl.a. granskning av rättelser för att kunna bedöma om skattetillägg ska utgå eller inte, justering av broschyrer och andra informationsinsatser samt utbildning av personal. Förslaget utgör en åtgärd för att rätt uppgifter ska lämnas till och för kontrollverksamhet i syfte att säkra ett korrekt uttag av skatter och avgifter. kontrollverksamhet kommer således att effektiviseras. Förslaget bör förstärka syftet med information om generella kontroller, nämligen att vilja få enskilda att göra rätt. Eventuella merkostnader för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Beslut om skattetillägg kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Antalet överklagade skattetilläggsbeslut till förvaltningsdomstolarna torde komma att öka. anser att domstolarna kommer att påverkas då det är troligt att förslagen medför en ökad måltillströmning. efterlyser en mer utförlig konsekvensanalys i denna del. Enligt regeringen är en närmare beräkning av hur många överklaganden som förslaget kan medföra inte möjligt då underlaget för beräkningarna är bristfälligt (se avsnitt 10.2). Information om en generell 2017/18:144 kontroll ska offentliggöras på webbplats och innehålla uppgifter om innehållet i den generella kontrollen, vilket beskattningsår eller redovisningsperiod som omfattas av den generella kontrollen, vilken dag som den generella kontrollen offentliggörs, och från vilken dag som en rättelse som har en koppling till den generella kontrollen inte anses vara på eget initiativ (avsnitt 7). Syftet med dessa uppgifter är att underlätta för tillämparna, bl.a. domstolarna. Dessa uppgifter gör att bedömningen av om förutsättningarna för att ta ut skattetillägg vid rättelser är uppfyllda ska underlättas. Eventuella merkostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget innebär att ansvar enligt skattebrottslagen kommer att kunna inträda i större utsträckning när det gäller åtgärder som vidtas än vad som gäller . ska allmän domstol i samband med skattebrottsprocesser på yrkande av åklagare dessutom kunna besluta om skattetillägg (prop. 2014/15:131). Allmänna domstolar kommer således också att beröras av förslaget i skatteförfarandelagen. Eventuella merkostnader ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget torde inte ha några effekter för miljön. Det är inte möjligt att bedöma om förslagen kommer att få några effekter för den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män, då det saknas information om hur många som har gjort rättelser på eget initiativ på grund av information om generella kontroller. Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) I paragrafen anges under vilka förutsättningar skattetillägg inte får tas ut. Av andra punkten i första stycket framgår att skattetillägg inte får tas ut om den uppgiftsskyldige på eget initiativ har rättat den oriktiga I det nya andra stycket anges att en rättelse inte anses vara på eget initiativ om tre förutsättningar är uppfyllda. Den första förutsättningen är att ska ha informerat om att verket ska genomföra en generell kontroll (punkt 1). genomför generella kontroller är ingen ny företeelse. inte direkt av förarbetena vad som menas med en generell kontroll. förarbetena framgår dock exemplen att informerar att myndigheten kommer att kontrollera banktillgodohavanden i utlandet eller vissa typer av transaktioner (prop. 2010/11:165 s. 478). Av tidigare förarbeten framgår även att en rättelse som sker exempelvis efter det att man har offentliggjort att bankkontroll ska äga rum beträffande vissa personer inte kan anses ha gjorts frivilligt (prop. 1971:10 s. 270, jfr även RÅ82 1:83 och RÅ79 1:59). Generella kontroller är samtliga samordnade kontroller som vidtar och som inte riktas enbart mot en specifik fysisk eller juridisk person. Det är som avgör vilka generella kontroller som ska vidtas. Frågan om hur informationen om generella kontroller ska offentliggöras och vilken information som bör offentliggöras kan lämpligen regleras i skatteförfarandeförordningen. Den andra förutsättningen är att rättelsen har en koppling till den generella kontrollen (punkt 2). Uppgiften som rättas ska således ha en koppling till den information om generell kontroll som har gått ut med. Om t.ex. har meddelat att verket ska kontrollera avyttringar av vissa särskilt angivna aktier och en enskild gör en rättelse och begär att beskattningen ska höjas på grund av en oredovisad kapitalvinst avseende en avyttring av en aktie som omnämns i information, har rättelsen en koppling till den generella kontrollen. Detsamma gäller om meddelar att myndigheten ska kontrollera uppgifter som har kommit fram genom en specifik s.k. läcka och rättelsen avser t.ex. transaktioner eller bankuppgifter som har samband med läckan. I dessa fall är det dock lämpligt att så långt det är möjligt informerar om tillgängliga uppgifter om innehållet i läckan, så att ramarna för den generella kontrollen tydliggörs. Det är inte fråga om ett tidsmässigt samband, utan rättelsen av en oriktig uppgift ska ha en koppling, ett samband, med den information som offentliggjort i och med den generella kontrollen. Den sista förutsättningen är att rättelsen görs först efter utgången av den månad då informerade om den generella kontrollen (punkt 3). Om alla tre förutsättningar är uppfyllda, anses rättelsen inte vara på eget initiativ och då får skattetillägg tas ut. Om rättelsen sker inom tidsfristen , anses dock rättelsen ha skett på eget initiativ och då får något skattetillägg inte tas ut. Om har ställt en fråga till den enskilde som har samband med den felaktiga eller ofullständiga uppgiften, är det dock för sent att komma in med en rättelse och undvika skattetillägg. Detsamma gäller om t.ex. har beslutat om revision (prop. 2010/11:165 s. 478 f. och 943). Om den enskilde de facto har tagit del av information, saknar betydelse för bedömningen om förutsättningarna är uppfyllda. Om det är oskäligt att ta ut skattetillägg med fullt belopp, kan däremot besluta om hel eller delvis befrielse från skattetillägget enligt gällande bestämmelser (se 51 kap. 1 § SFL). Skälen för förslaget behandlas i avsnitt 7. Ändringarna träder i kraft . Bestämmelsen i 49 kap. 10 § i den nya lydelsen tillämpas första gången på rättelser som görs efter ikraftträdandet och som har en koppling till sådan information om generell kontroll som har lämnat efter 2017/18:144 ikraftträdandet. Detta innebär att den oriktiga uppgiften kan ha lämnats före ikraftträdandet. Om en oriktig uppgift har lämnats i en inkomstdeklaration avseende , ska de föreslagna bestämmelserna tillämpas om rättelsen lämnas in till efter . De äldre bestämmelserna ska dock tillämpas om rättelsen kommer in till före . Rättelsen ska även ha en koppling till sådan information om generell kontroll som har lämnat efter ikraftträdandet. Generella kontroller som har informerat om före ikraftträdandet omfattas inte av de föreslagna bestämmelserna. kan dock efter ikraftträdandet gå ut och informera om en generell kontroll som de ska genomföra som kommer att avse tid före ikraftträdandet. kan med andra ord gå ut efter ikraftträdandet och informera om en generell kontroll som ska genomföra och som avser t.ex. beskattningsåren 2016 och 2017. Skälen för förslaget behandlas i avsnitt 9. 11.2Förslaget till lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69) I paragrafen anges under vilka förutsättningar ansvar för vissa brott inte kan dömas ut. Av första stycket framgår att den som på eget initiativ vidtar åtgärd som leder till att skatten kan påföras, tillgodoräknas eller återbetalas med rätt belopp, inte döms till ansvar enligt 2–8 §§. Paragrafen har fått ett nytt tredje stycke. Det nya stycket är en konsekvens av förslaget om ändring i skatteförfarandelagen, se författningskommentaren till 49 kap. 10 § andra stycket SFL. Sambanden mellan de straffrättsliga och de administrativa sanktionssystemen gör att förutsättningarna för att riskera sanktion vid rättelse (här vidtar åtgärd) bör vara desamma. Förevarande stycke har därför utformats på samma sätt som bestämmelserna i 49 kap. 10 § andra stycket SFL. I det nya tredje stycket anges att en vidtagen åtgärd inte anses vara på eget initiativ om tre förutsättningar är uppfyllda. Den första förutsättningen är att ska ha informerat om att verket ska genomföra en generell kontroll (punkt 1). Den andra förutsättningen är att åtgärden har en koppling till den generella kontrollen (punkt 2). Den vidtagna åtgärden ska således ha en koppling till den information om generell kontroll som har gått ut med. Den sista förutsättningen är att åtgärden vidtas först efter utgången av den månad då informerade om den generella kontrollen (punkt 3). Om alla tre förutsättningar är uppfyllda, anses åtgärden inte vara på eget initiativ och då kan ansvar enligt lagen dömas ut. Om åtgärden vidtas inom tidsfristen , anses dock åtgärden ha vidtagits på eget initiativ och då kan något ansvar för brott inte dömas ut. Skälen för förslaget behandlas i avsnitt 8. Ändringarna träder i kraft . Bestämmelserna i 12 § i den nya lydelsen tillämpas första gången på åtgärder som vidtas efter ikraftträdandet och som har en koppling till sådan information om generell kontroll som har lämnat efter ikraftträdandet. Se kommentaren till ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till skatteförfarandelagen. Skälen för förslaget behandlas i avsnitt 9. Skattetillägg får inte tas ut om den uppgiftsskyldige på eget initiativ har rättat en oriktig uppgift. I promemorian föreslås att i vissa fall ska kunna ta ut skattetillägg vid rättelser. En rättelse föreslås därför inte vara på eget initiativ om har informerat om att verket ska genomföra en generell kontroll, rättelsen har en direkt koppling till den generella kontrollen och rättelsen görs först efter utgången av den månad då informerade om den generella kontrollen. I ett sådant fall kan skattetillägg tas ut. Enskilda kan således inom göra en rättelse med anledning av information om en generell kontroll utan att drabbas av skattetillägg. Vid rättelser efter tidsfristen ska dock skattetillägg tas ut. Syftet med förslaget är att minska skattefusk och skatteundandragande. En motsvarande reglering föreslås avseende ansvar för brott enligt skattebrottslagen (1971:69). I lagrådsremissen föreslås ändringar i skatteförfarandelagen (2011:1244) och i skattebrottslagen. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs att 49 kap. 10 § skatteförfarandelagen (2011:1244) ska ha följande lydelse. Skattetillägg får inte tas ut om 1.den oriktiga uppgiften framgår av avstämningsuppgifter som har varit tillgängliga för från utgången av beskattningsåret, 2.den uppgiftsskyldige på eget initiativ har rättat den oriktiga uppgiften eller lämnat uppgift om att skatteavdrag inte har gjorts, eller 3.det skattebelopp som kunde ha undandragits genom felaktigheten eller passiviteten är obetydligt. En rättelse anses inte vara på eget initiativ om 1.Skatteverket har informerat om att verket ska genomföra en generell kontroll, 2.rättelsen har en direkt koppling till den generella kontrollen, och 3.rättelsen görs först efter utgången av den månad då informerade om den generella kontrollen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 49 kap. 10 § i den nya lydelsen tillämpas på rättelser som görs efter ikraftträdandet och som har en direkt koppling till sådan information om generell kontroll som har lämnat efter ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2015:633. Förslag till lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69) Härigenom föreskrivs att 12 § skattebrottslagen (1971:69) ska ha Den som på eget initiativ vidtar åtgärd som leder till att skatten kan påföras, tillgodoräknas eller återbetalas med rätt belopp, döms inte till ansvar enligt 2–8 §§. Ansvar enligt 10 § inträder inte för den som på eget initiativ uppfyller skyldighet som där avses. En vidtagen åtgärd enligt första stycket anses inte vara på eget initiativ om har informerat om att verket ska genomföra en generell kontroll, 2. åtgärden har en direkt koppling till den generella kontrollen, och 3. åtgärden vidtas först efter utgången av den månad då informerade om den generella kontrollen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 12 § i den nya lydelsen tillämpas på åtgärder som vidtas efter ikraftträdandet och som har en direkt koppling till sådan information om generell kontroll som har lämnat efter ikraftträdandet. Efter remiss har följande instanser yttrat sig över promemorian Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ: Hovrätten över och , , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , vid , , , Företagarförbundet Fria Företagare, (), (), , och . Följande remissinstanser har avstått från att lämna synpunkter på promemorian eller har inte kommit in med något yttrande: och . Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen 49 kap. 10 § skatteförfarandelagen (2011:1244) ska ha följande lydelse. Skattetillägg får inte tas ut om 1.den oriktiga uppgiften framgår av avstämningsuppgifter som har varit tillgängliga för från utgången av beskattningsåret, 2.den uppgiftsskyldige på eget initiativ har rättat den oriktiga uppgiften eller lämnat uppgift om att skatteavdrag inte har gjorts, eller 3.det skattebelopp som kunde ha undandragits genom felaktigheten eller passiviteten är obetydligt. En rättelse anses inte vara på eget initiativ om har informerat om att verket ska genomföra en generell kontroll, 2. rättelsen har en koppling till den generella kontrollen, och 3. rättelsen görs först efter utgången av den månad då informerade om den generella kontrollen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 49 kap. 10 § i den nya lydelsen tillämpas första gången på rättelser som görs efter ikraftträdandet och som har en koppling till sådan information om generell kontroll som har lämnat efter ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2015:633. Förslag till lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69) Härigenom föreskrivs att 12 § skattebrottslagen (1971:69) ska ha Den som på eget initiativ vidtar åtgärd som leder till att skatten kan påföras, tillgodoräknas eller återbetalas med rätt belopp, döms inte till ansvar enligt 2–8 §§. Ansvar enligt 10 § inträder inte för den som på eget initiativ uppfyller skyldighet som där avses. En vidtagen åtgärd enligt första stycket anses inte vara på eget initiativ om 1.Skatteverket har informerat om att verket ska genomföra en generell kontroll, 2.åtgärden har en koppling till den generella kontrollen, och 3.åtgärden vidtas först efter utgången av den månad då informerade om den generella kontrollen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 12 § i den nya lydelsen tillämpas första gången på åtgärder som vidtas efter ikraftträdandet och som har en koppling till sådan information om generell kontroll som har lämnat efter ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2011:1247. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet Per Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), 2.lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av departementssekreteraren . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: