prop · H503232 · 2018-04-19 00:00:00 — 9 § Om en svensk behörig myndighet har fått personuppgifter från ett tredjeland eller en internationell organisation och gäller på grund av en överenskommelse med det tredjelandet eller den internationella orga- nisationen villkor som begränsar möjligheten att använda uppgifterna, ska svenska myndigheter följa villkoren oavsett vad som är föreskrivet i lag eller annan författning. 10 § En svensk behörig myndighet får, vid överföring av personuppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation, i ett enskilt fall ställa upp villkor som begränsar möjligheten att använda uppgifterna, om det krävs med hänsyn till enskilds rätt eller från allmän synpunkt. 11 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 1.information till annan medlemsstat när personuppgifter överförts utan förhandsmedgivande enligt 2 § andra stycket, 2.information till behörig myndighet i tredjeland när personuppgifter överförts enligt 8 §, och 3.dokumentation av överföringar och information om sådana till till- synsmyndigheten. Denna lag träder i kraft . Genom lagen upphävs lagen (2013:329) med vissa bestämmelser om skydd för personuppgifter vid polissamarbete och straffrättsligt samar- bete inom Europeiska unionen. Bestämmelsen i 3 kap. 5 § om loggning behöver inte tillämpas på automatiserade behandlingssystem som inrättats före förrän . Sanktionsavgift enligt 6 kap. får beslutas endast för överträdelser som har begåtts efter ikraftträdandet. För överträdelser av bestämmelser om personuppgiftsbehandling som rör brottsbekämpning, lagföring, straffverkställighet och upprätt- hållande av allmän ordning och säkerhet som begåtts före ikraftträdandet gäller fortfarande äldre föreskrifter. 6.Ärenden om tillsyn över personuppgiftsbehandling och som Datain- spektionen eller inte har av- gjort före ikraftträdandet handläggs enligt äldre föreskrifter. 7.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av beslut som meddelats före ikraftträdandet och som rör behandling av personuppgif- ter för brottsbekämpning, lagföring, straffverkställighet och upprätthål- lande av allmän ordning och säkerhet. 8.Bestämmelserna om skadestånd i 48 § i personuppgiftslagen (1998:204) gäller fortfarande för skada som har orsakats vid behandling av personuppgifter som rör brottsbekämpning, lagföring, straffverkstäl- lighet och upprätthållande av allmän ordning och säkerhet före ikraftträ- dandet. lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål Härigenom föreskrivs att 5 kap. 2 § lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Rättslig hjälp som lämnas en annan stat enligt denna lag får i enskilda fall förenas med villkor som är påkallade med hänsyn till enskilds rätt eller som är nödvändiga från allmän synpunkt. Detsamma gäller när rättslig hjälp, utan samband med ett ärende, lämnas en annan stat i form av uppgifter och bevisning för att användas vid utredning av brott eller i ett rättsligt förfarande med anledning av brott. Villkor som avses i första Villkor som avses i första stycket får inte ställas upp om de stycket får inte ställas upp om de strider mot en internationell över- strider mot en internationell över- enskommelse som är bindande för enskommelse som är bindande för (2018:000) finns bestämmelser om att villkor om hur personuppgifter får behandlas inte får ställas upp i Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2005:491. Villkor som avses i första stycket får inte strida mot en sådan internationell överenskommelse som avses i 1 kap. 1 §. I brotts- datalagen (2018:000) finns be- stämmelser om att villkor om hur personuppgifter får behandlas inte får ställas upp i vissa fall. lag om ändring i lagen (2000:1219) om internationellt tullsamarbete Härigenom föreskrivs att 2 kap. 7 § lagen (2000:1219) om internatio- nellt tullsamarbete ska ha följande lydelse. Uppgifter som lämnas ut enligt 6 § får i enskilda fall förenas med vill- kor för användandet, om det krävs med hänsyn till enskilds rätt eller från allmän synpunkt. Villkor som avses i första stycket får inte strida mot en sådan internationell överenskommelse som avses i 1 kap. 1 §. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2003:1174) om vissa former av internationellt samarbete i brottsutredningar Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (2003:1174) om vissa former av internationellt samarbete i brottsutredningar ska ha följande lydelse. Överlämnande av uppgifter eller bevisning från en svensk myndighet till en gemensam utredningsgrupp som inrättats med stöd av denna lag får i enskilda fall förenas med villkor som är nödvändiga av hänsyn till enskilds rätt eller som är nödvändiga från allmän synpunkt. Villkor som avses i första Villkor som avses i första stycket får inte ställas upp om de stycket får inte ställas upp om de strider mot den överenskommelse strider mot den överenskommelse enligt 1 § första stycket som är enligt 1 § första stycket som är (2018:000) finns bestämmelser om att villkor om hur personuppgifter får behandlas inte får ställas upp i vissa fall. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2005:494. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att 9 kap. 2 § och 35 kap. 24 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 17 kap. 7 c § och 35 kap. 4 b §, med följande lydelse. Lydelse enligt prop. Bestämmelser som begränsar möjligheten att använda vissa uppgifter som en svensk myndighet har fått från en myndighet i en annan stat finns i 1.lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatteärenden, 2.lagen (2017:000) om internationellt polisiärt samarbete, 3.lagen (2000:344) om Schengens informationssystem, 4.lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål, 5.lagen (2000:1219) om internationellt tullsamarbete, 6.lagen (2003:1174) om vissa former av internationellt samarbete i brottsutredningar, 7.lagen (2011:1537) om bistånd med indrivning av skatter och avgifter inom Europeiska unionen, 8.lagen (1998:620) om belastningsregister, 9.lagen (2012:843) om administrativt samarbete inom Europeiska unionen i fråga om beskattning, 10.lagen (2013:329) med vissa bestämmelser om skydd för per- sonuppgifter vid polissamarbete och straffrättsligt samarbete inom Europeiska unionen, 11. lagen (2015:63) om utbyte av upplysningar med anledning av , och 12. lagen (2015:912) om auto- matiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. 10. lagen (2015:63) om utbyte av upplysningar med anledning av , 11. lagen (2015:912) om auto- matiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton, och 12. brottsdatalagen (2018:000). Sekretess gäller hos tillsynsmyn- digheten i tillsynsverksamhet enligt 5 kap. brottsdatalagen (2018:000) för uppgift som har lämnats i sam- Den tystnadsplikt som följer av 4 b § inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefri- hetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter.Den tystnadsplikt som följer av 11 § och den tystnadsplikt som följer av ett förbehåll som gjorts med stöd av 9 § andra stycket in- skränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. band med en begäran om svenskt bistånd från en tillsynsmyndighet i en medlemsstat som medlemsstat definieras i den lagen, om det kan antas att den svenska tillsynsmyn- dighetens möjlighet att bedriva till- syn motverkas om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller hos en behörig myndighet enligt brottsdatalagen (2018:000) för uppgift i ett sådant personurval som avses i 2 kap. 14 § samma lag. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen högst . Den tystnadsplikt som följer av 11 § och den tystnadsplikt som följer av ett förbehåll som gjorts med stöd av 9 § andra stycket in- skränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihets- grundlagen att meddela och offent- liggöra uppgifter. Den tystnadsplikt som följer av 15 och 16 §§ inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift vars röjande kan antas medföra fara för att någon utsätts för våld eller lider annat allvarligt men. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2017:000) om internationellt polisiärt samarbete Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2017:000) om internationellt polisiärt samarbete dels att 6 kap. 2 § ska upphöra att gälla, dels att 6 kap. 4 § ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. myndighet får i enskilda fall ställa myndighet får i enskilda fall ställa upp villkor som begränsar möj- upp villkor som begränsar möj- ligheten att använda uppgifter eller ligheten att använda uppgifter eller bevisning som lämnas till en annan bevisning som lämnas till en annan stat eller en mellanfolklig organi- stat eller en mellanfolklig organi- sation, om det krävs med hänsyn sation, om det krävs med hänsyn till enskildas rätt eller från allmän till enskilds rätt eller från allmän Sådana villkor får inte Sådana villkor får inte strida mot en internationell över- strida mot en internationell över- enskommelse som är bindande för enskommelse som är bindande för (2018:000) finns bestämmelser om att villkor om hur personuppgifter får behandlas inte får ställas upp i vissa fall. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanserna (SOU 2017:29) Följande remissinstanser har kommit in med yttrande över SOU 2017:29 Brottsdatalag: ombudsmän, , Hovrätten för , , , , , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitie- kanslern, , , , , Säkerhetspolisen, Säkerhets- och integritetsskydds- nämnden, Kriminalvården, , , , Rättsmedicinalver- ket, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , Datainspektionen, Försvarsmakten, Försvarets radio- anstalt, , , Inspektionen för vård och omsorg, , . , , , , Länsstyrel- sen , , , Länssty- relsen , , , kommun, , , kommun, kommun, , Sala kommun, , Åmåls kommun, Statskontoret, universi- tet, juridiska fakulteten, , juridiska institutionen, Natur- vårdsverket, Havs- och vattenmyndigheten, , Sjö- fartsverket, , . Akademi- kers () och bund, , Kommuner och Landsting (SKL), , Tidningsutgivarna, . Följande remissinstanser har avstått från att yttra sig respektive inte hörts av: landsting, kommun, kom- mun, kommun, Falu kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, , , kommun, , kom- mun, kommun, kommun, kommun, kommun, i (LO), Tjänstemännens central- organisation (TCO), , vakter, . Europeiska unionen har enats om en genomgripande dataskyddsreform som ska vara genomförd . Reformen omfattar dels en allmän dataskyddsförordning, dels ett dataskyddsdirektiv som behandlar dataskyddet vid bl.a. brottsbekämpning, lagföring och straffverkställig- het. En konsekvens av reformen är att personuppgiftslagen kommer att upphävas och att all lagstiftning om personuppgiftsbehandling behöver ses över och anpassas. Utredningens uppdrag är att föreslå hur det nya direktivet ska genom- föras i svensk rätt genom en ny ramlagstiftning och att anpassa register- författningarna för myndigheterna i rättskedjan till de nya förutsättning- arna. Utredningen ska också överväga om det finns anledning att reglera Säkerhetspolisens personuppgiftsbehandling separat. Brottsdatalagen förutsätter en ny struktur I delbetänkandet Brottsdatalag (SOU 2017:29) föreslår utredningen en ny lag, brottsdatalagen, som kommer att fylla ungefär samma funktion som personuppgiftslagen gör i verksamhet som rör brottsbekämpning, lagföring, straffverkställighet och upprätthållande av allmän ordning och säkerhet. I brottsdatalagen finns de grundläggande bestämmelserna om hur personuppgifter får behandlas. Där regleras även personuppgiftsan- svarigas skyldigheter, enskildas rättigheter och tillsynen över personupp- giftsbehandling. Brottsdatalagen innehåller vidare bestämmelser om administrativa sanktionsavgifter, skadestånd och rättsmedel. Registerförfattningarna för myndigheterna i rättskedjan utgår från personuppgiftslagen, antingen genom att registerförfattningen gäller i stället för personuppgiftslagen men hänvisar till bestämmelser i den eller genom att registerförfattningen gäller utöver personuppgiftslagen. Utredningen föreslår att registerförfattningarna ska gälla utöver brottsda- talagen och innehålla bestämmelser som innebär preciseringar, undantag eller avvikelser från bestämmelserna i den lagen. Bestämmelser i regis- terförfattningarna om bl.a. syfte, automatiserad behandling, personupp- giftsombud, behandling av känsliga personuppgifter och tillgången till personuppgifter ska därför upphävas. Det föranleder omfattande redak- ändringar i registerförfattningarna. De registerförfattningar som reglerar personuppgiftsbehandling både inom och utanför brottsdatalagens tillämpningsområde renodlas så att de bara gäller vid personuppgiftsbehandling inom tillämpningsområdet. Det gäller lagen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården, kustbevakningsdatalagen och åklagardatalagen. För domstolarna skapas i stället en ny lag för den personuppgiftsbehandling som ligger inom till- lämpningsområdet. För att det ska vara tydligt att registerförfattningarna gäller utöver brottsdatalagen ges de nya namn. Anpassningar och andra ändringar i de brottsbekämpande myndigheternas registerförfattningar utgår tillämpningsområdet i de brottsbekämpande myndigheternas registerförfattningar från i vilken verksamhet personuppgiftsbehand- lingen utförs. Det som kommer att bli avgörande för tillämpningen är i stället dels om myndigheten agerar i egenskap av behörig myndighet enligt brottsdatalagen, dels i vilket syfte personuppgifterna behandlas. Tillämpningsområdet blir därmed smalare än , eftersom inte all per- sonuppgiftsbehandling som utförs inom ramen för brottsbekämpning, lagföring, straffverkställighet eller upprätthållande av allmän ordning och säkerhet omfattas, t.ex. utlämnande av allmänna handlingar enligt tryck- frihetsförordningen eller för ändamål utanför brottsdatalagens tillämp- ningsområde. Tillåtna rättsliga grunder och behandling för nya ändamål Regleringen av för vilka ändamål de brottsbekämpande myndigheterna får behandla personuppgifter är uppdelad i primära och sekundära ändamål. Regleringen föreslås i stort sett vara oförändrad när det gäller de primära ändamålen men det tydliggörs att det är fråga om bestämmel- ser om rättslig grund. Innan personuppgifter behandlas för nya ändamål inom brottsdata- lagens tillämpningsområde ska det enligt brottsdatalagen alltid prövas om det finns en tillåten rättslig grund för den nya behandlingen och om den är nödvändig och proportionerlig för det nya ändamålet. Det behöver däremot inte prövas om det nya ändamålet är förenligt med det ursprung- liga. När personuppgifter behandlas för ändamål utanför tillämpningsom- rådet ska dataskyddsförordningen tillämpas. Utredningen föreslår att en prövning av nödvändighet och proportionalitet ska göras även innan per- sonuppgifter behandlas för ändamål utanför brottsdatalagens tillämp- ningsområde. Någon prövning behöver dock inte göras om skyldighet att lämna uppgifter följer av lag eller förordning. Uppräkningen i de sekun- dära ändamålsbestämmelserna av i vilka situationer personuppgifter får tillhandahållas ersätts alltså av en särskild prövning både vid behandling för ändamål inom och utanför brottsdatalagens tillämpningsområde. Behandling av känsliga personuppgifter Brottsdatalagen förbjuder sökningar i personuppgifter i syfte att få fram ett personurval grundat på känsliga personuppgifter. I registerförfattning- arna ska det göras undantag från förbudet som är anpassade till respek- tive myndighets behov av att kunna behandla känsliga personuppgifter. Brottsbekämpande myndigheter ska få använda t.ex. uppgifter som be- skriver en persons utseende eller brottsrubriceringar ska vara tillåtet vid sökning i alla slags personuppgifter. Vid sökning i uppgifter som inte är gemensamt tillgängliga, dvs. som bara ett fåtal personer har tillgång till, ska sökning i syfte att ta fram personurval grundade på vissa känsliga personuppgifter få göras. Längsta tid för behandling I registerförfattningarna finns det bestämmelser om bevarande och gall- ring. De syftar till att skydda den personliga integriteten och reglerar inte bevarande och gallring i arkivlagens mening. De ska därför formuleras om så att det framgår att det är fråga om dataskyddsbestämmelser. Regle- ringen ska utgå från hur länge personuppgifter får behandlas. Någon ändring av hur länge olika typer av personuppgifter får behandlas görs i princip inte. Utökade möjligheter till elektroniskt utlämnande Regleringen av i vilken utsträckning personuppgifter får lämnas ut på medium för automatiserad behandling moderniseras för att möta de ökade behoven av att kunna kommunicera elektroniskt. Det blir tillåtet att lämna ut personuppgifter elektroniskt på annat sätt än genom direkt- åtkomst om det inte är olämpligt. Viss reglering flyttas till registerförfattningarna Bestämmelserna om behandling av personuppgifter i registret över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang flyttas till polisens brottsdatalag. Lagen om register över tillträdesförbud vid idrottsarrange- mang renodlas så att den bara reglerar idrottsorganisationernas person- uppgiftsbehandling. Regleringen av , och behandling av personuppgifter som tillhandahålls av transportföretag flyttas till respektive myndighets registerförfattning. En ny lag för domstolarna Domstolsdatalagen reglerar personuppgiftsbehandling både inom och utanför brottsdatalagens tillämpningsområde i domstolarnas rättski- pande och rättsvårdande verksamhet. Den del av domstolarnas person- uppgiftsbehandling som ligger inom tillämpningsområdet ska regleras i en ny lag, domstolarnas brottsdatalag. Den nya lagen utformas med dom- stolsdatalagen som mönster men anpassas till den systematik och termi- nologi som finns i övriga registerförfattningar inom brottsdatalagens till- lämpningsområde. Vissa frågor som reglerats i förordning lyfts upp i lagen. Allmän domstol ska tillämpa lagen när personuppgifter behandlas i syfte att handlägga mål och ärenden om utredning av eller lagföring för brott, ändring eller verkställighet av straffrättsliga påföljder eller upprätt- hållande av allmän ordning och säkerhet. Allmän förvaltningsdomstol ska tillämpa lagen när personuppgifter behandlas i syfte att handlägga mål och ärenden om verkställighet av häktning eller straffrättsliga påfölj- der. Till skillnad från omfattar tillämpningsområdet inte personupp- giftsbehandling i den administrativa verksamheten som avser att på be- gäran lämna ut uppgifter ur mål eller ärenden. Innan domstolar behandlar personuppgifter för nya ändamål inom brottsdatalagens tillämpningsområde ska de pröva om behandlingen är nödvändig och proportionerlig för det nya ändamålet. nya ändamål utanför brottsdatalagens tillämpningsområde gäller data- skyddsförordningen. Någon prövning av om behandlingen är nödvändig och proportionerlig behöver inte göras om domstolsdatalagen ska tilläm- pas. En sådan prövning krävs däremot i andra fall, om inte skyldighet att lämna uppgifter följer av lag eller förordning. Domstolarna ska inte tillämpa sökförbudet i brottsdatalagen. I stället ska motsvarande sökförbud som i domstolsdatalagen, som förbjuder användningen av uppgifter som avslöjar känsliga personuppgifter och uppgifter om brott eller misstanke om brott och nationell anknytning som sökbegrepp, gälla. Samma undantag från förbudet som finns i domstols- datalagen ska gälla. Regleringen av Kriminalvårdens personuppgiftsbehandling Kriminalvårdens reglering har en annan struktur än övriga registerförfatt- ningar, eftersom större delen finns i förordning. Regleringen anpassas till brottsdatalagen och blir mer lik övriga registerförfattningar. Utredning- ens uppdrag har dock inte omfattat att göra en total översyn av regle- ringen och någon ny lag föreslås därför inte, trots att alla bestämmelser ändras och lagen får en helt ny struktur. Lagen ska tillämpas när kriminalvården behandlar personuppgifter i syfte att verkställa häktning eller straffrättsliga påföljder eller biträda andra behöriga myndigheter när de utför arbetsuppgifter som omfattas av brottsdatalagens tillämpningsområde eller för att fullgöra internationella åtaganden. På samma sätt som för de brottsbekämpande myndigheterna ska behandling för nya ändamål föregås av en prövning av om behand- lingen är nödvändig och proportionerlig för det nya ändamålet, oavsett om ändamålet ligger inom eller utanför brottsdatalagens tillämpningsom- råde. Regleringen av säkerhetsregistret flyttas till lagen, moderniseras och görs mer generell. Uppgifter om den som är häktad eller verkställer fäng- elsestraff ska få registreras om personen utgör en säkerhetsrisk. Även uppgifter om personer som en registrerad har viss anknytning till ska få behandlas om det är absolut nödvändigt. Om det finns risk för att någon som verkställer en påföljd inom kriminalvården utövar våld eller hot mot personer i kriminalvårdens lokaler ska uppgifter om honom eller henne också få behandlas i säkerhetsregistret. Det görs undantag från sökförbu- det i brottsdatalagen för sökningar i säkerhetsregistret i syfte att få fram personurval grundat på vissa känsliga personuppgifter. Bestämmelserna om Kriminalvårdens underrättelseskyldighet bryts ut ur registerförordningen och placeras i en ny förordning. En ny lag för Säkerhetspolisen Regleringen utgår från dagens reglering och brottsdatalagen Utredningen föreslår att det ska införas en ny lag om Säkerhetspolisens behandling av personuppgifter, Säkerhetspolisens datalag, som ersätter regleringen i polisdatalagen. Den regleringen ska bilda mönster för den nya lagen, som ska vara heltäckande och därför blir betydligt mer omfat- tande än dagens reglering. Den nya lagen följer i princip brottsdatalagens systematik och innehåll. Det innebär att bestämmelserna om grundläg- gande krav på behandling, den personuppgiftsansvariges skyldigheter, enskildas rättigheter, skadestånd, rättsmedel och överföring av person- uppgifter till tredjeland i stort sett överensstämmer med brottsdatalagens Lagen ska gälla vid behandling av personuppgifter som rör nationell säkerhet i Säkerhetspolisens brottsbekämpande och lagförande verksam- När Säkerhetspolisen behandlar personuppgifter som inte rör natio- nell säkerhet i syfte att bekämpa och lagföra brott ska myndigheten till- lämpa brottsdatalagen och polisens brottsdatalag. Rättslig grund för behandling av personuppgifter Regleringen av för vilka ändamål Säkerhetspolisen får behandla person- uppgifter är uppdelad i primära och sekundära ändamål. ringen behålls i stort sett oförändrad men det tydliggörs att det är fråga om bestämmelser om rättslig grund – rättslig grund för behandling och rättslig grund för utlämnande. Behandling av känsliga personuppgifter Huvudregeln är att Säkerhetspolisen på samma sätt som inte ska få behandla känsliga personuppgifter. Om uppgifter om en person redan behandlas ska de dock få kompletteras med känsliga personuppgifter om det är absolut nödvändigt. Säkerhetspolisen får använda uppgifter som avslöjar känsliga personuppgifter som sökbegrepp om det är absolut nödvändigt. ningen föreslår att samma sökförbud som i brottsdatalagen ska gälla för Säkerhetspolisen, dvs. att det ska vara förbjudet att göra sökningar i syfte att få fram ett personurval grundat på känsliga personuppgifter. budet görs det undantag. Det ska vara tillåtet att använda brottsrubri- ceringar, uppgifter om tillvägagångssätt vid brott och uppgifter som be- skriver en persons utseende vid sökning. Även sökningar i syfte att få fram personurval grundat på flertalet känsliga personuppgifter ska tillå- tas, om sökningen är absolut nödvändig.