prop · H503286 · 2018-08-28 00:00:00 — 2017/18:286 medföra en ökad arbetsbörda. Det kan inte uteslutas att länsstyrelserna i vissa fall kan ställas inför svåra avvägningar vid prövningen av hur en tillskrift ska bedömas. Det kan noteras att det finns en möjlighet att lämna en särskild personröst för partier som inte har anmält sina kandidater, både på de av partiet utlagda namnvalsedlarna och på en blank eller partimarkerad valsedel. Den gällande ordningen innebär att länsstyrelserna genomför kontroller av tillskrifter på valsedlar för att bedöma om något namn på en valsedel ska anses obefintligt. som har anmält sina kandidater behöver inga nya valsedlar registreras utan personrösten ska endast föras till en befintlig lista. tillskrifter av namn för partier som har anmält sina kandidater bör enligt regeringens mening kunna ske med viss effektivitet och med mindre osäkerhet än när det gäller de valsedlar som gäller för partier som inte har Genom att kandidaterna är anmälda i förväg får det förutsättas att antalet fall som leder till svåra avvägningar kommer att vara Det ytterligare arbetsmoment som förslaget medför förutses därför inte leda till sådant merarbete för länsstyrelserna att det finns skäl att avstå från att genomföra reformen. Till bilden hör även att års allmänna val kommer det att gälla ett krav på att den som kandiderar för ett parti som har anmält sitt del- tagande i ett val skriftligen ska ha samtyckt till kandidaturen för att en kandidatnominering inte ska betraktas som obefintlig (se 3 kap. 20 § och 13 kap. 8 § första stycket 4 vallagen). Kravet på samtycke från samtliga kandidater kommer bl.a. att påverka förfarandet vid personval som avser ett parti som inte har registrerat sin partibeteckning och anmält sina kandidater enligt 2 kap. 9 § vallagen. En kandidatnominering som avser någon som inte har samtyckt till kandidaturen för ett parti ska nämligen enligt 13 kap. 8 § första stycket 4 vallagen betraktas som obefintlig. innebär att en ny listtyp inte behöver upprättas om en personröst lämnas för någon som inte är valbar eller som inte har lämnat sitt samtycke. nya kravet på samtycke från samtliga kandidater bedöms såväl underlätta som effektivisera sammanräkningsförfarandet hos länsstyrelserna. reformen med ett obligatoriskt krav på samtycke från kandidaterna som ställer upp i val, och några av de övriga förslag som 2011 års vallagskommitté lämnade och som kommer att gälla års allmänna val, torde tiderna för sammanräkningen enligt regeringens bedömning väsentligt kunna förkortas. Sammantaget talar således flera omständigheter för att förslaget inte kommer att medföra något nämnvärt merarbete för länsstyrelserna. kan trots detta ändå inte helt uteslutas att resultatet av den slutliga röst- sammanräkningen i något val kan komma att fördröjas något i förhållande Regeringen anser dock inte att det, som i och i län befarar, går att sluta sig till att den föreslagna ordningen kommer att leda till fler överklaganden. Mot detta ska vägas att den föreslagna ordningen bedöms på ett påtagligt sätt underlätta möjligheterna för exempelvis utlandssvenskar att De förbättrade möjligheterna att utnyttja rösträtten fullt ut kan i förlängningen bidra till att öka intresset inom denna väljargrupp för att delta i valet. En förändring i denna riktning bedöms därför kunna vara av betydelse för en av demokratipolitikens grundläggande målsättningar, att åstadkomma ett högt och jämlikt valdeltagande. En sådan förändring av regleringen om personröstning kan också skapa förbättrade möjligheter för väljare i att lämna en särskild personröst under förtidsröstningen vilket enligt kommun och efterfrågas av väljare. Detta gäller i synnerhet när en väljare röstar på en annan ort än i sin egen valkrets, dvs. på en plats där det normalt saknas namnvalsedlar för den valkrets som väljaren hör till. Till skillnad från Myndigheten för delaktighet menar regeringen att denna förbättrade möjlighet att personrösta även skapas för väljare med t.ex. synnedsättning. Den nuvarande lösningen, som i , i län och i pekar på, att hänvisa väljare som avser att förtidsrösta till att i förväg beställa namnvalsedlar från det av väljaren önskade partiet för att kunna personrösta är enligt regeringens mening inte tillfredställande i ljuset av att rätten att lämna en särskild personröst i dessa sammanhang är grundlagsskyddad. Till det kommer att möjligheten att använda en blank valsedel för att göra både ett partival och ett personval kan bidra till att ytterligare stärka den enskilda väljarens möjligheter att själv skydda sin valhemlighet. Den som vill utnyttja sin rösträtt fullt ut och göra både ett parti- och ett personval blir med en sådan ordning inte hänvisad till att använda uteslutande de namnvalsedlar som gäller för ett parti som anmält sina kandidater för att göra detta. Enligt regeringens mening väger dessa skäl tillräckligt tungt för att motivera att förslaget genomförs. Till skillnad från i anser regeringen att det saknas skäl att avvakta utfallet av de förändringar i vallagen som ska tillämpas första gången vid de allmänna valen 2018. Sammantaget anser regeringen att promemorians förslag är väl genomtänkt och att skälen för förslaget väger tyngre än skälen emot. Utformningen av det nya systemet Som framgår ovan anser regeringen att en särskild personröst bör kunna lämnas på alla typer av valsedlar som används i valet för alla partier som deltar i ett val. Förutom genom markering på en namnvalsedel bör personröster alltså kunna lämnas genom tillskrifter på blanka valsedlar eller på en partimarkerad valsedel för ett parti som anmält samtliga sina kandidater. Med anledning av synpunkt om att det i lag bör förtydligas hur tillskrifter på namnvalsedlar för partier som har anmält sina kandidater ska betraktas, konstaterar regeringen att eftersom namnvalsedlar innehåller förtryckta uppgifter om partiets kandidater saknas behov av att möjliggöra tillskrifter på denna typ av valsedel. En tillskrift av ett namn på en namnvalsedel ska således anses obefintlig (se 13 kap. 8 § första stycket 2 vallagen). Regeringen bedömer att det i denna del inte finns behov av att ytterligare förtydliga regleringen i vallagen. En personröst som lämnas för en kandidat för ett parti med anmälda kandidater måste avse någon av de kandidater som partiet har anmält. Om flera namn skrivs till bör det första namnet få väljarens personröst. Om inte den första men någon eller några av de övriga tillskrivna kandidaterna är anmäld av partiet bör väljaren anses ha lämnat en personröst på den första kandidaten som är anmäld. De övriga tillskrifterna påverkar i ett sådant fall inte sammanräkningen på något sätt och ska alltså inte räknas som en personröst. Med anledning av synpunkter anser 2017/18:286 regeringen att bestämmelsen bör ges en annan lagteknisk utformning än den som föreslås i promemorian. Detta för att det tydligare ska framgå av bestämmelsen i 13 kap. 8 § vallagen att ett kandidatnamn ska anses obefintligt om tillskriften inte ska anses vara en personröst. I sådana fall följer det indirekt av bestämmelsen att övriga namn, liksom , är att anse som befintliga. För att rösten ska kunna tillgodoräknas en viss kandidat måste det framstå som tillfredsställande klarlagt vid sammanräkningen att det är just den kandidaten som rösten avser. I annat fall bör rösten enbart tillgodoräknas partiet som en partiröst. Om det vid sammanräkningen inte går att avgöra vilken av ett partis listor en tillskriven kandidat ska tillgodoräknas, bör frågan dock lösas på annat sätt (se avsnitt 5.2). Regeringen föreslår således sammanfattningsvis att det i vallagen införs bestämmelser som ger väljarna möjlighet att lämna en särskild personröst genom att skriva till namnet på en kandidat på en blank eller partimarkerad valsedel för ett parti som har registrerat sin partibeteckning och anmält sina kandidater i valet. Denna möjlighet ska kunna utnyttjas vid sidan av möjligheten att markera ett särskilt utrymme för personröstning på partiets namnvalsedel. Om flera namn skrivs till, ska endast det första namnet få väljarens personröst. Om inte den första men någon eller några av de övriga tillskrivna kandidaterna är anmäld av partiet bör väljaren anses ha lämnat en personröst för den första av kandidaterna som är anmäld. Under förutsättning att kandidaten är anmäld av partiet ska det tillskrivna namnet vid röstsammanräkningen i dessa fall inte anses som obefintligt. Informationsinsatser riktade mot väljarna För att det ska vara möjligt för väljare att göra ett rationellt och effektivt personval är det, precis som och framhåller, av stor betydelse att väljaren ges möjlighet att före valet få kännedom om vilka kandidater som ställer upp för partiet. Mot denna bakgrund, och med hänsyn till att röstsammanräkningen bör kunna förenklas om namnen på kandidater som inte kan komma i fråga för en personröst inte skrivs till på valsedlarna, betonar regeringen vikten av att information om anmälda kandidater tillgängliggörs av valadministrationen. 5.2Lottning ska användas när det är oklart vilken lista en tillskriven kandidat ska räknas till Regeringens förslag: Om ett parti går fram i ett val med fler än en valsedel och det i ett enskilt fall inte går att avgöra vilken av ett partis listor en tillskriven kandidat ska tillgodoräknas vid sammanräkningen av röster, ska frågan avgöras genom lottning. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: är i grunden positiv till förslaget men anför bl.a. att det är relativt vanligt förekommande att kandidater finns på mer än en valsedel och att en ordning med lottning för att avgöra vilken lista en särskild personröst ska hänföras till kan medföra att röstsammanräkningen försenas. och menar däremot att en lottningsåtgärd endast kommer att bli aktuell i enstaka undantagsfall och att röstsammanräkningen därför inte kommer att nämnvärt försenas. i anser att rösten bör räknas som en partiröst i de fall det inte går att avgöra till vilken lista rösten ska höra. och framför synpunkter i fråga om den lagtekniska utformningen. Övriga remissinstanser tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Det kan konstateras att det förekommer att partier som går fram med flera olika listor i en valkrets sätter upp delvis samma kandidater på fler än en valsedel. Bland de kandidater som nominerats utses ledamöter i första hand på grundval av kandidaternas personliga röstetal, så räknas alla personröster som lämnats för en viss kandidat under samma partibeteckning samman. Om en kandidat får personröster genom markering på flera olika listor under samma partibeteckning slås dessa röster alltså samman i en grupp vid beräkningen av det personliga röstetalet (14 kap. 9 och 13 §§ vallagen). Om samtliga mandat inte kan fördelas på grundval av personligt röstetal, tillsätts resterande mandat i särskild ordning utifrån ett på visst närmare reglerat sätt framräknat jämförelsetal mellan kandidaterna (14 kap. 10 § vallagen). Även ersättarordningen bestäms i första hand på grundval av kandidaternas personliga röstetal. Ordningen för utseende av ersättare skiljer sig dock delvis åt mellan de olika valen (14 kap. 15–17 §§ vallagen). Systemet för ersättarval bygger i allt väsentligt på principen om listtrohet, som innebär att ersättare som inte väljs på grund av sitt personliga röstetal i stället väljs i en särskild ordning på grundval av de valsedlar som gällde för den kandidat som ursprungligen fick plats i ordningen. Mest utvecklad är listtroheten i fråga om val till kommunfullmäktige. I övriga val görs avsteg från denna ordning om det behövs för att tillräckligt många ersättare ska kunna utses. Genom den ordning som gäller för personval står det vid röstsammanräkningen, när partiet har anmält samtliga kandidater, alltid klart vilken av partiets olika listor som en väljare har valt att använda vid personvalet. Även om kandidatens personliga röstetal inte påverkas av vilken lista en personröst ska hänföras till kan valet av lista ändå, på grund av principen om listtrohet, påverka den slutliga röstsammanräkningen när ledamöter och ersättare tillsätts genom särskilt framräknade jämförelsetal. Regeringen anser därför att det är viktigt att det av den föreslagna regleringen i vallagen framgår hur valmyndigheterna ska gå till väga i händelse av att en personröst lämnas för en person som finns på flera listor. I de fall personrösten avser en person som bara finns på en valsedelstyp för partiet uppkommer inte några problem att avgöra vilken lista som personrösten ska knytas till. Som påpekar är det normalt fallet t.ex. vid val till . Om namnet finns på flera listor för partiet kan det dock uppkomma en osäkerhet i fråga om vilken lista som rösten ska avse när rösterna ska läggas samman i grupper vid sammanräkningen. När det inte av den information som lämnas av väljaren går att avgöra om personrösten ska avse en viss av flera tänkbara listor måste det på ett annat sätt avgöras vilken lista rösten ska få betydelse för när ledamöter och ersättare ska utses. Det finns inte, som i förespråkar, skäl att i dessa situationer bedöma kandidatnamnet som obefintligt och räkna rösten enbart som en partiröst. För att undvika en godtycklig bedömning av vilken lista som ska tillföras rösten kan man, som föreslås i promemorian, i dessa fall låta avgöra. När väljaren inte själv har lagt någon vikt vid vilken lista rösten ska knytas till torde en sådan åtgärd i sig rimligen kunna anses godtagbar för att lösa det uppkomna problemet. Ett alternativ till lottning i dessa specialfall skulle kunna vara att låta upprätta nya valsedelstyper för tillskrivna namn. Detta alternativ skulle i praktiken kunna leda till att ett mycket stort antal nya listtyper behöver upprättas. Det är svårt att bedöma vilka konsekvenser en sådan ordning skulle kunna få, framför allt när det gäller tidsåtgången för att registrera nya listor. Promemorians förslag stöds av en bred majoritet av remissinstanserna. Ingen remissinstans förespråkar att man i stället väljer alternativet att upprätta nya listtyper. pekar på att det är relativt vanligt förekommande att kandidater finns på mer än en valsedel och att en ordning med lottning för att avgöra vilken lista en särskild personröst ska hänföras till kan medföra att rösträkningen försenas. Införandet av ett nytt moment av detta slag i sammanräkningsförfarandet kan leda till att resultatet av den slutliga rösträkningen fördröjs något i förhållande till den ordning som I likhet med och bedömer dock regeringen att en lottningsåtgärd endast kommer att behöva tillgripas i enstaka undantagsfall när det råder osäkerhet i fråga om vilken av flera tänkbara listor en tillskriven personröst ska gälla för och torde normalt kunna hanteras med minst samma effektivitet som registreringen av en ny valsedel. Den föreslagna ordningen med lottning framstår därför som godtagbar och bör enligt regeringen genomföras. för fram lagtekniska synpunkter och menar att den föreslagna bestämmelsen kan orsaka tolkningsproblem. ger den i lagrådsremissen föreslagna bestämmelsen inte besked om vad det där använda uttrycket grupp av valsedlar betyder. Lagrådet anser att det är önskvärt att lagtexten preciseras så att innebörden av den framgår Med anledning av dessa synpunkter vill regeringen inlednings- vis framhålla att den föreslagna bestämmelsen, som har utformats i linje med 14 kap. 2 §, är tillämplig enbart vid beräkningar som görs enligt De situationer som lottningsbestämmelsen kan komma att tilläm- pas vid är alltså uttryckligen begränsade till de fall som regleras i det Bestämmelser om sammanläggning av valsedlar i olika grupper finns i de paragrafer som reglerar hur ledamöter och ersättare utses (9 och 10 §§ och, indirekt genom hänvisningar till dessa paragrafer, 11 § samt genom hänvisningar till 11 § i kapitlets 14–16 §§). lottningsbestämmelsen kan komma att tillämpas i samband med att val- sedlar läggs samman i grupper för att räkna ut gruppernas röstetal när man ska utse kandidater utifrån jämförelsetal. uppfattning att det av lagtexten tydligare bör framgå vilken betydelse uttrycket grupper av valsedlar har i den nya bestämmelsen. Lagrådet ifrågasätter vidare om inte den föreslagna regleringen lämpligen kan bilda ett nytt stycke i 14 kap. 2 § som innehåller en bestämmelse om lottning när det blir lika stora tal vid en beräkning enligt Regeringen konstaterar att lottningsregeln i 14 kap. 2 § är mer generellt utformad än den nu föreslagna regleringen och att en tillämpning Prop. 2017/18:286 kan aktualiseras första gången redan när mandaten fördelas mellan Den kan också aktualiseras när kandidaterna rangordnas sinsemellan vid utseende av ledamöter och ersättare och vid dubbelvalsavveckling eller återföring av mandat. Regeringen föredrar mot den bakgrunden att den nya bestämmelsen om lottning placeras i en egen paragraf. Därigenom markeras att bestämmelsen endast gäller i ett visst specialfall. Sammantaget föreslår regeringen att i de fall då ett parti går fram i ett val med fler än en valsedel och det i ett enskilt fall inte går att avgöra vilken av ett partis listor en tillskriven kandidat ska tillgodoräknas vid sammanräkningen av röster, ska frågan avgöras genom lottning. Regeringens förslag: Lagändringarna träder i kraft . Föreskrifterna i vallagen tillämpas första gången inför och vid valet till 2019. Äldre föreskrifter gäller vid ett omval som hålls på grund av att ett ordinarie val till eller landstings- eller Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens. I promemorian föreslås att ändringarna i vallagen ska träda i kraft den Vidare föreslås inte någon särskild övergångsbestämmelse. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrar sig tillstyrker eller har inga invändningar mot promemorians förslag. Ett antal remissinstanser, däribland , , , , kommun och kommun, anser att tiden är alltför knapp för att nödvändiga anpassningar, i form av bl.a. rekrytering av fler röstmottagare, införskaffande av ny utrustning och ändringar i det valadministrativa it-stödet, ska kunna genomföras till ett omval eller ett extra val som infaller före valet till 2019. Därutöver framförs från några remissinstanser, bl.a. , i och i , att samma förutsättningar bör – så långt som möjligt – gälla såväl vid ordinarie val som vid omval. Flera av remissinstanserna anser därför att de nya föreskrifterna tidigast bör tillämpas första gången vid valet till 2019. Skälen för regeringens förslag: Ändringar i vallagstiftningen bör göras i sådan tid att valadministrationen får tid för nödvändiga anpassningar av it-stöd och utbildningsinsatser och i förekommande fall för att genomföra behövliga upphandlingar. Även väljarna och partierna kan i många fall behöva tid för omställning när nya regler och rutiner för anmälan och deltagande i val införs. Regeringens förslag syftar dels till att stärka väljarnas valhemlighet i samband med röstning i val- och röstningslokaler, dels till att förbättra 2017/18:286 väljarnas möjligheter att lämna en särskild personröst i vissa fall. Det är angelägna reformer som syftar till att stärka förtroendet för valförfarandet liksom för personvalsinslagets praktiska genomslag för många väljare. Det nya kravet på avskärmning vid röstmottagning kräver vissa anpassnings- och utbildningsåtgärder från valmyndigheternas sida, framför allt på den kommunala nivån. Regeringen bedömer att dessa inte kommer att bli mer omfattande än att de nya reglerna bör kunna tillämpas i valet till som, efter beslut från Europeiska unionens råd, kommer att hållas (se Europeiska unionens råds beslut EUT L 129, 25.5.2018, s. 76, jfr 1 kap. 3 § vallagen). När det gäller förslaget om bättre möjligheter att lämna en personröst bedömer regeringen att de nya föreskrifterna ställer krav på utbildnings- och informationsinsatser främst hos de regionala valmyndigheterna och vissa anpassningsåtgärder i det valadministrativa it-stödet. Även dessa åtgärder bör kunna genomföras i sådan tid att de nya föreskrifterna bör kunna tillämpas i valet till 2019. Regeringen anser att den föreslagna reformen bör träda i kraft . Med hänsyn till att riksdagsbehandlingen av regeringens förslag kommer att kunna ske först efter sommaruppehållet bedömer regeringen att lagändringarna kan träda i kraft tidigast . När det gäller behovet av en övergångsbestämmelse kan det inledningsvis noteras att nya regler om snabbare omval trädde i kraft och innebär att ett omval ska hållas så snart det kan ske och senast efter beslut om omval (prop. 2017/18:38 s. 43–48). Vidare har handläggningsreglerna för förenklats i syfte att möjliggöra effektivare handläggningsformer och snabbare beslut. Det kan inte uteslutas att den nya regleringen kan få till följd att ett eventuellt omval efter de allmänna valen 2018 skulle kunna hållas eller . Regeringen instämmer i bl.a. och kommuns bedömning att tiden för anpassningar och utarbetande av t.ex. system för lottningsåtgärder som behöver vidtas av de kommunala valnämnderna och utlandsmyndigheterna inte är tillräcklig, i händelse av att ett omval eller ett extra val skulle behöva genomföras efter valen . Mot den bakgrunden finns det enligt regeringen skäl att ta in en övergångsbestämmelse som innebär att de nya föreskrifterna i vallagen ska tillämpas första gången inför och vid valet till 2019. Genom denna reglering bedömer regeringen att de kommunala valnämnderna och utlandsmyndigheterna ges tillräckligt med tid för att göra de anpassningar och de inköp som förslagen kräver. Som bl.a. och Lagrådet påpekar bör utgångspunkten vara att ett eventuellt omval genomförs enligt samma regler som det ordinarie valet. Enligt Lagrådets mening innebär den föreslagna övergångsordningen i lagrådsremissen ett avsteg från denna utgångspunkt eftersom de nya reglerna kommer att gälla vid ett eventuellt omval till ordinarie val som hålls vid eller efter valet till 2019. Även om ett omval till ordinarie val knappast lär hållas så sent som vid eller val till menar att det är tveksamt om de skäl som anges i lagrådsremissen till stöd för den föreslagna övergångsordningen är tillräckliga för att göra ett avsteg från Som nämns ovan syftar de nya reglerna om snabbare omval till att Prop. 2017/18:286 möjliggöra effektivare handläggningsformer och snabbare beslut om Genom de nya reglerna om snabbare omval bedömer regeringen att sannolikheten är mycket liten för att ett omval till ordinarie val äger rum så sent som vid eller efter valet till 2019. är det av stor betydelse att övergångsregleringen är tydlig och att det säkerställs att samma bestämmelser gäller för hela röstningsförfarandet avseende samtliga val hänförliga till valen 2018. Med hänsyn till detta och mot bakgrund av Lagrådets synpunkter föreslår regeringen att det tas in en övergångsbestämmelse som innebär att äldre föreskrifter ska tillämpas vid ett omval som hålls på grund av att ett ordinarie val till eller landstings- eller kommunfullmäktige upphävts. Ekonomiska och andra konsekvenser Regeringens bedömning: Förslaget medför ökade kostnader genomförande av val, dels med en engångskostnad på 17 000 000 kronor för inköp av material för avskärmning av valsedelställ, dels med tillfälliga tillskott om vid varje kommande val från och med 2019 för att ersätta fler röstmottagare. beslutat om medel för förstärkt skydd för valhemlig- heten i allmänna val. Vidare har regeringen i budgetpropositionen för 2018 beräknat medel för fler röstmottagare för genomförande av val till Det kan inte uteslutas att förslaget att en väljare ska kunna lämna en särskild personröst på en blank eller partimarkerad valsedel för ett parti som registrerat sin partibeteckning och anmält samtliga kandidater kan medföra marginella kostnadsökningar för länsstyrelserna. inom befintliga anslagsramar. Förslagen medför inte kostnadsökningar för enskilda organ. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrar sig