prop · H503118 · 2018-03-14 00:00:00 — Det nya förslaget omfattar en förordning med en centraliserad lösning (Ecris-TCN) för inläggning av identitetsuppgifter, såväl alfanumeriska som biometriska, över dömda tredjelandsmedborgare. Vid sökning i systemet ska medlemsstaterna kunna få träff/ingen träff och en hänvisning till i vilken/vilka medlems- stater det finns information om domar mot den aktuella tredjelands- medborgaren. Den sökande medlemsstaten kan därefter begära att identifierade medlemsstater lämnar ut fullständiga uppgifter om dessa domar genom det existerande Ecris-systemet. Det reviderade direktiv- förslaget omfattar nu endast anpassningar av det existerande Ecris-systemet. Förhandlingarna i rådet avslutades med en allmän inriktning vid rådsmötet den 7–och vidtar trilog- förhandlingar med . Paket om smart gränsförvaltning Förordningen om ett elektroniskt in- och utresesystem för tredjelandsmedborgare (, EES), kompletterat med ett förslag om ändringar i EU:s gränskodex till följd av in- och utresesystemet, trädde i kraft . Systemet ska nu byggas upp och planeras att driftsättas . Genom systemet ska tredjelandsmedborgare som reser in i Schengen för kortare vistelser kontrolleras genom registrering av resenärernas personuppgifter, bl.a. biometrisk data. Systemet syftar till att hantera det ökande antalet gränspassager in och ut ur Schengen genom att ersätta det nuvarande stämplingssystemet i passen. Likaledes syftar systemet till att identifiera personer som överskrider sin rätt till vistelse inom Schengenterritoriet (s.k. overstayers) och att bekämpa säkerhetshot som internationell kriminalitet och terrorism. Europeisk gräns- och kustbevakning Förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning trädde i kraft stegvis –17. Förordningen ger den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) utökade möjligheter att ge stöd till medlemsstaterna i upprätthållandet av EU:s yttre gränser. Även på återvändandeområdet ges byrån utökat mandat. och stöd till Frontex- har bidragit med personal och utrustning till ett tiotal olika Frontex-operationer med syfte att stärka kontrollen av EU:s Tillsammans med svenska har myndigheten också bidragit till Frontex stora operationer i och Förutom gränskontrollverksamhet innehöll operationerna också Myndigheternas bidrag bestod av personal, helikoptrar, flygplan och fartyg. Ändringar i kodex om Schengengränserna och rådet beslutade om en ändring av förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna). systematiska slagningar i relevanta databaser vid en gränskontroll ska vara huvudregel inte bara för tredjelandsmedborgare, utan även för personer med rätt till fri rörlighet. Om det råder tvivel om resehandlingens äkthet eller innehavarens identitet ska dessutom en verifiering ske av åtminstone ett av de biometriska kännetecken som finns lagrade i resehandlingen. presenterade kommissionen ett nytt förslag om ändringar i EU:s gränskodex i de delar som rör tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna. Syftet är att genom förlängda tidsgränser anpassa regelverket till de behov som uppstått under de senaste åren när flera medlemsstater på grund av hot mot den allmänna ordningen eller inre säkerheten vid upprepade tillfällen förlängt den tillfälligt (Se faktapromemoria 2017/18:FPM15). Överläggning med justitieutskottet ägde rum . pågår i rådet. vid inre gräns vid hamnar i polisregionerna Syd och Väst samt vid EU utvärderar återkommande hur medlemsländerna tillämpar Platsbesök ägde rum och 2017. grundval av utvärderingarna väntas få rekommendationer kring vilka åtgärder som ska vidtas för att komma till rätta med de eventuella brister som har uppmärksammats under presenterade kommissionen förslag till tre nya förordningar rörande Schengens informationssystem (SIS) (se faktapromemoria 2016/17:FPM58). Förordningarna rör användning av SIS för gränskontrolländamål, brottsbekämpning och återvändande och syftar till att förbättra och effektivisera det existerande informations- systemet (KOM(2016) 881, 882, 883). Information lämnades till justitieutskottet och i 2017/18:118 juni. Samråd med ägde rum . Överläggning med justitieutskottet hölls . inleddes trilogförhandlingar med . Förordning om ett europeiskt system för reseinformation och inresetillstånd Kommissionen presenterade ett förslag om att inrätta ett europeiskt system för reseinformation och inresetillstånd (ETIAS) för att möjliggöra en obligatorisk förhandskontroll av alla viseringsfria tredjelandsmedborgare innan inresa i Schengenområdet. Kontrollen skulle syfta till att bedöma om den resande ur olika perspektiv skulle kunna utgöra en risk för Schengenområdet. Den information som den resande föreslås lämna elektroniskt vid ansökningstillfället ska bl.a. granskas genom att automatiska sökningar görs i olika EU-databaser, bl.a. Schengens informationssystem (se faktapromemoria 2016/17:FPM33). Förhandlingar om förslaget inleddes i rådsstrukturen och diskussioner med inleddes . Systemet är planerat att driftsättas 2021. Information gavs i justitieutskottet och . Överläggning med utskottet ägde rum . Samråd med ägde rum och . Förordning om den europeiska byrån för operativ förvaltning av storskaliga it-system på området för frihet, säkerhet och rättvisa (eu- ) presenterade kommissionen ett förslag till ny eu-LISA-förordning. Syftet med förslaget är att förbättra byråns funktion samt att säkerställa att dess mandat möter de ökade behoven inom byråns ansvarsområde. Vid rådsmötet den 7–antogs en allmän inriktning om förslaget inför förhandlingarna med och kommissionen. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om för straffrättsligt samarbete – Eurojust (se faktapromemoria 2013/14:FPM1). har förhandlingarna om relationen till den europeiska åklagarmyndigheten avslutats och en översyn av dataskyddsbestämmelserna har ägt rum. Trilogförhandlingar mellan rådet, och kommissionen inleddes . Information lämnades till justitieutskottet . Samråd ägde rum med . Rådsslutsatser om intensifiering av kampen mot olaglig handel med tobaksvaror i EU Kommissionen presenterade en lägesrapport om genomförandet av kommissionens meddelande "Upptrappning av kampen mot cigarettsmuggling och andra former av olaglig handel med tobaks- produkter – en omfattande EU-strategi" (se faktapromemoria 2016/17:FPM95). satser som ett svar på lägesrapporten. Regeringen välkomnade rådsslut- Skr. 2017/18:118 satserna som regeringen ansåg borde kunna bidra till att kampen mot olaglig handel med tobaksvaror kan intensifieras. Överläggning med skatteutskottet ägde rum . Rådsslutsatserna antogs av rådet för rättsliga och inrikes frågor den 7–. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet – Eppo (se faktapromemoria 2013/14:FPM10). Förslaget förhandlades – 2016. Efter att förklarat att man inte kommer att delta i Eppo fastslog rådet frånvaron av den nödvändiga enhällig- heten för att kunna upprätta Eppo. Detta bekräftades av . underrättade 16 medlemsstater , rådet och kommissionen om att de önskade upprätta ett fördjupat sam- arbete om inrättande av Eppo. Vid rådet för rättsliga och inrikes frågor antog de deltagande medlemsstaterna en allmän inriktning om förordningen om inrättande av Eppo. Vid rådet för rättsliga och inrikes frågor antog 20 deltagande medlemsstater förordningen om inrättande av Eppo. deltar inte i det fördjupade samarbetet. Information lämnades till justitieutskottet . Samråd ägde rum med . 28.2.2Förordningen om frysning och förverkande Kommissionen presenterade sitt förslag till förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande (se faktapromemoria 2016/17:FPM60). Intensiva förhandlingar om förslaget pågick . välkomnade förslaget, men bevakade aktivt att förordningen inte skulle komma i konflikt med svenska grundlagsskyddade fri- och rättigheter. Överenskommelse om en allmän inriktning fattades av rådet . Information lämnades till justitieutskottet , . Överläggning hölls med justitieutskottet samt med . Samråd ägde rum med , . Ett straffrättsligt direktiv mot penningtvätt pågår förhandlingar med anledning av kommissionens förslag till direktiv om åtgärder mot penningtvätt på straffrättens område (se faktapromemoria 2016/17:FPM56). Information lämnades till justitieutskottet . Överläggning hölls med justitieutskottet 2017/18:118 och samråd med samma månad. Överenskommelse om en allmän inriktning fattades av rådet . Direktiv om bedrägeri och förfalskningar som rör andra betalningsmedel än kontanter Kommissionen presenterade ett förslag om bekämpning av bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter (se faktapromemoria 2017/18:FPM4). Syftet med förslaget är att uppdatera och komplettera nuvarande regelverk mot bakgrund bl.a. av den tekniska utvecklingen. Direktivet föreslås ersätta rådets rambeslut /413/RIF i dess helhet. Förhandlingarna inleddes i rådsarbetsgrupp . Överläggning med justitieutskottet hölls . antogs och rådets direktiv (EU) 2017/2103 om ändring av rådets rambeslut /757/RIF i syfte att inkludera nya psykoaktiva substanser i definitionen av narkotika och om upphävande av rådets beslut /387/RIF. Direktivet är tillsammans med en ändring i förordningen om att inrätta Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (se avsnitt 34.1) en del av ett lagstiftningspaket för att minska tillgången på nya psykoaktiva ämnen. Inför antagandet hölls samråd med . antogs och rådets direktiv (EU) 2017/541 om bekämpande av terrorism, om ersättande av rådets rambeslut /475/RIF och om ändring av rådets beslut /671/RIF. Direktivet innehåller bl.a. straffrättsliga bestämmelser och bestämmelser om informationsutbyte och stöd till offer för terrorism. Inför antagandet ägde samråd rum med . antogs och rådets direktiv (EU) 2017/1371 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen. Direktivet ersätter konventionen av om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen och protokollen till denna. Inför antagandet ägde samråd rum med . Asyl, invandring, visering och annan politik som rör rörlighet för personer Stora flykting- och migrationsströmmar har satt press på asyl- och mottagningssystemen i ett flertal medlemsstater. Migrationsfrågorna har varit av stor vikt för som bl.a. drivit frågan om att fler medlemsstater måste ta sitt ansvar för en jämnare fördelning av asylsökande inom EU och att säkerställa ett effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant asylsystem som medger beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. En väl fungerande ordning för återvändande är viktig för ett gemensamt europeiskt migrationssystem och regeringen har därför ställt sig bakom de utökade ansträngningar som har presenterats i syfte att verkställa återvändandebeslut och som säkerställer att detta sker med full respekt för grundläggande rättigheter. verkar för en närmare integrering av den externa och den interna dimensionen av EU:s migrationspolitik till förmån för ett långsiktigt hållbart samarbete med tredjeländer. 29.1Reform av det gemensamma europeiska asylsystemet En av kommissionens mest prioriterade frågor har varit förhandlingarna om reformen av det gemensamma asylsystemet som kommissionen presenterade (se faktapromemoria 2015/16:FPM79). I syfte att få till stånd ett hållbart och rättvist asylsystem presenterade kommissionen förslag till revidering av Dublin- och Eurodac- förordningarna och en ny förordning för Europeiska unionens myndighet för asylfrågor. presenterades förslag till ny asylprocedur- förordning, ny skyddsgrundsförordning, revidering av mottagande- direktivet och en förordning om ett EU-gemensamt system för vidarebosättning (se faktapromemoria 2015/16:FPM94, 2015/16:FPM95, 2015/16:FPM96, 2015/16:FPM122, 2015/16:FPM129, 2015/16:FPM130 och 2015/16:FPM131). Förhandlingarna pågår i samtliga sju lagstiftningsförslagen. Längst har förhandlingarna om förslagen till ny förordning för EU:s asylmyndighet och reviderad Eurodacförordning kommit. Under förhandlingarna har verkat för en ökad harmonisering av medlemsstaternas asylsystem och understrukit vikten av att alla medlems- stater delar solidariskt på ansvaret att ta emot människor i behov av skydd. De viktigaste övergripande frågorna för i hela asylpaketet är att det kommer till stånd en rättvis omfördelningsmekanism av asylsökande samt att systemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. Informationstillfällen och överläggning med och samråd med har ägt rum kontinuerligt . 2017/18:118 Krishanteringsverktyget IPCR (Integrated Political Crisis Response) är fortsatt aktiverat för migrationssituationen. Detta innebär en kontinuerlig informationsinsamling som ligger till grund för gemensamma lägesbilder i syfte att effektivisera beslutsfattandet i rådet. IPCR bygger helt på politiska överenskommelser och är inte fördragsfäst. 29.2Asyl-, migrations- och integrationsfonden Asyl-, migrations- och integrationsfonden är en del av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020. Fondens syfte är att bidra till en effektivare hantering av migrationsströmmar inom EU i enlighet med EU:s gemensamma asyl- och migrationspolitik. Budgeten för asyl-, migrations- och integrationsfonden uppgår till för perioden –2020, varav har tilldelats . beslöt regeringen att skulle ansöka om medel för bistånd i nödsituation från fonden med anledning av den stora inströmningen av asylsökande. Kommissionen beslöt att tilldela utöver de som tidigare beviljats. En halvtidsöversyn av genomförande av nationella programmet har påbörjats . En halvtidsutvärderingsrapport lämnades till kommissionen som bl.a. visade att fonden tydligt svarar mot de samhällsbehov som funnits . ska det nationella programmet ses över och eventuellt revideras. Genom den horisontella förordningens ikraftträdande inrättades kommittén för asyl-, migrations- och integrationsfonden och fonden för inre säkerhet. Kommittén har antagit årliga arbetsprogram för den direkta förvaltningen, dvs. den del av fonden som administreras och förvaltas av kommissionen (t.ex. unionsåtgärder och bistånd i nödsituationer). presenterade kommissionen ett förslag om ett nytt, omarbetat blåkortsdirektiv (se faktapromemoria 2015/16:FMP113). Blåkortsdirek- tivet handlar om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i EU för högkvalificerat arbete. Syftet med översynen är att göra EU mer attraktivt för sådan arbetskraft. inleddes trilogförhandlingar med . 29.4.1Koppling mellan viseringspolitik och återtagande Vid rådet för rättsliga och inrikes frågor antogs rådsslutsatser som syftar till att markera den politiska viljan att använda viserings- instrument för att främja återtagande av tredjelandsmedborgare som befinner sig olagligen i EU. Kopplingar mellan viseringsförenklingsavtal och återtagandesamarbete görs liksom vikten av att introducera en koppling mellan återtagande och viseringspolitik i EU:s viseringskodex. Vidare hänvisas till en gradvis och pragmatisk ansats där gemensamma EU insatser inom ramen för EU:s viseringskodex föreslås vidtas mot tredjeland för att förbättra samarbetet på återtagandeområdet. Ett avtal om viseringsförenkling innebär fördelar i samband med utfärdande av korttidsviseringar. Förutom de förenklade rutinerna, bl.a. i form av kortare handläggningstider och lägre krav på dokumentation, är ofta ansökningsavgiften lägre och vissa kategorier är avgiftsbefriade. Förhandlingar angående avtal om viseringsförenklingar pågår med , , , och . I rådets förordning (EG) nr 539/2001 (viseringsförordningen) regleras vilka medborgare från tredjeland som är viseringsfria respektive inte viseringsfria vid inresa i Schengenområdet. Förordningen revideras regelbundet. har EU undertecknat avtal om viseringsfrihet med och . I anslutning till dessa beslut har EU även beslutat om en förstärkt suspenderingsmekanism som syftar till att EU effektivare ska kunna upphäva viseringsfriheten tillfälligt för ett specifikt tredjeland om viseringsfriheten allvarligt skulle missbrukas eller om det aktuella tredjelandet inte samarbetar när det gäller återtagande. Vidare har avtalen med & , , , , & och om undantag från viseringskravet för kortare vistelser ändrats så att definitionen av ”kortare vistelse” i avtalen stämmer överens med gällande regelverk. EU:s viseringskodex (och rådets förordning [EG] nr 810/2009) har varit i kraft och reglerar förfarandet vid utfärdandet av Schengenviseringar. presenterade kommissionen ett förslag till översyn av viseringskodexen samt ett förslag om införande av en rundresevisering. Efter att en överenskommelse med inte visat sig möjlig att uppnå meddelade kommissionen i sitt arbetsprogram att man drar tillbaka förslagen. 2017/18:118 Kommissionen avser återkomma med ett nytt förslag om en reviderad viseringskodex . presenterade kommissionen ett meddelande om en förnyad handlingsplan för återvändande (se faktapromemoria 2016/17:FPM80). I meddelandet konstaterar kommissionen att färre än hälften av besluten om återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt inom EU verkställs och att det krävs ytterligare åtgärder för att väsentligt öka återvändandet. Den förnyade handlingsplanen är i huvudsak en utveckling av redan genomförda eller pågående åtgärder som syftar till att förbättra effektiviteten i EU:s återvändandesystem. Liksom tidigare är fokus på åtgärder för effektivare tillämpning av återvändandedirektivet, främjande av självmant återvändande, ökat informationsutbyte och samarbete mellan medlemsstaterna samt en förstärkt och mer proaktiv roll för Frontex att organisera och samordna och i övrigt bistå medlemsstaterna med återvändandeinsatser. Den förnyade handlingsplanen föreslår också fortsatt dialog med tredjeländer i syfte att få till stånd ett fungerande samarbete om återtagande. I samarbetet utmärks EU:s och medlems- staternas samordnade insatser och kollektiva inflytande, vilket också lyfts fram inom EU:s partnerskapsram med tredjeländer för att hantera de externa aspekterna av migration. I anslutning till den förnyade handlingsplanen presenterade kommissionen även en rekommendation om effektivare tillämpning av återvändandedirektivet (se faktapromemoria 2016/17:FPM80). Rekommendationen innehåller vägledning för hur medlemsstaterna kan effektivisera sina nationella återvändandeförfaranden och öka antalet återvändanden inom ramen för det handlingsutrymme som ges i direktivet. I Europeiska rådets ordförandeslutsatser , som fick stöd av 27 medlemsstater, välkomnade meddelandet från kommissionen om en förnyad handlingsplan för återvändande samt den efterföljande rekommendationen till medlemsstaterna. Kommissionens meddelande och rekommendation behandlades i rådet för rättsliga och inrikes frågor . Inför behandlingen ägde överläggning med socialförsäkringsutskottet och samråd i rum. ingick EU rättsligt icke-bindande överenskommelser om återtagande med och . Den externa dimensionen av I kommissionens arbetsprogram ingick en halvtidsöversyn av Migrationsagendan, vilken presenterades 2015. Partnerskapsramen för EU:s förstärkta samarbete med tredjeländer utgör Migrationsagendans externa dimension (se faktapromemoria 2015/1:FPM112). Halvtidsöversynen fokuserar på migrationen längs den centrala Medelhavsrutten och identifierar fyra områden som centrala för EU:s framtida arbete; 1.förstärka UNHCR:s och IOM:s arbete för att skydda och hjälpa migranter och flyktingar under och efter sjöräddningsaktioner, särskilt avseende personer satta i förvar och sårbara grupper 2.stödja återuppbyggnaden av en fungerande stat i bl.a. genom samarbetsprojekt inom Förvaltningsfonden för nödåtgärder i riktade mot lokal, socioekonomisk verksamhet och värdsamhällen för migranter 3.påskynda samarbetet med IOM avseende det assisterade frivilliga återvändandet och med UNHCR avseende vidarebosättning i syfte att minska antalet strandsatta migranter och flyktingar i och 4.stärka de libyska myndigheternas kapacitet att kontrollera landets södra gräns och intensifiera samarbetet med grannländerna avseende gränshantering. 29.6.1FN:s framtida ramverk om migration och flyktingar har informella dialogprocesser pågått för att förbereda framtagandet av två globala ramverk, ett om migration (Global Compact for Safe, Orderly and Regular Migration) och ett om flyktingsituationer (Global Compact on Refugees). Vid i antog FN:s medlemsstater den s.k. New York- deklarationen för flyktingar och migranter och beslutade att ta fram dessa ramverk. Ramverken förväntas antas och de informella processer som har pågått har förberett formella förhandlingar och konsultationer. EU har bidragit aktivt i dialogerna, bl.a. genom att dela erfarenheter och kunskap som erhållits genom EU:s stöd till flyktingsituationer och genom samarbetet med unionens partnerskaps- länder. Det vägledande dokumentet för EU:s arbete med migration i utvecklingssamarbetet är EU:s reviderade utvecklingspolicy som antogs . drev och fick genomslag i förhandlingarna att texten skulle vara balanserad och inkludera betydelsen av migrationens positiva utvecklingseffekter såväl som att peka på dess utmaningar. Detta perspektiv är väl reflekterat i policyn som bl.a. lyfter betydelsen av reguljär migration som en viktig aspekt och bidragande faktor till hållbar 2017/18:118 ekonomisk utveckling och tillväxt. EU åtar sig att anta en mer koordinerad, holistisk och strukturerad ansats till migration för att på så sätt maximera synergier mellan olika politikområden. Svenska politiska prioriteringar såsom mänskliga rättigheter och skyddsbehov för utsatta migranter lyfts fram, liksom att utvecklingssamarbetet har en viktig roll i att arbeta med grundorsakerna för ofrivillig och irreguljär migration. Remitteringar och diasporans roll nämns med dess potential och koppling till hållbar utveckling. För både den europeiska utvecklingspolitiken och migrations- politiken kommer kopplingen mellan migration och utveckling att fortsätt utgöra en viktig del. 30Grundläggande rättigheter och medborgarskap Ett av EU:s fundament är grundläggande rättigheter. EU har åtagit sig att garantera rättigheterna uttryckta i stadgan om de grundläggande rättigheterna och slå vakt om att stadgan följs i medlemsstaterna. 30.1Reformen av EU:s dataskyddsreglering 30.1.1Dataskyddsförordning för EU:s institutioner regleras behandling av personuppgifter som sker i EU:s institutioner, organ, kontor och byråer av och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar person- uppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (dataskydds- förordning för EU:s institutioner). presenterade kommissionen ett förslag till anpassning av dataskyddsförordningen för EU:s institutioner till den allmänna dataskyddsförordningen (se faktapromemoria 2016/17:FPM64). Syftet är att slutföra inrättandet av ett starkt och sammanhängande dataskyddsramverk inom EU, genom att anpassa den befintliga dataskyddsförordningen för EU:s institutioner till principerna och bestämmelserna i den antagna dataskydds- förordningen. Förslaget har förhandlats i rådsstrukturen och rådet för rättsliga och inrikes frågor (RIF) antog en allmän inriktning. välkomnade rådets allmänna inriktning. Europaparla- mentet antog sin position . Information om frågan lämnades till och . Samråd i ägde rum . Förordningen om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter trädde i kraft (se faktapromemoria 2011/12:FPM117). till att ytterligare harmonisera och effektivisera skyddet av personupp- gifter för att förbättra den inre marknadens funktion och att öka enskildas kontroll över sina personuppgifter. 30.2 EU:s stadga om grundläggande rättigheter Kommissionen lämnade sin årliga rapport om tillämpningen av EU:s stadga för grundläggande rättigheter.