prop · H503188 · 2018-03-20 00:00:00 — I utvecklingsländer spelar svenska utlandsmyndigheter en viktig roll för att bidra till kapacitetsutveckling i linje med Global . Flera av de svenska företag som var med från starten av Global , till exempel och HM, driver projekt i och för att stärka den sociala dialogen. Sida arbetar med arbetsmarknadsfrågor och Global nämns specifikt i Strategin för hållbar ekonomisk Exempel 5: Multidimensionell fattigdomsanalys har arbetat för att bredda fattigdomsbegreppet från enbart Ett exempel på framgångsrikt påverkansarbete i det avseendet är hur Sidas multidimensionella fattigdomsanalys (MDPA)– ett ramverk för landanalys i linje med Agenda 2030–- har diskuterats och fått genomslag i en rad forum, exempelvis det första bilaterala högnivåmötet som ägde rum mellan och MDPA:n användes som en övergripande ansats under de tematiska diskussionerna. Inom temat hållbar ekonomisk utveckling utmynnande HLSC bl.a. i en gemensam handlingsplan för övergripande landanalys och multidimensionell fattigdom, ett arbete Världsbanksgruppens vårmöte och som följs upp kontinuerligt bl.a. i samband med årsmötet. Partnerskapet har redan resulterat i utbyte av metoder, verktyg och erfarenheter, diskussioner om gemensamma landanalyser, tematisk dialog och utbyte av guider inom gender, privata sektorn, fragila stater och miljö. En annan del av detta samarbete är med IFC, där Sida diskuterar både partnerskap och finansiellt stöd till såväl privatsektoranalys för ett specifikt land, som analys av multidimensionella fattigdomseffekter av privata Detta för att öka förståelsen och förstärka utvecklingseffekten av den förväntade mobiliseringen av privat Sida har också ingått i ett ”community of practice” om landanalyser. En första workshop har ägt rum i mellan Sida, , , , , och EIB, och samarbetet kommer att utvecklas vidare. Syftet med samarbetet är att utbyta erfarenheter om landanalys där Sida bidrar med våra erfarenheter av MDPA:n i syfte att hitta synergier med andra organisationers analyser och påverka prioriteringar i operativ verksamhet. MDPA:n har också använts i den internationella dialogen med andra partner. Till exempel presenterades MDPA:n under den förberedande konsultationen inför kring SDG1 (fattigdomsmålet), liksom vid ett årsmöte med nätverket mellan länder som arbetar med multidimensionell syn på fattigdom. 2017/18:188 koordineras av Policy and Human Development Initiative (OPHI), som utvecklar och stödjer analys av fattigdom i alla dess former genom ett så kallat multidimensionellt fattigdomsindex. Ett nära samarbete har utvecklats mellan Sida och OPHI:s ledning, liksom nätverkets medlemsstater och Sida, om landanalys och en normativ dialog om multidimensionell fattigdom har också utvecklats. Diskussioner om multidimensionell fattigdom har också förts med UNDP både på huvudkvartersnivå, kring generellt och statistiska diskussioner kring deras multidimensionella fattigdomsindex, och på landnivå i och . Sida medverkade också i multidimensionell country Review (MDCR) gruppens årliga möte; MDPA ansatsen nämndes vid Sidas medverkan i en panel om ojämlikhet under vårmöten, och i ett rundabordssamtal om inkluderande tillväxt under Världsbanksgruppens årsmöten. Sidas generaldirektör talade även vid ett högnivåmöte om multidimensionell fattigdom under på inbjudan av OPHI. Exempel 6: Stöd till förhandlingar för framtagande av principer för ansvarsfulla investeringar i lantbruk () livsmedelsförsörjning (CFS), är ett forum som möts i och som finansieras gemensamt av de tre Rombaserade FN-organen: (WFP), Internationella jordbruksfonden () och FN:s Livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO). CFS är det centrala forumet för att på global nivå diskutera tryggad livsmedelsförsörjning. CFS är speciellt genom att näringslivet och det civila samhället är representerade och deltar på lika villkor som FN:s medlemsländer. Det är nödvändigt med investeringar i jordbruk, skogsbruk och fiske för att öka produktiviteten, trygga livsmedelsförsörjningen och möta den globala befolkningstillväxten. Det är viktigt att motverka risken för att investeringar får en negativ inverkan på lokalbefolkningen och miljön. Risken ökar när det saknas juridiska system för att säkerställa nyttjanderättigheter till marken eller att det existerande regelverket inte följs. CFS beslutade om Principer för ansvarsfulla investeringar i lantbruk (). Principerna är frivilliga och icke-bindande men utgör ett ramverk som berörda parter kan tillämpa, exempelvis regeringar, privata företag och civilsamhället. Det kan bl.a. gälla vid framtagande av starkare och bättre nationella lagar, för att säkerställa ekonomisk bärkraftighet samt social och miljömässig hållbarhet men också vid påverkans- och utbildningsarbete. bidrog med finansiering för nödvändiga konsultationer med berörda parter så att förhandlingarna kunde slutföras och riktlinjerna antas som planerat. rapporterar medlemmarna till CFS om genomförande av . 2017/18:188 6 Tema jämställdhet och kvinnors roll i Den globala utvecklingen mot jämställdhet går överlag i önskvärd riktning men det är en lång väg kvar. Närmast att nå i mål är jämlik tillgång till grundläggande utbildning. har två tredjedelar av alla utvecklingsländer uppnått jämlik tillgång till . Vissa framsteg har gjorts för att avskaffa diskriminering av kvinnor och flickor i lagstiftning, riktlinjer och i praktiken. Diskriminerande lagstiftning finns dock kvar i många länder inom t.ex. äktenskapslagar, äganderätt och straffrätt. Könsrelaterat våld, barnäktenskap, tvångsäktenskap och kvinnlig könsstympning fortsätter att stå i vägen för kvinnors fulla utnyttjande av mänskliga rättigheter och utveckling. Bristen på jämförbara data är en utmaning, men globalt uppskattar UNFPA att av alla kvinnor har upplevt fysiskt och/eller sexuellt våld. En av fyra flickor i utvecklingsländer blir bortgifta innan de fyllt , vilket kan jämföras med en av tre flickor 1990. Det har även skett en minskning av antalet flickor som gifts bort, där antalet har minskat från mellan 1990 och . Antalet kvinnor och flickor som könsstympas har minskat med sedan 1990- talet. Framstegen är dock inte universella och takten varierar globalt. Jämställdhetsgapet är störst vad gäller jämställt politiskt och ekonomiskt deltagande. Här sker långsamma men noterbara framsteg vad avser politiskt deltagande medan utvecklingen för att förbättra kvinnors ekonomiska deltagande har vänt tillbaka uppgång. Kvinnor på arbetsmarknaden tjänar enligt globala beräkningar i genomsnitt mindre än männen. Andelen kvinnor i avlönat arbete utanför jordbrukssektorn har ökat från 2015. Mödradödligheten i världen har minskat . Trots detta dör en kvinna eller flicka fortfarande på grund av komplikationer vid graviditet eller barnafödande. har det skett bakslag för det globala arbetet för jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, inte minst vad gäller de sexuella och reproduktiva rättigheterna. Ett krympande demokratiskt utrymme, konservativa strömningar och könsstereotypa normer undergräver kvinnors och flickors egenmakt och aktörskap samt kvinnorättsorganisationers och andra civilsamhällesorganisationers möjligheter att bidra till samhällsutvecklingen. 6.2Multilaterala organisationers verksamhet och svenska prioriteringar Inom området jämställdhet och kvinnors roll i utveckling har de tongivande multilaterala organisationerna varit UN Women och UNFPA. kärnstöd till dessa två organisationer har ökat något . SRHR, som är en viktig del av jämställdhetsarbetet, har även varit centralt i organisationerna GFATM, Gavi, WHO och . kärnstöd till dessa hälsobaserade organisationer har sammanlagt ökat . Den feministiska utrikespolitiken har inneburit en höjd profil för arbete för kvinnors och flickors åtnjutande av ekonomiska rättigheter och egenmakt bl.a. genom satsningar inom ramen för det multilaterala utvecklingssamarbetet. var bl.a. drivande bakom att Agenda 2030 och Agenda for Action om utvecklingsfinansiering tillämpar ett integrerat jämställdhetsperspektiv med jämställdhetsmål och indikatorer. är även en av de största givarna till flera multilaterala organisationer som arbetar för jämställdhet. Genom det stora kärnstödet till multilaterala fonder, program och fackorgan har goda möjligheter att påverka organisationernas arbete och resultat. har använt dialoger och styrelseroller i FN och andra internationella forum för att stärka genomslaget för jämställdhet och kvinnors och flickors sexuella och reproduktiva rättigheter (SRHR). Jämställdhet och kvinnors roll i utveckling är ett genomgående tema i svenska organisationsstrategier som styr det multilaterala arbetet. Jämställdhet finns med som en prioriterad tvärgåendefråga i bl.a. organisationsstrategier för Afrikanska (AfDB), Asiatiska (AsDB), Gröna Klimatfonden (GCF), Globala Miljöfonden (GEF), Internationella jordbruksutvecklingsfonden (), , FN:s miljöprogram (), för utbildning, vetenskap och kommunikation (), Världsbanksgruppen, (WFP) och (). Därutöver utgör jämställdhetsarbete kärnverksamhet för samarbete med för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women) och (). Systematiskt multilateralt påverkansarbete inom dessa organisationer i enlighet med strategierna har lett till att för prioriterade mål och områden inom jämställdhet, som kvinnors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, SRHR, frihet från våld, politiskt deltagande, inflytande och egenmakt, ekonomiska rättigheter samt medverkan i fredsprocesser, har inkluderats i organisationers och högnivåforums policydokument, rekommendationer och handlingsplaner. har även drivit igenom att kvinnors rätt till informations- och kommunikationsteknologi (ICT) inkluderats i adekvata FN-rapporter och rekommendationer. har genomgående, trots en hårdnande motvind, fortsatt vara en global aktör och förespråkare för SRHR i såväl ord som handling. Den svenska rösten har hörts men det har varit svårt att få gehör för alla prioriteringar fullt ut. UN Women har ett tredelat mandat – ett normativt mandat som rör jämställdhet och kvinnors egenmakt, ett operativt mandat för att ge stöd till FN:s medlemsländer i genomförandet av det normativa ramverket genom operationell verksamhet på regional och nationell nivå och ett samordnande mandat att leda och samordna FN-systemets jämställdhetsarbete samt främja möjligheterna för ansvarsutkrävande bl.a. genom regelbundna systemomfattande översyner. även en viktig roll i att komplettera och stödja UNFPA:s arbete för SRHR med särskild betoning på rättighetsfrågor i egenskap av sitt har sedan organisationens tillblivelse 2011 hört till de största givarna både vad gäller kärnstöd och i termer av totalt stöd. har särskilt värnat den normativa delen av UN Womens verksamhet och att ett tydligt rättighets- och jämställdhetsperspektiv, som fullt ut respekterar och uppmärksammar kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, präglar organisationens Andra prioriterade områden har varit agendan fred och säkerhet samt jämställdhet i konfliktförebyggande, medling och fredsbyggande, kvinnors representation för deltagande och beslutsprocesser på alla nivåer och inom alla områden och kvinnors ekonomiska egenmakt och tillgång till ekonomiska resurser. Genom UN Women har bidragit till att ett stort antal länder, med en total befolkningsmängd på över en miljard kvinnor och flickor, stärkt sin lagstiftning om våld mot kvinnor och flickor. samarbetar bl.a. med religiösa ledare och mansgrupper för att förändra normer och förebygga våld mot kvinnor. har även bidragit till att stärka UN Women som samordnande aktör för arbetet med jämställdhet och kvinnors egenmakt inom ramen för genomförandet och uppföljningen av Agenda 2030 – både inom FN-systemet och i samarbete med medlemsstater. Bara genomgick över 18 000 FN-anställda genderkursen I Know Gender. även bidragit till att 70 länder integrerat utvecklingsmålen i sina budgetar och institutioner, med ett särskilt fokus på att säkerställa att normer och standarder är kompatibla med genusaspekterna av Agenda 2030. återstår dock vad gäller att se de bredare effekterna i samhällena av detta () arbetar med att genomföra och följa upp det handlingsprogram som antogs i samband med om befolkning och utveckling (International Conference on Population and Development, ICPD) i . UNFPA verkar också för genomförandet av Agenda 2030, med fokus på mål tre om hälsa och mål fem om jämställdhet. UNFPA:s målsättning är universell tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och att främja jämställdhet och reproduktiva rättigheter och minska barn- och mödradödligheten. Fokusområden innefattar bl.a. insatser för att motverka våld mot kvinnor, kvinnlig könsstympning, oönskade och oplanerade graviditeter inklusive tonårsgraviditeter, barnäktenskap, spridning av hiv och aids samt och preventivmedelsrådgivning/distribution, utbildning av barnmorskor. har UNFPA utökat sitt arbete i humanitära kontexter, med fokus på insatser för att stödja kvinnor och flickors tillgång till SRHR och motverka könsrelaterat våld. Organisationen arbetar också med att öka kunskapen om befolkningsfrågor, bl.a. genom att genomföra befolkningsräkningar och samla in befolkningsstatistik, samt i mindre utsträckning med befolkningsfrågornas koppling till miljö och klimat. sig särskilt till kvinnor, flickor och ungdomar, med fokus på utsatta och var UNFPA:s största kärnstödsgivare och näst största givare totalt. Svenska prioriteringar har varit att: 1) stärka dess normativa och operationella rättighetsarbete, med fokus på jämställdhet och sexuella och reproduktiva rättigheter, 2) stärka arbetet för jämställdhet och SRHR i humanitära kriser, och 3) stärka arbetet för minskad mödradödlighet och förekomst av tonårsgraviditeter. har varit extra tydlig i att organisationen måste ansvara och verka för hela sitt mandat och sin agenda i alla länder där UNFPA bedriver verksamhet. Med bl.a. svenskt stöd bidrog UNFPA bl.a. till att förhindra 11,7 miljoner oplanerade graviditeter, 3,7 miljoner osäkra aborter och 29 000 fall av mödradödlighet. Vidare bidrog UNFPA, med stöd, till att 21 miljoner människor har fick tillgång till preventivmedel, att 730 000 kvinnor och flickor fick tillgång till vård efter könsstympning, att 23 miljoner ungdomar fick tillgång till SRHR- service och till utbildningen av 5 200 barnmorskor. situationer bidrog UNFPA till att 11,4 miljoner människor fick tillgång till vård och tjänster för SRHR efter att de utsatts för könsbaserat våld. Även i strategier för samarbete med Världsbanksgruppen är jämställdhet en tydlig prioritering med fokus på bl.a. kvinnors ekonomiska aktörskap och på att genomföra den interna Som aktiv styrelsemedlem i Världsbanksgruppen har bidragit till att jämställdhet är ett av fem prioriterade områden för organisationens fond . Detta innebär åtaganden som att använda könsuppdelad statistik för att förbättra finansiell inkludering, analysera segregation på arbetsmarknaden, förbättra kunskaperna om könsskillnader samt att öka tillgången till mödravård och reproduktiv Världsbanksgruppen har även, med stöd av svensk finansiering, arbetat med ett projekt om lagstiftning och kvinnors Genomförandet av bankens jämställdhetsstrategi i samarbetsländerna är dock ojämnt, och ökad betoning läggs därför från svensk sida på att säkerställa konsekvent genomförande och uppföljning. har drivit på SRHR-frågor i flera hälsobaserade organisationer, främst i Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria (GFATM), Globala Vaccinationsalliansen (Gavi), FN:s (, WHO) och I strategierna för dessa organisationer tas SRHR upp som en svensk prioriterad fråga. I som antogs 2016 har bidragit till tydliga skrivningar om mänskliga rättigheter, SRHR, jämställdhet och nationellt Globala fonden har också systematiskt säkerställt att mänskliga 2017/18:188 rättigheter och jämställdhet finns med i all programmering av nya landinsatser. Av vikt är nu hur resultaten av detta arbete följs upp. har även verkat för köns- och åldersuppdelade data och för att det preventiva arbetet ska fortsätta i oförminskad utsträckning. I samarbetet med Gavi har haft ett särskilt engagemang för Human Papillomavirus vaccinet (HPV), som minskat antalet dödsfall till följd av livmoderhalscancer. hade Gavi introducerat HPV- vaccin i 24 länder, varav 3 länder hade inkluderat vaccinet i sin rutinvaccination. Uppföljning visar att ca 1,1 miljoner flickor ha vaccinerats. I styrelsearbetet i () har verkat för starka hälsosystem, ökad hälsosäkerhet samt tillgång till SRHR. har verkat för att reformera WHO inklusive arbetet med att stärka rättighets- och jämställdhetsperspektivet inom organisationen och stödja WHO:s forskning och normgivande arbete om reproduktiv hälsa. Ett viktigt arbete har skett genom WHO:s forskningsprogram för reproduktiv hälsa för att ta fram evidens såväl vad gäller situationen men även vilka interventioner som fungerar. WHO skulle dock kunna vara ännu tydligare vad gäller att peka på fakta och evidens vad gäller SRHR- situationen i världen. , , WFP och UN Women har bidragit till att stärka kvinnors ekonomiska egenmakt och deras möjlighet till tryggad livsmedelsförsörjning i det gemensamma programmet Accelerated Progress towards Economic Empowerment of Rural Women (RWEE) som nått fler än 30 000 kvinnor i sju utvecklingsländer. Efter att har varit drivande inom (WTO:s) arbetsprogram för det handelsrelaterade biståndet (Aid for Trade) ingår jämställdhetsperspektivet i arbetsprogrammet. on Trade and Development () har med svenskt stöd tagit fram en metod för att göra ex ante analyser av hur handelspolitiska åtgärder påverkar kvinnor. Metoden, som utvecklats i form av en ”trade and gender toolbox”, är det första systematiska verktyg som utvecklats på området. har vidare verkat för att relevanta organisationer på handelsområdet, t.ex. Organisationen for Economic Cooperation and Development (), ska samla in statistik och inkludera jämställdhetsperspektiv i sina analyser, för att därigenom kunna säkerställa att internationell handel och handelspolitik stärker kvinnors ekonomiska egenmakt. 6.3Konkreta exempel på svenskt påverkansarbete Exempel 7: UN Women på landnivå Svenskt kärnstöd och Sidas multibi-stöd till UN Women har gett chans att bidra till såväl normativt globalt arbete som förändring på landnivå inom exempelvis lagstiftning. arbetet har därmed kunnat omsättas i konkreta insatser. Med stöd från Sida har UN Women arbetat med demokratiseringsprocesser, samt för kvinnors representation på såväl nationell som lokal nivå. I har stödet från Sida till UN Women bidragit till att jämställdhet och kvinnors egenmakt är integrerat i alla styrande nationella utvecklingsramverk, däribland regeringens sjuåriga arbetsprogram. Det har resulterat i att tio lagar reviderats i syfte att stärka jämställdheten och kvinnors egenmakt; tillgången till könsuppdelad statistik har ökat; 45 000 lokalt valda representanter till Nationella Kvinnoråd har genomgått genderutbildningar och bidrar till att jämställdhetsintegrera planering, budgetering och beslutsfattande på lokal nivå. lokalval var av kandidaterna kvinnor. Stödet har också möjliggjort att över tvåtusen våldsutsatta kvinnor har fått hjälp, både med skydd och rättsligt bistånd, bara . I har stödet från Sida till UN Women 2014–2016 varit instrumentellt för att bidra till UN Womens verksamhet med inriktning på att stödja kvinnors politiska deltagande, tillgång till rättsväsendet och att jämställdhetsintegrera FN:s arbete i fält. I valet syntes en markant ökning av kvinnlig representation i parlamentet, och den första nationella utvecklingsplanen kunde antas. Exempel 8: SRHR har aktivt verkat för att skapa nya allianser och bryta polariseringen i arbetet för SRHR och har intensifierat sitt SRHR- arbete i takt med att utmaningarna ökat. Detta har inkluderat arbete med de multilaterala organisationer som är mottagare av svenskt kärnstöd (UNFPA, UNWOMEN, , WHO m.fl.). har i dessa sammanhang framhållit SRHR som en hälso-, jämställdhets- och rättighetsfråga och även lyft fram sambanden mellan SRHR och hållbar utveckling för både kvinnor, flickor och hela samhällen. 2017/18:188 har verkat för alliansbyggande inom det multilaterala samarbetet, styrelseroller i FN-organ och andra internationella organisationer samt använt utvecklingssamarbete och dialog som påverkansverktyg, däribland genom att initiera den globala rörelsen #SheDecides. Rörelsen initierades genom She i , som arrangerade tillsammans med , och . Konferensen var ett led i arbetet med att mobilisera och bredda det politiska och finansiella stödet för SRHR och försvara de internationella åtagandena på området och fungerade också som startskottet för en rörelse för kvinnor och flickors fulla tillgång till SRHR. åtog sig vid mötet att bidra med ytterligare till arbetet för globala SRHR. Dessa She-Decides medel har bl.a. fördelats genom UNFPA, WHO och . Exempel 9: Women Business and the (WBL) UD bidrog 2016 med ett särskilt finansiellt stöd till program Women Business and the (WBL), som belyser 189 länders lagstiftning utifrån ett jämställdhetsperspektiv samt dess påverkan på kvinnors möjligheter. WBL redovisar lagstiftning som direkt eller indirekt har inverkan för kvinnor vad gäller deras möjligheter till ekonomisk egenmakt och deltagande på arbetsmarknaden. Rapporten jämför även analyser av och forskning om hur förändringar i lagstiftning och regelverk kan minska diskriminering av kvinnor och utgöra ett instrument för policydiskussion. Detta används för att följa upp och driva på för global jämställdhet. Initiativet bidrar till att förbättra förutsättningarna för kvinnors ekonomiska egenmakt, röst och deltagande i näringslivet. Ett exempel på hur databasen kommer till konkret användning är att de data som finns i WBL kommer att användas för att mäta hur pass väl ett land lyckas med att skapa och införa en icke diskriminerande lagstiftning. Exempel 10: FN i – ny samarbetsmodell för ökat fokus på jämställdhet lanserade svenska ambassaden i ett strategiskt samarbete med FN om jämställdhet, gemensamma resultat och metodutveckling. Ambassaden har samarbetat med olika FN-organ , däribland om barns rättigheter, UNFPA om SRHR, UNDP om reformarbete och lokal demokrati och UNODC om transparens och antikorruption. pågår även ett samarbete med UN Women för kvinnors rättigheter och avtalades samarbete med UN Habitat inom urban utveckling. Från Sidas utgår ett riktat stöd till för kvinnor i byggnadssektorn i . Gemensamt för alla samarbeten är att de har ett tydligt fokus på jämställdhetsarbete, antingen som huvudsyfte eller som en integrerad del. 2017/18:188 7 Tema miljö och klimat Utvecklingen inom miljö- och klimatområdena fortsätter i många avseenden att peka i fel riktning, trots förbättringar av vissa aspekter. Inom flera områden överskrider resursuttaget och föroreningarna de planetära gränserna där klimat och biologisk mångfald tillhör de områden med mest alarmerande situation. Globalt sker och har skett en minskning av såväl utsläpp som halter i stratosfären av ozonförstörande gaser. Den förväntade återhämtningen av ozonlagret till i mitten av århundradet kräver fortsatta åtgärder. Utvecklingsländer i bl.a. , och har gjort stora framsteg för skyddet av landbaserade och ekosystem. Människor på vissa platser i utvecklingsländer går i ökande utsträckning direkt från att vara utan el till att få sin första tillgång till el från förnybara energikällor. har de globala utsläppen av koldioxid ökat med , med en tydlig ökning av halten koldioxid i atmosfären också –2016. Detta leder bl.a. till förändrade ekosystem och en mer frekvent förekomst av extrema väderhändelser. Antalet djur- och växtarter som hotas av utrotning har ökat. Havsförsurning och överexploatering av fiskebestånden ökar och avskogningen fortsätter, om än i långsammare takt, vilket hotar både ekosystemen och försörjningen för miljontals människor. Färskvattenbristen har ökat och påverkar av världens befolkning.