prop · H503283 · 2018-09-04 00:00:00 — Däremot har regeringen i till exempel propositioner gett uttryck för en vilja som inte varit direkt bindande, men som ändå kan ha haft en styrande inverkan. Mot bakgrund av detta har propositioner med mera av betydelse inom området studerats för att få en bild av styrningen genom dessa. 88Eriksson, , Sollén Norrlin, , , , Hur skulle lantbruk drabbas vid en avspärrning?, (SLU 2016), sid. 2. 2014/15:109, sid. 59. 90MSB har på regeringens uppdrag redovisat en nationell förmågebedömning. Syftet har varit att ge ett strategiskt underlag för att inrikta och utveckla samhällsskydd och beredskap. Detta genom att redovisa en nationell bedömning av samhällets förmågor, risker och sårbarheter liksom genomförda åtgärder. MSB, hämtad , . 91Nationell risk- och förmågebedömning 2017, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, (), sid. 4. R I K S R E V I S I O N E N L I V S M E D E L S - O C H L Ä K E M E D E L S F Ö R S Ö R J N I N G Regeringen presenterade en livsmedelsstrategi och hänvisade till den som en plattform utifrån vilken livsmedelspolitiken ska utformas . Det övergripande målet är en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet.92 Regeringen skriver att självförsörjningsgrad har betydelse för vår försörjningsförmåga såväl i kris som vid höjd beredskap och krig. Livsmedelskedjan bör vara robust så att allvarliga påfrestningar och störningar kan hanteras med rimliga konsekvenser för samhället. Regeringen hänvisar också till inriktningspropositionens resonemang om planering för 5–10 dagars stöd till Försvarsmakten93 och skriver ”En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska.”94 När det gäller syftet med livsmedelsstrategin så hänvisade regeringen dock inte till frågan om livsmedelsförsörjning i händelse av en kris. Strategin motiverades framför allt med att den handlade om att utnyttja potentialen i svensk livsmedelsproduktion.95 Handlingsplanen som hör till strategin innehåller ett större antal så kallade strategiska satsningar men ingen av dessa har inriktning på försörjningen av livsmedel i händelse av en kris. Regeringen förklarar detta genom att i inledningen till handlingsplanen skriva att ”beredskaps- och försörjningsfrågor hanteras i huvudsak i det utvecklingsarbete som sker avseende samhällets krisberedskap och totalförsvar.”96 3.2.3 Uttalanden i budgetpropositioner m.m. har i granskningen även studerat regeringens budgetpropositioner för att undersöka hur försörjning av livsmedel i händelse av en kris har behandlats i dessa. har gått igenom budgetpropositionerna för utgiftsområde 23, Areella näringar, jordbruk och livsmedel och utgiftsområde 6, Försvar och samhällets krisberedskap för perioden –2018. I regeringens budgetpropositioner för utgiftsområde 23 har regeringen delvis behandlat livsmedel ur ett säkerhetsperspektiv, men 2016/17:104, sid. 1. 93Regeringen skriver att och har fått i uppdrag att planera för det civila försvaret. Regeringen hänvisar även till scenarier där internationell handel minskar kraftigt . Inhemsk livsmedelsproduktion skulle då få stor betydelse. Därför är det viktigt att jordbruket och livsmedelsproduktionen fungerar under en kris på regional och nationell nivå. 2016/17:104, sid. 1. 2015/16:1 UO 23, sid. 75. 96En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet, Regeringens handlingsplan, , sid. 3. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N främst med inriktning mot frågor som rör livsmedelssäkerhet och livsmedelskontroll, och i betydligt mindre utsträckning själva tillgången till livsmedel i händelse av en kris. Regeringen konstaterar till exempel att säkra livsmedel och dricksvatten är grundläggande förutsättningar för samhällets funktionalitet och för människors hälsa.97 Frågan om tillgång till livsmedel i händelse av en kris har inte haft en framträdande plats, även om den har berörts. Regeringen skriver till exempel att vid kriser är det viktigt att kunna upprätthålla tillgången till dricksvatten och livsmedel, och man anser att det är viktigt att ansvariga aktörer säkerställer detta.98 I budgetpropositionen behandlades frågan om krisberedskap för livsmedels- och dricksvattenförsörjning, och frågan om att ge en samordnande roll uppgavs vara under beredning.99 I sin senaste budgetproposition skriver regeringen att det är angeläget att myndigheterna stärker sitt arbete med civilt försvar inom livsmedelsförsörjningen och att regeringen därför tillför ytterligare resurser inom området. Budgetpropositionerna för utgiftsområde 6 för perioden –2018 behandlar kontinuerligt frågan om robusta samhällsviktiga funktioner mer generellt, snarare än med inriktning på särskilda områden. Frågan om livsmedelsförsörjning har berörts i propositionerna men inte haft någon framträdande plats. Regeringen hänvisar till att tillsammans med och har genomfört projekt med hjälp av 2:4-anslag.101 Efter inriktningsbeslutet tog regeringen i sin budgetproposition upp livsmedel som ett av de sju områden där samhället behöver kunna ge Försvarsmakten stöd.102 3.2.4 Regeringsuppdrag och utredningsuppdrag I utredningen om översyn av ransoneringslagen och prisregleringslagen behandlades frågan om försörjning av bland annat livsmedel, och utredningen pekade bland annat på att det kan finnas risker i försörjningshänseende och att livsmedelsförsörjningen är beroende av andra sektorer.103 Granskningen har 2013/14:1 UO 23, sid. 77. 2015/16:1 UO 23, sid. 79. Vidare har livsmedelsförsörjning som fråga även kontinuerligt behandlats ur ett internationellt perspektiv med inriktning på frågan om fattigdom. 2009/2010:1 UO 23, sid. 55−56. 2017/18:1 UO 23, sid. 56. Regeringen menar att arbete avseende civilt försvar bland annat förmågan att tidigt upptäcka hälsohot bör stärkas och att anslaget bör tillföras , Prop. 2017/18:1 UO 23, sid. 72. 101För att förstärka effekten av samhällets samlade krisberedskap och krishantering anslås särskilda medel genom anslag 2:4 Krisberedskap inom utgiftsområde 6. 2013/14:1 UO 6, sid. 92. 102Regeringen tar även upp att MSB jobbar med frågan för att möjliggöra bedömningen av samhällets förmåga att stödja Försvarsmakten inom livsmedel och sjukvårdsresurser samt övriga fem områden. 2016/17:1 UO 6, sid. 73. 103SOU 2009:69. sid. 49. R I K S R E V I S I O N E N L I V S M E D E L S - O C H L Ä K E M E D E L S F Ö R S Ö R J N I N G därutöver inte funnit att regeringen lämnat något särskilt utredningsuppdrag som direkt har behandlat frågan om försörjning av livsmedel i händelse av en kris. Däremot har regeringen lämnat flera utredningsuppdrag med anknytning till området i stort. Det handlar till exempel om konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdsnäringen,104 om djurskyddslagstiftningens utformning,105 trygg och säker mat,106om en säker dricksvattenförsörjning107 och om ansvar i livsmedelskedjan och livsmedelskontroll.108 Regeringen har lämnat flera olika uppdrag som rör livsmedelsområdet. identifierat två uppdrag med direkt koppling tillgången av livsmedel vid en kris. Det ena är ett samordningsuppdrag till om livsmedelsförsörjning i händelse av kris, och i samband med ändringen i myndighetens instruktion fick det andra, ett uppdrag att bilda samordningsgrupper (se också avsnitt 3.2.6). Utöver detta har inte identifierat något uppdrag med denna inriktning. har emellertid haft andra uppdrag som till exempel handlat om livsmedelskontroll och matsvinn.109 MSB får flera olika uppdrag av regeringen som handlar om krisberedskap ur olika perspektiv. Av en genomgång av ett större antal (cirka 100) av de uppdrag som regeringen har lämnat till MSB framgår att myndigheten inte har fått något uppdrag med direkt inriktning på försörjning av livsmedel vid en kris.110 Däremot finns en indirekt koppling i till exempel uppdraget till MSB och Försvarsmakten om en grundsyn, liksom i regeringens uppdrag till MSB att utveckla förslag till resultatmål. (se ovan i kapitel 2). Vidare har frågan om livsmedelsförsörjning lyfts i försvarsutskottet i samband med motionsyrkanden och utskottet har bland annat hänvisat till genomförda aktiviteter av liksom vikten av samverkan och utveckling av resultatmål.111 104SOU 2014:38, SOU 2015:15. , hämtad , 2016/12/uppdrag-ska-sakra-likvardiga-livsmedelskontroller/. 109Livsmedelsverket, hämtad , . 110MSB, hämtad , . 1112014/15:FöU6, sid. 55. Se även 2013/14:FöU11 och 2010/11:FöU2. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.2.5 Hur ser regleringen inom livsmedelsområdet ut? Lagstiftningen för livsmedelsområdet bygger till stor del på EU-rätt.112 Det grundläggande regelverket utgår från EU:s förordning (EG) nr 178/2002, med allmänna principer och krav om vad som ska införlivas i svensk lagstiftning. I förordningen finns flera bestämmelser med koppling till frågan om att garantera livsmedelssäkerhet, men förordningen innehåller inga krav med inriktning på själva försörjningen med livsmedel i händelse av en kris.113 Livsmedelslagen (2006:804) syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och för konsumenters intressen när det gäller livsmedel.114 Det handlar till exempel om märkning och presentation av livsmedel och bestämmelser som rör livsmedelsanläggningar. Lagen kompletterar de bestämmelser i (EG-bestämmelser) som har samma syfte som lagen och som faller inom lagens tillämpningsområde.115 Livsmedelsförordningen (2006:813) innehåller kompletterande bestämmelser till livsmedelslagen.116 Enligt förordningen får meddela föreskrifter om att livsmedelsanläggningar måste godkännas av behörig kontrollmyndighet.117 får vidare meddela föreskrifter om försiktighetsmått för att förebygga och avhjälpa skadeverkningarna av sabotage eller annan skadegörelse som kan påverka livsmedelsförsörjning.118 Därutöver finns lagar som behandlar sjukdomar och smittskydd, exempelvis epizootilagen119 och zoonoslagen.120 Vidare berörs livsmedelsområdet av ytterligare lagar och förordningar. Lagen (2009:1424) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel kompletterar när det gäller kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel.121 Förordningen (2006:1166) om avgifter för offentlig kontroll av livsmedel och vissa jordbruksprodukter, behandlar avgifter 112Livsmedelsverket, hämtad , rattsliga-rattskallor-och-tolkningsmetoder samt , hämtad , . 113Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet. 1141§ livsmedelslagen (2006:804). 1155 § livsmedelslagen (2006:804). 1161 § livsmedelsförordningen (2006:813). 11712 § livsmedelsförordningen (2006:813). 11816 § livsmedelsförordningen (2006:813). 119Epizootilag (1999:657). 120Zoonoslag (1999:658). Vidare finns lag (2006:806) om provtagning på djur m.m., och lag (2006:807) om kontroll av husdjur m.m. 121§1 Lag (2009:1424) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel. R I K S R E V I S I O N E N L I V S M E D E L S - O C H L Ä K E M E D E L S F Ö R S Ö R J N I N G som ska betalas för att täcka statliga myndigheters och kommuners kostnader för offentlig kontroll.122 Förordningen (2006:812) om offentlig kontroll av livsmedel som importeras från ett tredje land, kompletterar när det gäller att kontrollera efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd.123 Sammantaget innehåller lagar och förordningar inom livsmedelsområdet tydliga avsikter om att bland annat verka för säkra livsmedel, förhindra smittspridning och för att motverka risker för sabotage som kan påverka livsmedelsförsörjning. I lagarna ingår dock inte särskilda krav eller regler som avser försörjningen av livsmedel i händelse av en kris, även om vissa lagar delvis berör frågan och regeringen har gett uttryck för sitt förhållningssätt i vissa propositioner. Avvägningen mellan det allmännas och den enskildes ansvar uttrycks i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor: ”Staten eller en kommun skall ansvara för en räddningsinsats endast om det är motiverat med hänsyn till behovet av ett snabbt ingripande, det hotade intressets vikt, kostnaderna för insatsen och omständigheterna i övrigt”.124 I socialtjänstlagen (2001:453) hänvisas också till kommuners ansvar: ”Varje kommun svarar för inom sitt område, och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver”.125 Vidare står det i lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap att kommuner inom sitt geografiska område, i fråga om extraordinära händelser i fredstid, ska verka för att olika aktörer samverkar, för att de krishanteringsåtgärder som vidtas av olika aktörer samordnas och för att information till allmänheten koordineras.126 Av lagen framgår att kommuner och landsting ska planera för hur de ska hantera extraordinära händelser, och då beakta risk- och sårbarhetsanalyser.127 När det gäller tolkningen av lagstiftningen förklarade regeringen i sin strategi för samhällets säkerhet att utgångspunkten för det offentliga åtagandet är att den enskilde, i form av individer och företag, har ett grundläggande ansvar för att skydda liv och egendom och vidta förebyggande åtgärder. De offentliga åtgärderna får dock en större vikt ju mer krävande och oförutsedd en krissituation är, menar regeringen. I extrema situationer blir statens roll som yttersta garant för 122Förordning (2006:1166) om avgifter för offentlig kontroll av livsmedel och vissa jordbruksprodukter. 123Förordning (2006:812) om offentlig kontroll av livsmedel som importeras från ett tredje land. 1241 kap. 2 § tredje stycket lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. 1252 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). 1262 kap. 7 § lagen (2006:544) om kommuners och landstingsåtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. 1272 kap. 1 § lagen (2006:544) om kommuners och landstingsåtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N människors säkerhet och trygghet särskilt stor.128 I en senare proposition som behandlar svensk krisberedskap menar regeringen att det är först när den enskilde inte klarar sig på egen hand som det allmänna kan bli skyldigt att ingripa. Enskilda individer bör i så stor utsträckning som möjligt vidta egna förberedelser för att kunna tillgodose egna behov av exempelvis vatten, livsmedel och värme. Det kan bli ett allmänt åtagande eller en skyldighet att ingripa först när en person kan ta sitt ansvar.129 Sammantaget lämnar lagstiftningen utrymme för tolkning avseende den närmre innebörden av det offentligas ansvar, som regeringen i propositioner ändå pekar på staten som en yttersta garant för människors säkerhet och trygghet. Detta avsnitt behandlar vilket ansvar myndigheter inom området har, med särskild betoning på frågan om försörjning av livsmedel i händelse av en kris. är förvaltningsmyndighet inom jordbruket, fiskeområdet och därtill knuten landsbygdsutveckling.130 Bland annat ska förebygga spridning av och bekämpa smittor hos djur i människans vård och, för sin del av livsmedelskedjan, verka för säkra livsmedel och konsumenthänsyn.131 hade tidigare ett övergripande ansvar för jordbrukets beredskapsorganisation.132 När beredskapsförordningen upphävdes upphävdes även det utpekade ansvaret för funktionen livsmedelsförsörjning.133 har i enlighet med myndighetens instruktion eller regleringsbrev inte något särskilt ansvar avseende försörjningen av livsmedel i händelse av en kris.134 har dock ett bevakningsansvar i enlighet med krisberedskapsförordningen och myndigheten omfattas av regeringens 2005/06:133, sid. 52. 2013/14:144, sid. 29. Samt i en rapport behandlas delvis frågan. Enligt rapporten behöver det offentligas ansvar för livsmedelsförsörjning tydliggöras; , , , , Förutsättningar för livsmedelsberedskap på nivå; (FOI-R—4109—SE), sid. 52. 130Myndigheten ska verka för en hållbar utveckling och ett gott djurskydd, ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet och en livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna,1 § förordningen (2009:1464) med instruktion för . 1313 § förordningen (2009:1464) med instruktion för . 132Se 3 § förordningen (1994:94) om jordbrukets beredskapsorganisation (upphävd ). 133Beredskapsförordning (1993:242), Livsmedelsförsörjning i ett krisperspektiv, , sid. 3. tidigare arbete med beredskapsplanläggning för livsmedelsförsörjning handlade om omställning av jordbruksproduktion, införande av kriskost, regleringssystem för insatsvaror, personalplanläggning av nyckelpersonal inom lantbruk och livsmedelsindustrin samt ransonering och beredskapslagring. , hämtad , 15cd4eb37c8c56ca.html. 134Förordning (2009:1464) med instruktion för , Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, läst . R I K S R E V I S I O N E N L I V S M E D E L S - O C H L Ä K E M E D E L S F Ö R S Ö R J N I N G uppdrag om att återuppta planering för civilt försvar. I sitt krisberedskapsarbete arbetar även med totalförsvarsplanering och har identifierat försörjningsförmåga, smittskydd, växtskydd och förmågan till krisledning som fyra prioriterade områden.135 () har till uppgift att vara veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan åt myndigheter och enskilda.136 SVA ska bland annat upprätthålla en effektiv vaccinberedskap för smittsamma djursjukdomar och vara nationellt veterinärmedicinskt laboratorium,137 och har även bevakningsansvar i enlighet med krisberedskapsförordningen.138 är förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor och har i uppgift att beakta konsumenternas intresse för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och för bra matvanor. är den myndighet inom livsmedelsområdet som har ett utpekat krisberedskapsansvar för livsmedelsförsörjning i händelse av en kris. Myndigheten har ansvar för nationell samordning av kris- och beredskapsplanering av livsmedelsförsörjningen i leden efter primärproduktion samt ett motsvarande ansvar för dricksvattenförsörjning.139 tilldelades detta ansvar genom en ändring av myndighetens instruktion 2010. 140 Före denna ändring hade regeringen uttryckt en vilja att höja krisberedskapen inom viktiga samhällsområden. Regeringen hänvisade till ett behov av att stärka krisberedskapen vad avser försörjningen av livsmedel och dricksvatten.141 I beredningsarbetet behandlades mål, organisation, ansvarsförhållanden och samarbetsformer vid kortvariga kriser upp . Svårare krissituationer som ger mer långvariga störningar eller direkta hot mot samhället såsom krig behandlades inte.142 Efter att instruktion ändrats gav regeringen myndigheten i uppdrag att utreda och komma med förslag till inrättande och utformning av samverkansgrupper eller råd för samordning av krisberedskapsplanering för 135Jordbruksverkets årsredovisning 2016, sid. 88 samt , hämtad , 15cd4eb37c8c56ca.html. 1361 § förordningen (2009:1394) med instruktion för . 1372 § förordningen (2009:1394) med instruktion för . 138Förordning (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. 1393 § förordningen (2009:1426) med instruktion för . 140Regeringsbeslut 3, , Jo2010/889; Uppdrag om inrättande av samverkansgrupper eller råd för samordning av krisberedskapsplanering av livsmedels- och dricksvattenförsörjning, sid. 2. 141Regeringsbeslut 3, , Jo2010/889; Uppdrag om inrättande av samverkansgrupper eller råd för samordning av krisberedskapsplanering av livsmedels- och dricksvattenförsörjning, sid. 1. 142Rapport från projektarbete om beredskap inom livsmedel och dricksvatten; Styrgrupp BLOD; , sid. 3. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N livsmedels- och dricksvattenförsörjningen.143 Regeringen hänvisade bland annat till behovet av ett tvärsektoriellt perspektiv på krisberedskapen och till att det inte görs några regelbundna och systematiska analyser av risker och sårbarheter när det gäller försörjningsaspekten.144 återkom sedan till regeringen i en rapport där myndigheten föreslog bildandet av en samrådsgrupp för krisberedskapsplanering av livsmedelsförsörjning (SKAL) samt en stödjande gd/vdgrupp.145 Gruppens uppdrag föreslogs bestå av att göra risk- och sårbarhetsanalyser avseende försörjningsledet från tillverkning/import/ införsel fram till butikshyllan; bidra till arbete med krisberedskapsplanering; utvärdera kriser för att sprida goda exempel, tolka nationella resultatmål, långsiktiga strategiska frågor och årlig återrapportering till regeringen.146 har även gått igenom regleringsbreven för för åren 2007–2018. Regeringens uppdrag i regleringsbreven har bland annat handlat om en effektiv kontroll, säkra livsmedel, allergier, bekämpningsmedel och offentliga måltider med mera. I regleringsbreven återfinns inte skrivningar avseende uppdrag eller återrapporteringskrav kopplade till myndighetens samordningsuppdrag för livsmedelsförsörjning i kris. regleringsbrev tog dock upp myndighetens uppdrag avseende civilt försvar, och i regleringsbrevet ingår skrivningar om att myndigheten bland annat ska prioritera planering för stöd åt Försvarsmakten under höjd beredskap avseende kritiska förnödenheter, egendom och tjänster. Med undantag för åren 2007–2009 har det inte heller funnits något specifikt återrapporteringskrav rörande krisberedskapsförmåga. Sammantaget framgår att utöver den rapportering som sker som en följd av att myndighetens samordningsuppdrag ingår i myndighetens instruktion, så har regeringen inte i regleringsbreven lämnat något ytterligare uppdrag eller återrapporteringskrav med anledning av myndighetens samordningsansvar för livsmedelsförsörjningen vid kris. Frågor eller återrapporteringskrav rörande krisberedskap generellt har förekommit i begränsad omfattning. 143I regeringens beslut hänvisades till befintliga samverkansformer inom drickvattenområdet (SAMVA) och till projektgruppen, som föreslog att i samordningsansvar skulle ingå att identifiera centrala aktörer och bilda nätverk för samråd, analys och planering; att övervaka att risk- och sårbarhetsanalyser genomförs med fokus på livsmedels- och dricksvattenförsörjning. Regeringen skrev att i ett senare skede bör även ingå att identifiera lämpliga åtgärder för krisberedskapen samt bedöma behov av formaliserad samverkan, Se Regeringsbeslut 3, , Jo2010/889; Uppdrag om inrättande av samverkansgrupper eller råd för samordning av krisberedkapsplanering av livsmedels- och dricksvattenförsörjning, sid. 2. 144Regeringsbeslut 3, , Jo2010/889; Uppdrag om inrättande av samverkansgrupper eller råd för samordning av krisberedskapsplanering av livsmedels- och dricksvattenförsörjning, sid. 2. 145Se även avsnitt 3.2.4. 146Inrättande av samrådsgrupper för samordning av krisberedskapsplanering av livsmedels- och dricksvattenförsörjning, Dnr 1345/2010, Saknr 0022, (), sid. 14–16. R I K S R E V I S I O N E N L I V S M E D E L S - O C H L Ä K E M E D E L S F Ö R S Ö R J N I N G 3.3 Sammanfattande iakttagelser och analys I likhet med andra försörjningsområden bygger livsmedelskedjan på ett samspel mellan olika aktörer och samhällsfunktioner, vilket också gör att den är sårbar. Det finns inte några formellt fastställda mål eller krav på förmåga till livsmedelsförsörjning som berörda parter ska leva upp till i händelse av en kris. Frågan om försörjning av livsmedel i händelse av en kris har heller inte haft en framträdande plats i regeringens propositioner eller i lagstiftningen.