prop · H50399 · 2018-04-16 00:00:00 — Internationella Finansieringsbolaget (IFC) är Världsbanksgruppens institution för utveckling av den privata sektorn. IFC främjar hållbar ekonomisk tillväxt i utvecklingsländer genom att stödja den privata sektorn med finansiering och rådgivning. ska bidra till genomförandet av de globala målen och genom att bistå länder med rådgivning och finansiering. Detta kräver en omfattande finansiering, varför behöver upprätthålla stora utlåningsvolymer. föreslår därför en kapitalhöjning om totalt ca 156,67 miljarder US- dollar, varav utgör inbetalt kapital och garantikapital. IFC har en kompletterande roll till och ska kraftigt öka andelen investeringar i konfliktdrabbade länder, där behoven av genomförandet av de globala målen är som störst. IFC föreslår en kapitalhöjning för att finansiera genomförandet av den nya strategin och för att stödja genomförandet av de globala målen och . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Internationella återuppbyggnads- och (), vilket innebär att –2025 från anslaget 1:1 Biståndsverksamhet ska betala in högst 1 till . Regeringen bör vidare bemyndigas att ställa ut statliga garantier till som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 3 891 182 446,7 US- dollar. Regeringen föreslår även att godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Internationella Finansieringsbolaget (IFC), vilket innebär att –2025 från anslaget 1:1 Biståndsverksamhet ska betala in högst till IFC. 1:2 (Sida) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 (Sida) ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den del av kostnaderna vid utlandsmyndigheterna som Sida svarar för påverkas av den svenska kronans växelkurs gentemot andra valutor. Med de slutliga beräkningarna av valutakursförändringarna som grund bedöms den del av kostnaderna vid utlandsmyndigheterna som Sida svarar för att bli högre än vad som tidigare beräknats. I budgetpropositionen ökades anslaget med för att justera för valutakursutvecklingen samt för den högre kostnadsutvecklingen för lokaler som präglar de länder och orter där Sida har fältnärvaro (prop. 2016/17:1 utg.omr. 7 avsnitt 2.7.2, bet. 2016/17:UU2, rskr. 2016/17:95). Denna ökning var avsedd att gälla permanent, vilket innebär att en justering behöver göras av anslaget . Inklusive pris- och löneomräkning innebär det en ökning med . Regeringen anser därför att anslaget 1:2 (Sida) bör ökas med . 1:2 Ersättningar och bostadskostnader I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 8 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med 4 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för stöd till asylsökande och övriga kategorier som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., statsbidrag till kommuner och landsting samt boende för asylsökande. Utgifterna på anslaget beräknas bli högre än vad som antogs i budgetpropositionen . Det beror i huvudsak på det tidigare ersättningssystemet för mottagandet av ensamkommande barn och unga. Kommunerna hade möjlighet att ansöka om ersättning för tidigare kostnader enligt detta system t.o.m. . De ansökningar om ersättning för mottagande av ensamkommande asylsökande barn och unga som kommit in från kommunerna uppgår till högre belopp än beräknat, varför ytterligare medel behöver tillföras anslaget. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för statsbidrag till internationella organisationer inom migrationsområdet. Det inbegriper bl.a. kärnstöd till (). Regeringen bedömer att kärnstöd till IOM bör utökas med för att tillgodose de behov som finns. Regeringen anser därför att anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder bör ökas med . bistånd minskas med mot- 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för offentligt biträde och tolk i ärenden enligt utlänningslagen (2005:716) eller enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Utgifterna för offentliga biträden bedöms bli högre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Det beror främst på att andelen ärenden som kräver biträde har ökat. Vidare har ett underskott uppstått till följd av att anslaget 2017, utöver utnyttjad anslagskredit, överskreds med . Regeringen anser därför att anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden bör ökas med . 1:9 Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m.fl. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:9 Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m.fl. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för statsbidrag till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m.fl. Handläggningstiderna för ensamkommande barn och unga är fortsatt långa. För att stärka kommunernas möjlighet att låta ensamkommande unga som fyllt och som fortfarande har möjlighet att få stanna i att bo kvar i den kommun där de vistas bör det tillfälliga kommunbidraget ökas. Regeringen avser också att göra vissa justeringar i hur medlen fördelas. Regeringen anser därför att anslaget 1:9 Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m.fl. bör ökas med . 5.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 26 . Regeringens förslag: Anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna ökas med 1 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för det särskilda statsbidraget till landstingen för deras kostnader för läkemedelsförmånerna. Staten har ersatt landstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånerna genom ett särskilt statsbidrag. som staten och landstingen ingått om statens bidrag till kostnader för läkemedelsförmåner m.m. innebär att kostnaderna uppgår till ett högre belopp än vad som tidigare beräknats. Bidraget för läkemedelsförmånerna bedöms därför inte rymmas inom anvisat anslag. Regeringen anser därför att anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna bör ökas med 1 . 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 7 . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för bidrag och statsbidrag m.m. inom folkhälsa och sjukvård. Tillgänglighet och rimliga väntetider är en utmaning för hälso- och sjukvården. En åldrande befolkning och stora pensionsavgångar innebär på många håll i vården en ansträngd personalsituation. För att förstärka regeringens pågående satsningar för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården bör ytterligare medel tillföras. Regeringen bedömer att behöver tillföras anslaget för att möjliggöra anställningar av vårdpersonal inom bristkompetenser som är intresserade av att arbeta vidare efter . Vidare bedöms behöva tillföras för att förbättra tillgängligheten i hälso- och sjukvården och korta köerna. Medlen kan användas av landstingen för bl.a. förstärkning , mobila team i primärvården för en snabbare vård nära medborgaren samt genom att vårdens personal används så att alla kompentenser tas till vara, t.ex. i form av multidisciplinära vårdteam. Sammantaget bör därmed anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med . 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för att genom riktade insatser ge bättre förutsättningar för en ökad bemanning och kvalitet i omsorgen. Med hjälp av välfärdsteknik som t.ex. mobila larm eller applikationer på mobiler och surfplattor som påminner eller ger stöd, kan personer med funktionsnedsättning och äldre personer vara mer delaktiga, mer självständiga och uppnå högre livskvalitet. Välfärdsteknik kan även bidra till bättre arbetsmiljö för kvinnor och män som arbetar inom verksamheter. För att bättre ta till vara de möjligheter som ökad användning av välfärdsteknik kan innebära behöver investeringstakten i välfärdsteknik öka. Regeringen anser därför att ett riktat statsbidrag till kommunsektorn på bör ges för investeringar i välfärdsteknik i omsorgen. trädde den nya lagen (2017:612) om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård i kraft. Den syftar till att främja en god vård och omsorg för enskilda som efter utskrivning från sluten vård behöver fortsatta insatser från vård och omsorg. I budgetpropositionen ökades anslaget med för praktiskt stöd i kommunerna med att införa metoder och arbetssätt för bättre samverkan och ökad trygghet i hemmet (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9 avsnitt 6.7.5, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Regeringen bedömer att ytterligare bör tillföras anslaget för att bidra till ökad kunskap om lagstiftningen och de verktyg som finns för en välfungerande samverkan. Detta har lyfts fram som framgångsfaktorer för samverkan, bl.a. i en utvärderingsrapport från (2017/18:RFR5). Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet bör ökas med . 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för bidrag för att stimulera utvecklingen av socialt arbete samt för vissa administrativa utgifter kopplade till bidragsgivningen. De många initiativen inom #metoo har riktat uppmärksamheten mot förekomsten av sexuella trakasserier, våld och kränkande behandling inom flera sektorer och branscher i samhället. Regeringen anser att ytterligare insatser är nödvändiga för att stärka det förebyggande och kompetenshöjande arbetet. Att utveckla våldsförebyggande insatser utgör en angelägen del av regeringens nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. har en viktig roll i detta arbete. Regeringen anser därför att utbildningsinsatser bör genomföras för att öka kunskapen och beredskapen inom i syfte att motverka våldsproblematik. För detta ändamål bör ytterligare tillföras anslaget. För att delvis finansiera ökningarna av anslagen 1:5 Domstolar och 1:12 Rättsliga biträden m.m. under utgiftsområde 4 Rättsväsendet minskas anslaget med . Sammantaget bör därmed anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ökas med . 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2019–2021. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2019–2022. Skälen för regeringens förslag: Den forskning som för hälsa, arbetsliv och välfärd finansierar ges vanligen i form av flerårigt stöd. För att möjliggöra beslut om forskningsmedel för en period behöver bemyndigandet förlängas med , dvs. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2019–2022. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 8:1 Skälen för regeringens förslag: ansvarar för att pröva och utfärda legitimationer för personal inom olika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvårdsområdet. I uppdraget ingår att pröva och bedöma sökande med utbildning från EU- och EES-länder samt utanför EU/EES. En viktig del i arbetet med att ta tillvara den kompetens som finns i är möjligheterna för personer med utländsk utbildning att få sin utbildning bedömd på ett korrekt sätt. Regeringen har tidigare tillfört permanenta medel till anslaget för att effektivisera handläggningen av legitimationer för hälso- och sjukvårdsutbildad personal. har handläggningstiderna kortats betydligt, men antalet utfärdade legitimationer bedöms kunna öka ytterligare. Förutsättningarna för kortare handläggningstider och en ökad genomströmning kan förbättras genom att ytterligare medel tillförs anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 8:1 bör ökas med . 8:2 Inspektionen för vård och omsorg I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 8:2 Inspektionen för vård och omsorg ökas med . Skälen för regeringens förslag: direktiv (EU) 2016/1148 av om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen, det s.k. NIS-direktivet, i svensk rätt har regeringen beslutat propositionen Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster (prop. 2017/18:205). Regeringen avser att utse Inspektionen för vård och omsorg till tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvårdssektorn. Regeringen anser därför att anslaget 8:2 Inspektionen för vård och omsorg bör ökas med . 5.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för ersättningar inom det statliga personskadeskyddet enligt socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagstiftning. Anslaget används också för utgifter för krigsskadeersättning till sjömän enligt socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagstiftning. Anslaget används dessutom för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. De prognostiserade kostnaderna för det lagstadgade statliga personskadeskyddet bedöms bli högre än vad som tidigare beräknats, varför ytterligare medel behöver tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 8 . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att delvis finansiera det nya anslaget 1:19 Statens servicecenter under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning bör anslaget 2:1 minskas med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. 5.11Utgiftsområde 11 Ekonomisk 2018 tillfördes medel för insatser för föräldra- I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att delvis finansiera det nya anslaget 1:19 Statens servicecenter under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning bör anslaget 2:1 minskas med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. 5.12Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Etableringsåtgärder ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för åtgärder för att främja etablering i arbets- och samhällslivet samt för statsbidrag till kommuner för detta ändamål. Längre perioder av föräldraledighet riskerar att försena etableringen i arbets- och samhällslivet. För att underlätta för nyanlända och asylsökande att komma in på arbetsmarknaden eller återgå i arbete är det viktigt att de under föräldraledigheten ges möjlighet att fortsätta utveckla sina kunskaper i bl.a. svenska och att delta i sammanhang som kan stärka deras sociala nätverk. Efter förslag i budgetpropositionen för lediga (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13 avsnitt 3.6.1, bet. 2017/18:AU1, rskr. 2017/18:110). Behovet av olika slags insatser, t.ex. uppsökande verksamhet, är dock fortsatt stort. Regeringen anser därför att anslaget 1:1 Etableringsåtgärder bör ökas med . 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2019. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2019. Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i budgetpropositionen tillfördes anslaget för att stärka det regionala och lokala arbetet mot diskriminering (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13 avsnitt 4.7.2, bet. 2017/18:AU1, rskr. 2017/18:109). Vid framtagandet av förslaget till det bemyndigande som finns har dessa medel inte beaktats, nödvändigt för att ge de bidragsmottagande organisationerna en ökad förutsägbarhet när det gäller vilka bidrag de kan räkna med nästkommande år. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2019. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för särskilda jämställdhetsåtgärder och för utgifter för statsbidrag för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. De ideella kvinno- och tjejjourerna utför ett betydelsefullt arbete med att ge stöd och skydd till kvinnor som har utsatts för våld. Regeringen bedömer att det finns fortsatt behov vid kvinno- och tjejjourerna av att utveckla arbetet. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . är det viktigt att bevaka att stödet inte undergräver det kommunala ansvaret för stöd till våldsutsatta. De många initiativen inom #metoo har riktat uppmärksamheten mot förekomsten av sexuella trakasserier, våld och kränkande behandling inom flera sektorer och branscher i samhället. Regeringen anser att ytterligare insatser är nödvändiga för att stärka det förebyggande och kompetenshöjande arbetet. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har i uppdrag att genomföra informationsinsatser på flera språk när det gäller jämställdhet och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter riktade till nyanlända och andra ungdomar. Informations- och utbildningsinsatserna bedrivs bl.a. utifrån den digitala plattformen . För att ytterligare utveckla detta arbete anser regeringen att anslaget bör ökas med . 5.13Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 8 . Skälen för regeringens förslag: Regeringen avser att lämna ett uppdrag till Arbetsförmedlingen och att samverka för att få fler arbetssökande att övergå till utbildning. För genomförandet av uppdraget behöver Arbetsförmedlingen tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader bör ökas med . 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 13 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 8 2019–2028. Regeringens förslag: Anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ökas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2019–2028. Anslaget 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar minskas med . Skälen för regeringens förslag: Antalet extratjänster har ökat i större utsträckning än bedömningen i samband med budgetpropositionen , vilket medför behov av att ytterligare medel tillförs anslaget. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . För att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden och ge dem erfarenheter och kontakter inför det kommande arbetslivet bör fler unga kunna erbjudas sommarjobb, t.ex. inom äldreomsorgen och förskolan. Kommunernas möjligheter att ordna sommarjobb till ungdomar bör ökas . Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar minskas med . Minskningen förväntas inte få några konsekvenser för den verksamhet som finansieras från anslaget eftersom antalet nystartsjobb inte bedöms nå upp till den omfattning som tidigare beräknats. Det ökade antalet extratjänster medför behov av fler beslut om ekonomiska åtaganden för kommande budgetår, varför bemyndigandet behöver ökas med 1 . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2019–2028. 1:13 Lån till körkort (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden har inte lämnats . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:13 Lån till körkort ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i budgetpropositionen fördes ett nytt anslag för lån till körkort upp på statens budget. Anslaget får användas för utgifter för lån till körkort för vissa personer. Arbetet pågår med införandet av statliga lån för körkortsutbildning. Besluten om lån till körkort kan löpa över än det budgetår då beslut om lån fattas och medföra utbetalningar under kommande budgetår. Ett bemyndigande behövs därmed för anslaget. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:13 Lån till körkort ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 ökas med . Anslaget 2:1 får även användas för utgifter för bidrag till myndigheter samt statsbidrag till arbetsmarknadens parter för metodutveckling av myndighetsgemensam kontroll. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för förvaltningsutgifter samt för utgifter för statsbidrag till de centrala arbetstagarorganisationerna för den regionala skyddsombudsverksamheten. De många initiativen inom #metoo har riktat uppmärksamheten mot förekomsten av sexuella trakasserier, våld och kränkande behandling inom flera sektorer och branscher i samhället. Regeringen anser att ytterligare insatser är nödvändiga för att stärka det förebyggande och kompetenshöjande arbetet. Arbetet med att förebygga sexuella trakasserier i arbetslivet är ett område som behöver stärkas, bl.a. genom informations- och utbildningsinsatser med stöd till arbetsgivare. Det är också viktigt att stärka den verksamhet som bedrivs av de regionala skyddsombuden. Regeringen anser därför att anslaget 2:1 bör ökas med . Regeringen har uppdragit åt Arbetsförmedlingen, , , , , , och att utveckla ändamålsenliga och effektiva metoder för myndighetsgemensam kontroll för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet.