prop · H60321 · 2018-12-07 00:00:00 — För lärosätena görs prisomräkningen på ett sätt som kan innebära att drivkrafter för effektivisering varierar mellan lärosäten samt att köpkraften på den lokala hyresmarknaden stärks för vissa, medan den försvagas för andra. Om kopplingen mellan anslagsomräkning och marknadsprisutveckling brister uppfylls inte syftet med omräkningen vilket innebär en risk för att riktlinjerna för den statliga fastighetsförvaltningen förlorar sin legitimitet. bör regeringen därför överväga att utreda om den samlade prisomräkningen är ändamålsenlig och effektiv för staten som helhet. Akademiska Hus kan stärka incitamenten för att sänka kostnader bedömning är att Akademiska Hus överlag arbetar för att möta de krav som ställdes genom riksdagsbeslut om bolagets preciserade inriktning, mål och ansvar. Eventuella effekter av det arbetet har inte varit föremål för granskningen. Akademiska Hus har enligt arbetat för att hyresprinciperna ska beakta och synliggöra den varierande risken i fastighetsportföljen. Hyresmodellen vid nyinvesteringar har reviderats och en central del i revideringen är att bolaget har gått över till att använda en bruten kalkylränta vid större nyinvesteringar, vilket synliggör restvärdesrisken. Det kan ge drivkrafter att sänka både risken och kostnaden. Akademiska Hus arbetar regelbundet för följsamhet mot marknaden genom avstämningar av kalkylränta och avkastningskrav i hyresmodellen vid ny-, till- och ombyggnation. För ökad transparens i hyressättningen vid ny-, till- och ombyggnation har Akademiska Hus kommunicerat de övergripande förändringarna i den reviderade hyresmodellen till kunderna. En majoritet av de lärosäten som är kunder hos bolaget anger också att det är tydligt vad som påverkar hyran, när de gör ny-, till- eller ombyggnationer tillsammans med bolaget. Akademiska Hus arbetar för sänkta kostnader för såväl lärosätena som för bolaget. Det sker främst genom hållbarhetsarbete, men också genom att bolaget arbetar för att bli en mer aktiv part i samarbetet med lärosätena. Akademiska Hus har infört ett internt verktyg som kan ge förutsättningar för mer kostnadseffektiv nybyggnation. Rollen som en mer aktiv part är inte helt förankrad hos lärosätena och menar därför att det kvarstår arbete för att uppnå incitament för sänkta kostnader som är gemensamma för bolaget och lärosätena. Lärosätena och Akademiska Hus tar enligt ofta ett gemensamt helhetsansvar för en långsiktig utveckling av universitets- och högskoleområden R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G och som granskats har bolaget arbetat aktivt för en förbättrad kundrelation. Ytterligare arbete med kundrelationen är nödvändigt på grund av att den efterutdelning som stämman beslutade om 2015 innebar en omfattande kritik från flera lärosätesföreträdare och ledde till försämrade förutsättningar för en affärsmässig relation till lärosätena. Lärosätenas behov av speciallokaler och utvecklingen av sammanhållna campus medför begränsningar av möjligheten till konkurrens. Det finns också enligt en motsättning i att Akademiska Hus ska agera i enlighet med aktiebolagslagen som bolaget förväntas ta aktivt ansvar för att förbättra konkurrensen genom att sälja mark inom kärnbeståndet. lämnar följande rekommendationer: •På de lärosäten som saknar en aktuell lokalförsörjningsplan bör styrelsen besluta om en sådan. Genom att styrelsen beslutar om lokalförsörjningsplanen får den möjlighet till insyn i lokalförsörjningen och kan ta ansvar för att uppgifterna fullgörs. •Lärosätena bör säkerställa att en systematisk uppföljning av lokalanvändningen görs kontinuerligt av samtliga hyrda ytor. En förbättrad uppföljning möjliggör för lärosätenas olika delar att stödja varandra för en fortsatt effektivisering av lokalnyttjandet. Systematisk uppföljning av resursnyttjandet är en förutsättning för en affärsmässig relation till hyresvärdarna och för att kunna ta fullt ansvar för effektiviteten. •Akademiska bör ytterligare förstärka sitt arbete med att skapa gemensamma incitament för sänkta kostnader för bolaget och lärosätena. 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.1 Bakgrund och motiv till granskning beslutade att genomföra den så kallade lokalförsörjningsreformen. Reformen syftade till att uppnå ett effektiviserat resursutnyttjande på de statliga myndigheterna och en effektiviserad fastighets- och förmögenhetsförvaltning för staten som helhet.1 Med reformen skulle relationen mellan fastighetsägare och hyresgäst bli mer affärsmässig.2 Därför avvecklades myndigheten , medan statligt ägda bolag grundades för att förvalta statens fastigheter. Bolagen skulle ge en avkastning jämförbar med den som uppnås hos privatägda fastighetsförvaltande bolag. Staten som hyresgäst förväntades åta sig att betala marknadsmässig hyra även för specialutformade lokaler, så kallade ändamålsfastigheter.3 övergick den statliga styrningen av myndigheter till mål- och resultatstyrning. Med den nya styrmodellen skulle de statliga myndigheterna själva välja hur resurser skulle fördelas inom verksamheten, för att dess mål skulle uppnås på ett effektivt sätt. De statliga myndigheterna skulle därmed ta ett helhetsansvar för verksamhetens kostnader, inklusive lokalkostnader, och ansvara för sin egen lokalförsörjning i stället för att bli försörjda med lokaler av Byggnadsstyrelsen.4 1.1.1 Motiv till granskning En tidigare utredning visar att statliga myndigheter har gett lokalkostnader för låg prioritet och kan effektivisera såväl lokalanvändning som arbetet med hyresförhandlingar.5 Lärosätena hade i lokalkostnader under 20166 och deras hyreskostnader utgjorde av de totala hyreskostnaderna hos statliga myndigheter under 2013.7 tidigare granskningar av lärosäten har pekat på att det har förekommit ineffektivt resursutnyttjande, brister i uppföljning av resursanvändning och bristande konkretisering av verksamhetsmål.8 Dessa iakttagelser motiverar att granska om lärosätena har ett 1991/92:44 sid 9-10, bet. 1991/92:FIU08, protokoll 1991/92:48. 1997/98:137, bet. 1997/98:FIU25 (yttrande 1997/98:UbU7). 1997/98:137, bet. 1997/98:FIU25, protokoll 1997/98:115. 1991/92:44 sid 4 och 14, bet. 1991/92:FIU08, protokoll 1991/92:48. 1991/92:44, bet. 1991/92:FIU08, protokoll 1991/92:48. 6Se kapitel 2 i denna rapport. 7Ekonomistyrningsverket (2014). 8Riksrevisionen (2012). R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G effektivt och ändamålsenligt lokalförsörjningsarbete, både i fråga om effektiv lokalanvändning och i fråga om hur arbetet bedrivs. är det statligt helägda bolag som har i uppdrag att tillhandahålla lokaler för lärosäten och som också har en majoritet av marknadsandelarna. beslutade om ett preciserat uppdrag för bolaget, ett beslut som togs bland annat mot bakgrund av att bolagets roll, ansvar och hyressättningsprinciper enligt regeringen hade uppfattats som oklara. Enligt den tidigare bolagsordningen skulle Akademiska Hus ”äga och förvalta fast egendom och bedriva byggnadsverksamhet och byggadministration samt idka härmed förenlig verksamhet, som att äga och förvalta lös egendom.”9 framgår det av bolagsordningen att Akademiska Hus ska äga, utveckla och förvalta fastigheter för universitet och högskolor med huvudfokus på utbildnings- och forskningsverksamhet, bedriva därmed förenlig verksamhet och verka för en långsiktigt hållbar utveckling av universitets- och högskoleområden. Efter preciseringen framgår också att Akademiska Hus ska arbeta med krav på affärsmässighet och marknadsmässig avkastning genom hyressättning som beaktar verksamhetens risk.10 bedömer att det , efter beslut om Akademiska Hus uppdrag, finns möjligheter att granska genomförandet av bolagets preciserade uppdrag. Eftersom effekterna i flera fall inte kan förväntas infalla på kort sikt, ligger fokus för granskningen på hur Akademiska Hus har genomfört det preciserade uppdraget –2017. 1.2 Omfattning, syfte och frågeställningar Granskningen omfattar effektiviteten i lokalförsörjning på 33 statligt finansierade universitet och högskolor. Granskningen omfattar även det statligt ägda bolaget arbete med att tillhandahålla undervisnings- och forskningslokaler till lärosätena, samt regeringens styrning av lärosätena. Huvudsakligt fokus ligger –2017. Syftet med granskningen är att bedöma om lärosätenas lokalförsörjning är effektiv och ändamålsenlig inom ramen för de riktlinjer för statlig fastighetsförvaltning som beslutat om. 9Akademiska Hus (2008). 2013/14:1 utgiftsområde 24 Näringsliv, bet. 2013/14:NU1, protokoll 2013/14:43. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Granskningen utgår från följande tre revisionsfrågor: 1.Styr regeringen lärosätena för effektivisering av lokalförsörjningen, i enlighet med beslut om begränsad återrapportering? 2.Bedriver lärosätena ett effektivt och ändamålsenligt lokalförsörjningsarbete? a.Har ytor och kostnader per anställd och student minskat ? b.Bedrivs lokalförsörjningen i enlighet med gällande riktlinjer? c.Ger lokalförsörjningsarbetet grund för en affärsmässig relation till hyresvärdarna? 3.Tillhandahåller Akademiska Hus AB lokaler för lärosätena i enlighet med beslut om bolagets preciserade uppdrag? Granskningsobjekten utgörs av samtliga 31 statliga universitet och högskolor, samt de enskilda utbildningsanordnarna Stiftelsen och Stiftelsen , regeringen/och det statligt helägda bolaget . Samtliga granskningsobjekt framgår av bilagan. Granskningen berör lokalförsörjning så som begreppet definieras i förordningen om statliga myndigheters lokalförsörjning: ”åtgärder för att, genom hyra eller arrende, förse en myndighet med lokaler, mark och anläggningar för myndighetens verksamhet.”11 Myndighetens verksamhet förstås här utifrån de uppdrag som framgår av högskolelagen: undervisning, forskning och samverkan.12 Lärosätenas och Akademiska Hus arbete med student- och gästforskarbostäder ingår inte i granskningen, eftersom det är en relativt ny verksamhet som inte berör samtliga lärosäten. Eftersom lärosätena enbart i undantagsfall omfattas av förordningen (1993:527) om förvaltning av statliga fastigheter, m.m., ingår inte lärosätens arbete med egen fastighetsförvaltning i granskningen. Lärosätena har valt olika benämningar för den del av organisationen som ansvarar för att genomföra operativt och/eller strategiskt arbete med lokalförsörjning. I rapporten används begreppen ”lokalförsörjningsenhet” och ”lokalförsörjningschef”. 1.3 Utgångspunkter och bedömningsgrunder Riktlinjerna för den statliga fastighetsförvaltningen innebär att den som använder mark eller lokaler inte ska äga dem, att förvaltningen i första hand ska 113 § förordningen (1993:258) om statliga myndigheters lokalförsörjning. 12Högskolelagen (1992:1434). R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G ske i bolag ägda av staten och bedrivas med, så långt det är möjligt, marknadsmässiga avkastningskrav. Förvaltningen ska ske i separata resultatenheter, graden av kapitalbindning och avkastningen ska prövas fortlöpande och statsbudgeten bör ge en mer rättvisande bild av mark- och lokalkostnaderna, jämfört med före reformen.13 har bekräftat att riktlinjerna för den statliga fastighetsförvaltningen ska ligga fast. Det skedde senast 2013.14 Regeringen angav 2017 att den inte har för avsikt att ändra på inriktningen för den statliga fastighetsförvaltningen och att riktlinjerna för statliga myndigheters lokalförsörjning och statens fastighetsförvaltning fortsättningsvis ska gälla.15 granskar därför lärosätenas lokalförsörjning med utgångspunkten att lärosätenas och Akademiska Hus arbete ska ske effektivt och med god hushållning inom ramen för dessa riktlinjer. Statlig verksamhet ska uppvisa hög effektivitet och god hushållning, enligt 1 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). Det gäller för såväl myndigheter som för statligt ägda bolag. Bolagen ska dessutom arbeta med krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och effektivisering av branschen, så kallad strukturanpassning.16 Hög effektivitet innebär att verksamheten bedrivs inom ramen för tillgängliga resurser på ett sådant vis att målen för den uppnås i möjligaste mån. Hushållning innebär bland annat att onödiga utgifter undviks och att verksamheten bedrivs med hög produktivitet.17 De bedömningsgrunder som används i granskningen för regeringen, lärosätena och Akademiska Hus redogörs för i respektive kapitel. I granskningen studeras effektivitet och hushållning både i termer av resultat och i termer av hur den granskade verksamheten genomförs. Lärosätenas lokalanvändning granskas med fokus på resultat genom beräkningar av förändringar i yteffektiviteten . Lokalförsörjningsarbetet på lärosätena granskas utifrån om arbetet är utformat så att det ger förutsättningar för en god resurshushållning, och om arbetet sker i enlighet med och regeringens beslut. I granskningen av regeringens styrning av lärosätena bedöms om regeringen har arbetat i enlighet med beslut. Akademiska Hus granskas och bedöms utifrån om bolaget arbetar i enlighet med de beslut om mål, 1991/92:44, bet. 1991/92:FIU08, protokoll 1991/92:48. 1997/98:137, bet. 1997/98:FIU25. 2013:14:1 utgiftsområde 24 Näringsliv, bet. 2013/14:NU1, protokoll 2013/14:43. 2017/18:1 utgiftsområde 2 sid 150-151, bet. 2017/18:FiU2, rskr. 2017/18:128. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302. 2010/11:40, sid 124. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N inriktning och ansvar som fattade 2013, medan effekterna av det arbetet inte är grund för bedömning. Analyserna presenteras i respektive kapitel. Granskningen bygger på kunskap inhämtad från ledningsnivån och verksamhetsstödet i respektive organisation. Samverkan mellan lärosätet och hyresvärdar i exempelvis enskilda byggprojekt, hyresförhandlingar, den dagliga driften och servicen av lokalerna ingår därför inte, liksom inte heller enskilda institutioners eller fakulteters arbete med lokaler. Granskningen presenterar därför väsentligen kunskap från organisationernas ledning och verksamhetsstöd, vilket innebär att effekter och resultat i andra delar av organisationerna inte är del av bedömningen. 1.4.1 Datainsamling har skett på flera olika sätt För att ge svar på de tre revisionsfrågorna har olika typer av data samlats in och analyserats med flera tekniker. Datainsamlingen på lärosätena har huvudsakligen skett genom en enkät och en därpå uppföljande intervju, vanligen med lokalförsörjningschef eller motsvarande. Kunskap om Akademiska Hus arbete har inhämtats genom intervjuer med bolagets företagsledning och vd, genom granskning av styrelseprotokoll med underlag för åren 2012–2017 och genom dokumentation. har besvarat skriftliga frågor och inkommit med dokument om styrningen av lärosätena. Data inhämtat genom intervjuer har i möjligaste mån verifierats i dokument. Där det har varit möjligt har flera olika typer av data använts för att besvara samma fråga i syfte att säkerställa ett tillförlitligt svar. Tekniker och material beskrivs närmare i bilagan. De analyser som genomförts beskrivs i respektive kapitel. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av projektledare och projektmedarbetare . , professor i nationalekonomi, och , styrelseordförande för och högskolerådet, har varit referenspersoner. Företrädare för , och samtliga granskade lärosäten har beretts tillfälle att faktagranska ett utkast till rapporten. I kapitel 2 presenteras utvecklingen av lärosätenas lokalkostnader och hyrda ytor för undervisnings- och forskningslokaler. Därefter följer kapitel 3 om regeringens styrning av lärosätena. Huvuddelen av rapporten, kapitel 4, ägnas åt frågor som berör lärosätenas lokalförsörjning. Därefter presenterar kapitel 5 resultaten från den del av granskningen som berör Akademiska Hus arbete med att tillhandahålla lokaler för universitet och högskolor. R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G 2 Samverkan grundläggande för marknaden I kapitlet presenteras utvecklingen av lokalförsörjningen på lärosätena och lokalhyresmarknaden. Inledningsvis beskrivs utvecklingen av kostnader och hyrda ytor i sektorn, omfattningen av uppbundna hyreskostnader samt hur hyressättningen fungerar. Därefter presenteras analyser av hur lärosätenas användning av samlade campus, tillgången till alternativa lokaler och antalet hyresvärdar påverkar drivkrafterna för effektivisering och vad det betyder för lärosätenas lokalförsörjningsarbete. I kapitlet ingår också granskning av i vilken mån Akademiska Hus har sålt mark utanför kärnbeståndet i syfte att förbättra konkurrensen. 2.1 Bedömningsgrunder och analyser Den granskning utifrån bedömningsgrunder som görs i kapitlet rör Akademiska Hus uppdrag att arbeta för förbättrad konkurrens genom att i samförstånd med lärosätena upplåta eller sälja mark utanför sitt kärnbestånd till privata aktörer, där marknadsförutsättningarna så tillåter.18 har granskat hur bolaget har genomfört uppdraget genom att kartlägga i vilken mån mark har sålts i syfte att förbättra konkurrensen. Vi har också kartlagt i vilken mån lärosätena har efterfrågat försäljning i enlighet med regeringens uttalande. I övrigt presenterar kapitlet främst utveckling och användning av lokaler i syfte att beskriva lokalförsörjningen översiktligt och hitta utgångspunkter för den fortsatta granskningen. 2.2 Lokalerna innebär omfattande ekonomiska åtaganden Riktlinjerna för den statliga fastighetsförvaltningen innebär att den myndighet som använder en lokal inte ska äga den. En grundläggande förutsättning för lärosätenas lokalförsörjning är därför att teckna hyreskontrakt för lokaler. Eftersom myndigheters ekonomiska åtaganden innebär en risk för staten, är hyreskontraktens omfattning reglerad.19 Statliga myndigheter får ingå hyresavtal utan regeringens medgivande. Lärosäten får dock ingå hyresavtal med en löptid , eller upp till en viss storlek på den ekonomiska förpliktelsen, utan regeringens medgivande. Med regeringens medgivande kan längre hyreskontrakt tecknas för exempelvis specialutformade lokaler eller andra långsiktiga investeringar. Längre avtal innebär vanligen lägre kostnader per kvadratmeter. biföll regeringen drygt två 2013:14:1 utgiftsområde 24, bet. 2013/14:NU1, protokoll 2013/14:43. 19Se 7–10 § förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N tredjedelar av lärosätenas ansökningar om att få teckna mer omfattande hyresavtal.20 Om en lokalförändring kräver utökade anslagsmedel, krävs också regeringens medgivande. var den ursprungliga hyrestiden för lärosätenas avtal i genomsnitt totalt , enligt beräkningar av . När lokalernas storlek vägdes in, ökade den genomsnittliga hyrestiden vid tecknande till tio år.21 Det visar att längre kontrakt ofta avser större yta, vilket sannolikt är en effekt av att längre kontrakt är ett sätt att hålla nere kostnaderna på. För att belysa den ekonomiska omfattningen av de hyresavtal som lärosätena har ingått, har uppskattat hur stora uppbundna hyreskostnader som universitet och högskolor har.22 Av diagram 1 nedan framgår årlig uppbunden kostnad för befintliga avtal . Totalt beräknas vara uppbundna i hyreskontrakt till och med år 2043.23 Av dessa kostnader är , motsvarande , uppbundna fram . Diagram 1 Beräkning av uppbunden kostnad i lärosätenas hyreskontrakt Anm. Kostnader priser. KPI-prognos från till 2027. skrivs prisökningstakten fram . Källa: Egna beräkningar (se bilaga), data från . 20Ekonomistyrningsverket (2016). 21Ekonomistyrningsverket (2016). Beräkningarna avser avtal som var giltiga per och registrerade i ESV:s kontraktsdatabas (). 22Beräkningen avser grundhyra, prognostiserat indextillägg och övriga tillägg som rör exempelvis värme och ombyggnation. Se utförligare beskrivning av beräkningar i bilaga. Beräkningarna inkluderar inte och . 23Diagrammet är inte en beräkning över faktiska hyres- och lokalkostnader framöver utan visar endast vilka kostnader som är uppbundna i hyreskontrakt från tidpunkten. R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G Ovanstående visar att lokalförsörjningen på lärosätena omfattar betydande ekonomiska åtaganden , vilket beror på att det är många myndigheter och en stor verksamhet. menar att omfattningen inte i sig innebär ett problem men att den motiverar granskning av att medlen används effektivt och med god hushållning samt att de riktlinjer som beslutat om för lokalförsörjningen ger förväntade resultat. 2.2.1 Högre kostnader men oförändrad yta Lärosätena har direkt inflytande över hur stora ytor de hyr och storleken på ytan spelar i sig en betydande roll för hyreskostnaderna. Lärosätena har vuxit kraftigt och , både genom fler utbildningsplatser och mer forskning. –ökade den hyrda ytan . har den hyrda arean dock varit relativt , vilket framgår av diagram 2 nedan. har lärosätena haft ökade utgifter för hyra, utan att den hyrda ytan har ökat. hade lärosätena hyreskostnader på och lokalkostnader på 8,5 miljarder kronor.24 Hyreskostnader utgör den största delen av de totala lokalkostnaderna,25 som också består av driftskostnader, kostnader för lokalvård, säkerhet, andra tillägg samt vissa avsättningar och periodiseringar. Vilka lokalkostnader som respektive lärosäte har utöver hyreskostnaden och hur stora de är varierar mellan lärosätena. har inte jämfört lärosätena utifrån skillnader i andel hyreskostnad av lokalkostnader. Av diagram 2 framgår också att lokalkostnaderna i sektorn som helhet har ökat mer än hyreskostnaderna . Att lokalkostnaderna i universitets- och högskolesektorn som helhet är högre än tidigare beror därför delvis, men inte helt, på att hyreskostnaderna har ökat. 24Egna beräkningar ur KAR-register. 25I lokalkostnader ingår här samtliga kostnader bokförda som lokalkostnader i , inklusive eventuella avsättningar och periodiseringar. Följande S-koder används: S5011, S5019, S5021, S5029, S5051, S5052, S5053, S5054, S5059, S5066, S5081, S5089, S5099. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 2 Hyrd yta, helårshyra och lokalkostnader på universitet och högskolor 1994–2016 Anm. Lokalkostnader och helårshyra priser. Stiftelserna och ingår . Övriga lärosäten ingår för variablerna area och helårshyra samt för variabeln lokalkostnader. Källa: Data från och . Lägre andel lokalkostnad över tid Andelen lokalkostnader av totala verksamhetskostnader på lärosätena har sjunkit successivt under 2000-talet.26 Andelen lokalkostnader av de totala verksamhetskostnaderna påverkas av storleken på de andra kostnaderna: personal-, drifts- och finansiella kostnader. Att anden lokalkostnader var lägre –2016 än tidigare visar därför att andra kostnader utgör en större andel av lärosätenas kostnader , jämfört med tidigare. som lärosätena har haft ökade kostnader totalt sett, har andelen lokalkostnader minskat. Andelen lokalkostnader varierar betydligt mellan olika lärosäten.27 hade lärosätena en lokalkostnadsandel på mellan , med ett medelvärde på . –2009 låg medelvärdet på 15–. Variationen i andel lokalkostnader visar att lärosätena har gjort olika prioriteringar utifrån sina olika verksamheters behov. Skillnader kan också bero på faktorer utanför lärosätets omedelbara påverkan, såsom marknadsläget när byggnaderna uppfördes. 26Se diagram i bilagan. 27Se diagram i bilagan. R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G 2.3 Marknadsmässig hyra kan sättas på flera sätt