prop · H50375 · 2018-03-13 00:00:00 — Inriktningen är att en proposition som bygger på slutbetänkandet ska beslutas under nästa mandatperiod. Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism Skr. 2014/15:146, mot. 2015/16:190 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 71) och 2016/17:75 (Ju 31). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om kriminalisering av terrorismresor*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om kriminalisering av terrorismresor och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU7 s. 18 f.) och därmed delvis bifallit motionerna 2015/16:190 yrkandena 1 och 3, 2015/16:254 yrkande 2, 2015/16:1298 yrkande 1, 2015/16:1979, 2015/16:2129 yrkande 8, 2015/16:2397 yrkande 1, 2015/16:2715 yrkande 3, 2015/16:3031 och 2015/16:3072 yrkande 16. fick en utredare i uppdrag att överväga om det bör införas ett särskilt straffansvar för den som deltar i eller på annat sätt stöder en terroristorganisation och lämna de lagförslag som bedöms nödvändiga (Ju 2017:G). Uppdraget redovisades i promemorian Ett särskilt straffansvar för deltagande i en terroristorganisation (Ds 2017:62). Promemorian har remitterats och remisstiden går ut . Punkten är inte slutbehandlad. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Prop. 2015/16:1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 73) och 2016/17:75 (Ju 32). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om uppföljning av den nya polisorganisationen*: ställer sig bakom det utskottet anför om uppföljning av den nya polis- organisationen och tillkännager detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1 s. 49). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som slut- behandlad. ansåg dock att regeringen inte hade redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budget- propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. Regeringen har noga följt arbete med att utveckla sin organisation alltsedan den nya myndigheten bildades och på olika sätt begärt och tagit del av information. Det har dels skett genom löpande dialog dels genom skriftlig redovisning. har Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen. Stats- kontoret har lämnat två av tre rapporter avseende ombildningen och en slutrapport ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 3 om effektivare polis*: har ställt sig bakom det ut- skottet anför om en effektivare polis och tillkännagett detta för rege- ringen (bet. 2015/16:JuU1 s. 49). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg att de åtgärder som regeringen hade vidtagit var bra men inte tillräckliga för att tillkänna- givandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. Regeringen har i en rad budgetar tillfört myndigheten mer resurser. I budgetpropositionen beslutade regeringen om stora resurstillskott till för perioden –2020 i syfte att ge myndigheten förutsättningar att väsentligt öka antalet polisanställda och stärka verksamheten. har fått i uppdrag att återkomma till regeringen för att redovisa hur resursförstärk- ningarna ska användas för att på bästa sätt stärka och utveckla polisverksamheten. För att göra polisverksamheten mer effektiv har regeringen också genomfört en renodling av verksamheten. Vissa uppgifter, exempelvis transporter av frihetsberövade och en del djurärenden, som Polismyndig- heten har eller har haft flyttas till andra myndigheter. reformer är att frigöra tid för polisens kärnverksamhet. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 7 om polisens närvaro i brottsutsatta områden*: har ställt sig bakom det utskottet anför om vikten av polisens närvaro i brottsutsatta områden och tillkännager detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1 s. 50). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt ansåg att flertalet av de åtgärder som regeringen hade vidtagit var viktiga i sig men inte tillräckliga för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, 2016/17:296). I budgetpropositionen (prop. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står beslutade regeringen att ge samtliga tolv myndigheter som omfattas av den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet i uppdrag att utveckla sin organisation och ha ett ökat fokus på utsatta områden. uppdraget och myndigheterna har utvecklat det lokala arbetet mot organiserad brottslighet med en ökad förmåga att hantera organiserad brottslighet i utsatta områden. I regleringsbrevet begär regeringen att ska analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen gällande en mer närvarande och tillgänglig polis i lokalsamhället. Särskild vikt ska läggas vid att bedöma hur väl svarar upp emot behoven av polisnärvaro i särskilt utsatta områden. ningen ska ske i årsredovisningen vilken ska lämnas senast den I regleringsbrevet har regeringen ålagt att redovisa i vilken utsträckning det finns områdespoliser på lokalpolis- områdesnivå och i vilken utsträckning dessa arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Vidare ska analysera i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter att få akut hjälp från polisen över hela landet samt bedöma i vilken utsträckning ingripandepersonalen kan arbeta brotts- förebyggande och vidta långtgående förstahandsåtgärder. regeringen i regleringsbrevet begärt att kvartalsvis redovisar en bild av situationen i utsatta områden. myndigheten ska också redovisa vilka långsiktiga mål myndigheten har för arbetet i utsatta områden och hur dessa mål ska operationaliseras. Vidare ska myndigheten särskilt redovisa vilket arbete som pågår för att riskområden inte ska utvecklas i negativ riktning. göra en bedömning av vilka polisiära åtgärder som krävs framöver i har själv tagit flera initiativ till att förstärka sitt arbete i de mest brottsutsatta områdena. Ett exempel är insatsen i polisregion där några hundra poliser, utöver områdespoliser, förstärker närvaron i fyra särskilt prioriterade områden. Det är dock inte bara en ökad polisiär närvaro som krävs i utsatta områden. presenterade därför ett långsiktigt reformprogram för att minska segregationen i landet. Syftet är att lyfta socialt utsatta områden. Reformprogrammet innehåller en rad åtgärder som tar sikte på långsiktiga lösningar på segregationen och dess mekanismer, däribland Regeringen vill också skapa bättre förutsättningar för ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet på så väl lokal som regional och nationell nivå. Därför har en satsning på det brottsförebyggande arbetet lanserats. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 11 om antalet poliser*: har ställt sig bakom det ut- skottet anför om att regeringen bör vidhålla målsättningen om en minimi- bemanning på 20 000 poliser och tillkännager detta för regeringen. Regeringen uttryckte i budgetpropositionen (utg.omr. 4 avsnitt 2.4.2) uppfattningen att det är verksamhetens behov som ska styra sammansättningen av såväl de anställdas kompetenser som antalet anställda i . Därför ska själv förfoga över vilken kompetens som ska rekryteras. Det är en uppfattning som regeringen fortsatt har vidhållit. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) där punkten slutbehandlades, tydlig- gjordes att regeringen inte hade för avsikt att tillmötesgå krav på en uttalad målsättning om en miniminivå på 20 000 poliser. Regeringen har i stället tillfört ytterligare resurser för att kunna öka antalet polisanställda, både poliser och civilanställda. har i sitt betänkande (2017/18:JuU1) över budgetproposi- tionen inte motsatt sig regeringens hantering av denna punkt. Punkten är slutbehandlad. Punkt 18 om Kriminalvårdens kostnader m.m.*: har ställt sig bakom det utskottet anför om att låta analysera Kriminalvårdens kostnadseffektivitet och tillkännager detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1 s. 54 f.). Regeringen avser att hantera de frågor som tas upp i tillkännagivandet inom ramen för styrningen av Kriminalvården. I regleringsbreven för budgetåren 2016 och 2017 avseende Kriminal- vården har regeringen gett myndigheten i uppdrag att redovisa vidtagna och planerade åtgärder som syftar till ett effektivt resursutnyttjande. Redovisning sker i myndighetens årsredovisning. Uppföljning av kostnadsutveckling för lokalförsörjning samt om den nuvarande häktes- och anstaltsorganisationen tillgodoser verksamhetens behov och lever upp till krav på flexibilitet och kostnadseffektivitet sker löpande i dialog med myndigheten bl.a. vid kvartalsmöten och den årliga myndighets- dialogen. Kriminalvården har vidare i skrivelse (Ju2016/04582/) redovisat myndighetens beslutade strategier för infrastruktur vid anstalter och häkten. Strategierna är en del i myndig- hetens långsiktiga arbete med en hållbar framtida infrastruktur vid anstalter och häkten. De åtgärder som tas upp i tillkännagivandet är därmed omhändertagna. Regeringen har tillgodosett tillkänna- givande och har i skr. 2016/17:75 angett att skrivelsen i denna del kan läggas till handlingarna. har i sitt betänkande (2016/17:KU21) över behandlingen av skrivelser inte motsatt sig regeringens hantering av denna punkt. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 39 om polisens tillgänglighet*: har ställt sig bakom det utskottet anför om att öka polisens tillgänglighet och tillkännager detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1 s. 76). har uppmärksammat att väntetiderna för att komma fram till Polismyndig- hetens kontaktcenter (PKC) via telefon har varit allt för långa. Myndigheten har arbetat för att bättra till- gängligheten. får den som ringer 114 14 sitt ärende besvarat och behandlat i den region där brottet ägt rum. myndigheten har också ökat antalet anställda i PKC-verksamheten och öppnat nya kontaktcenter. Det finns nu ett PKC i varje region. ska kontaktcentrena ta ett större ansvar för främst mängdbrott tidigt i utredningsprocessen, i syfte att avlasta övrig utredningsverksamhet och förbättra servicen till medborgarna. En ny enhetlig grundutbildning, anpassad för det utökade uppdraget för PKC-operatörer, genomförs Den genomsnittliga tiden för att få ett samtal besvarat hos PKC har minskat . myndigheten pågår det även ett arbete med att förbättra servicen till allmänheten genom att utveckla enklare och mer lättillgängliga tjänster som också bidrar till polisens inre effektivitet. Bland annat utvecklas e- tjänster för olika tillståndsansökningar. tillsammans med ett antal andra myndigheter i rättskedjan fått i uppdrag i regleringsbreven att genomföra en förstudie avseende digital Uppdraget ska redovisas . är inte slutbehandlad. Punkt 42 om polisens närvaro på internet*: har ställt sig bakom det utskottet anför om att öka polisens närvaro på internet och tillkännager detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1 s. 76). 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg dock att regeringen inte hade redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. (RiR 2015:21) och (Brå 2016:17) har gjort visar att varken polis eller åklagare har beredskap och förmåga att effektivt handlägga och utreda it-relaterad brottslighet. fick och i uppdrag att vilka åtgärder myndigheterna har vidtagits för att säkerställa att myndigheterna har tillräcklig kompetens och beredskap för att utreda it- Av redovisningen ska också framgå hur myndigheterna arbetar för att sprida och implementera kunskap om it-relaterad brottslighet inom den egna verksamheten. Redovisning sker i respektive myndighets årsredovisning som lämnas Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 44 om utredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer*: har ställt sig bakom det utskottet anför om förbättrad brottsutredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer. 2015/16:JuU1 s. 77). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt ansåg dock att regeringen inte hade redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som Som ett led i arbetet med att genomföra EU:s brottsofferdirektiv beslutade regeringen om vissa ändringar i förundersöknings- kungörelsen (1947:948). Ändringarna innebär bl.a. stärkt informations- skyldighet till målsäganden generellt under förundersökningen, t.ex. med information om den fortsatta handläggningen av ärendet. 2016 gav regeringen (Brom) i uppdrag att kartlägga brottsutsatts behov av stöd under brottmålsprocessen och analysera i vad mån dessa behov kan tillgodoses genom digitaliseringens möjligheter. Uppdraget redovisades och fick till följd att rättsväsendets myndigheter i regleringsbreven fick i uppdrag att analysera och identifiera vilka relevanta meddelandeflöden riktade till brottsutsatta som kan anslutas till Mina meddelanden. Myndigheterna ska också utreda i vilken mån tjänsten kan användas för att brottsutsatta ska kunna följa och få fortlöpande statusuppdateringar kring sina ärenden. Uppdraget ska redovisas gemensamt . Regeringen har tillfört ökade resurser i syfte att ska kunna anställa mer personal för att stärka verksamheten. I vårändrings- budgeten tillförde regeringen också extra resurser som delvis skulle användas för att stärka verksamheten hos Nationellt forensiskt centrum, en viktig del av utredningsverksamheten. har på olika sätt arbetat för att stärka och utveckla verksamheten. Sammantaget har detta lett till vissa resultatförbättringar i brottsutredande verksamhet. Myndigheten har bl.a. redovisat fler ärenden till än . Av årsredovisningen som lämnas kommer det att framgå hur verksamhetsresultatet sammantaget har utvecklats . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 46 om information om möjlighet till vittnesstöd*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att vittnen ska få information om möjligheterna till olika former av vittnesstöd och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1 s. 12) och därmed bifallit motion 2015/16:2303 yrkande 10. och redovisade ett gemensamt uppdrag om en långsiktigt hållbar organisation och finansiering av vittnesstödsverksamheten (Ju2014/3767/). Redovisningen innehåller bland annat förslag till åtgärder för att vittnen ska få ytterligare information om möjligheterna till olika former av vittnesstöd. Bland annat föreslås att och domstolarna ska ta ett större ansvar för att utveckla och sprida den centrala informationen om möjligheterna att få tillgång till vittnesstöd. har även av regeringen i regleringsbrevet fått i uppdrag att ta fram en webbaserad grundutbildning för nya vittnesstöd. Uppdraget ska redovisas . Rege- ringen har också i regleringsbreven gett och i uppdrag att återrapportera till regeringen vilka åtgärder som myndigheterna har vidtagit med anledning av förslagen i rapporten. I skrivelse 2016/17:75 angav regeringen att tillkännagivandet i och med redovisade åtgärder var slutbehandlat. delade inte regeringens bedömning att åtgärderna var tillräckliga för att betrakta tillkännagivandet som slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budgetpropositionen redogör regeringen för hanteringen av tillkännagivandet (prop. 2017/2018:1 utg.omr. 4 s. 47). I propositionen föreslår regeringen också att anslaget till Brottsoffer- myndigheten ska ökas med 2018 för uppdraget att ta fram en webbaserad grundutbildning för nya vittnesstöd. De beslutade uppdragen om återrapportering ska redovisas i respektive myndighets Därefter kommer regeringen att ta ställning till den fortsatta beredningen av ärendet. Punkten är inte slutbehandlad. Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar 2015/16:4, mot. 2015/16:3258, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ju 34). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om återbetalning av medlemsinsatser i arbetskooperativ*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med lagförslag som inne- bär att en arbetskooperativ förening ges en vidgad möjlighet att åter- betala medlemsinsatser med högre belopp än insatsernas nominella värde 2015/16:CU10 s. 10). Regeringen överlämnar en propo- sition med förslag till en ny lag om ekonomiska föreningar till . När det gäller den fråga om behandlas i tillkännagivandet avser regering- en att återkomma med ett lagförslag i en separat proposition. Ett särskilt straffansvar för resor i terrorismsyfte 2015/16:78, mot. 2015/16:3311, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ju 38). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 11 om åtgärder med pass för att hindra resande*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om åtgärder med pass för att hindra resande och tillkännagett detta för regeringen (bet. s. 23 f.) och därmed bifallit motion 2015/16:3311 yrkande 3. möjligt att omhänderta passet när någon är på sannolika skäl misstänkt för att ha påbörjat en resa i terrorismsyfte. Detta kan ske inom ramen för de straffprocessuella tvångsmedlen i . processuella tvångsmedel kan däremot inte användas mot någon som förbereder en resa i terrorismsyfte, eftersom förberedelse till en sådan resa inte är kriminaliserat. Straffansvaret för terrorismresor inträder dock enligt svensk rätt på ett tidigt stadium och är i sig av förberedelse- Avsikten är att behandla frågan i samband med den proposition om genomförandet av EU:s direktiv om bekämpande av terrorism som Punkten är inte slutbehandlad. Åtgärder mot missbruk av svenska pass 2015/16:81, mot. 2015/16:3317 och 3318, bet. 2015/16: JuU25 redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ju 42). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om att regeländringarna ska omfatta fler dokument än vanliga pass*: har tillkännagett som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör besluta om att de föreslagna ändringarna för pass även ska gälla främlingspass och resedokument samt att regelverket ska ses över för att motverka missbruk av uppehållstillståndskort (bet. 2015/16: JuU25, s. 8). Frågan har hanterats i utredningen för ett effektivare återvändande och motverkande av missbruk av resehandlingar. Betän- kandet (SOU 2017:93 Klarlagd identitet – om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar) överlämnades till regeringen . Betänkandet remit- terades . Remisstiden är satt . Punkten är inte slutbehandlad. Beredskap för kris och krig 2015/16:2171, 2015/16:2321 och 2015/16:3020, bet. 2015/16:FöU7 redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ju 46). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 10 om föreskriftsstödet för informationsinsatser till allmänheten inför och under en kris*: har tillkännagett som sin mening vad som anförs i betänkandet om att regeringen bör se över föreskriftsstödet för informationsinsatser till allmänheten inför och under en kris (bet. 2015/16:FöU7 s. 35 f.). Regeringen har uppdragit åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att stärka stödet till kommunerna i arbetet med att öka invånarnas kunskap om hur de förbereder sig för olika kriser och höjd beredskap. Regeringen har i prop. 2016/17:113 Viktiga meddelanden till allmänheten via telefon redovisat skälen till varför inte ytterligare föreskriftsstöd behövs. Punkten är slutbehandlad. 2015/16:2334 och 2791, bet. 2015/16:JuU21 redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ju 47). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 12 om medverkan i behandlingsprogram*: har ställt sig bakom det utskottet anför om att regeringen ska överväga om personer som är dömda för våldsbrott ska ha en skyldighet att genomgå behand- lingsprogram. En vägran att delta i ett sådant behandlingsprogram ska få konsekvenser för den intagnes möjligheter att få permission och vill- korlig frigivning. Den intagnes medverkan i behandlingsprogram ska vara ett krav för villkorlig frigivning för personer som dömts för grova sexualbrott eller grova brott mot närstående. har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU21 s. 24 f.) och därmed bifallit motionerna 2015/16:2334 yrkande 4 och 2015/16:2791 yrkande 3. En särskild utredare har lämnat förslag på förändringar i systemet med villkorlig frigivning med innebörd att risk för fortsatt brottslighet i vissa fall ska kunna medföra att den villkorliga frigivningen skjuts upp (SOU 2017:61 Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott). Betänkandet har remitterats och bereds nu i . Punkten är inte slutbehandlad. 2014/15:12 m.fl., bet. 2015/16:CU14 redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ju 49). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 18 om omvandling till ägarlägenheter*: har tillkänna- gett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att införa möj- ligheter till omvandling till ägarlägenheter m.m. (bet. 2015/16:CU14 s. 59 f.). I betänkandet Från hyresrätt till äganderätt (SOU 2014:33) lämnades förslag som skulle göra det möjligt att omvandla hyres- lägenheter till ägarlägenheter. Betänkandet har remissbehandlats. Skrivelsen omfattar även vissa närliggande frågor, bl.a. ett hyrköpsystem för bostäder, som inte behandlas närmare i betänkandet. Ytterligare beredningsunderlag måste inhämtas. höll därför ett samrådsmöte med berörda myndigheter och organisationer som företräder fastighetsägarnas och hyresgästernas intressen för att diskutera frågorna och få ytterligare underlag. Ett analysarbete pågår i syfte att kunna ta ställning till vilka vidare beredningsåtgärd- er som behövs med anledning av tillkännagivandet. Ju 2015/16:2649 och 2015/16:3072, bet. 2015/16:JuU22 redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ju 51). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 22 om en brottsofferportal för offer för bedrägeri och identitets- kapning*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska ta initiativ till att driva frågan om att inrätta en brottsofferportal för dem som drabbats av bedrägerier och identitets- kapningar och tillkännager detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU22 s. 30 f.). En rad åtgärder ha vidtagits för att stärka skyddet mot bedrägerier och identitetskapningar och för att förbättra servicen för dem som utsatts för denna typ av brottslighet. Ett antal av kredit- upplysningsföretag har infört en särskild bedrägerispärrtjänst för dem som drabbats av bedrägerier och identitetskapningar. Tjänsten innebär att den som utsatts för bedrägeri endast behöver ringa ett samtal för att spärra möjligheterna till kreditupplysning hos de anslutna kreditupplys- ningsföretagen. Också har infört en e-tjänst som ökar möjligheterna för den enskilde att skydda sig mot bedrägerier som görs med falska adressändringar. Det kan i sammanhanget falska adress- ändringar nämnas att regeringen beslutade proposi- tionen Ett starkare skydd mot orättvisa betalningsanmärkningar som innehåller förslag för att minska risken för att en privatperson drabbas av en betalningsanmärkning på grund av ett offentligrättsligt krav som han eller hon inte känner till. Genom förslaget ges gäldenären en möjlighet att undvika en betalningsanmärkning genom att betala kravet i samband med en underrättelse från . Regeringen gav i uppdrag att lämna förslag till ett bättre digitalt bemötande av brottsutsatta, bl.a. gällande utveckling av myndighetsgemensam webbinformation riktad till brottsutsatta (Ju2016/03925/). Här- efter har Polisen, , , Ekobrotts- myndigheten, Kriminalvården och fått uppdrag i respektive regleringsbrev att förbättra den digitala kommu- nikationen till brottsutsatta. Regeringens ambition är att fortsätta att stärka stödet och skyddet för brottsutsatta. De åtgärder som tas upp i tillkännagivandet är omhänder- tagna. Regeringen har tillgodosett tillkännagivande och har i skr. 2016/17:75 angett att skrivelsen i denna del kan läggas till handlingarna. Regeringen har beslutat att lägga punkten 22 till handlingarna. Punkten är slutbehandlad.