prop · H503121 · 2018-03-06 00:00:00 — samarbete vid internationella adoptioner Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner ska ha följande lydelse. När en adoption som enligt kon- När en adoption som enligt kon- ventionen erkänns i har ventionen erkänns i har beviljats i ursprungsstaten utan att beviljats i ursprungsstaten utan att det rättsliga förhållandet mellan barnet och dess ursprungliga familj barnet och dess ursprungliga familj har upphört, får adoptionen om- har upphört, får adoptionen om- vandlas till en adoption med den vandlas till en adoption med den verkan som anges i 4 kap. 8 § verkan som anges i 4 kap. 21 och ske endast om de samtycken som får ske endast om de samtycken avses i artikel 27.1 b i konven- som avses i artikel 27.1 b i kon- tionen och i 4 kap. 5 § föräldra- ventionen och i 4 kap. 7 § föräldra- balken har lämnats. balken har lämnats. Allmän domstol beslutar om sådan omvandling på ansökan av sådan omvandling på ansökan av adoptanten eller adoptanterna. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2001:82) Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (2001:82) om svenskt medborgar- skap ska ha följande lydelse. Ett barn som inte har fyllt och som adopteras av en svensk medborgare blir vid adoptionen svensk medborgare, om 1. barnet adopteras i , , , eller , eller 2. barnet adopteras genom ett utländskt beslut som godkänts eller annars gäller i enligt lagen (1971:796) om internatio- nella rättsförhållanden rörande adoption eller som gäller enligt lagen (1997:191) med anledning av tillträde till Haagkon- ventionen om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. 2. barnet adopteras genom ett utländskt beslut som gäller i enligt lagen (1997:191) med anledning av till- träde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner eller lagen (2018:000) om adoption i internationella situationer. Denna lag träder i kraft . 1 Paragrafen fick sin nuvarande beteckning genom 2014:481. 2017/18:121 2.7 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) dels att 6 kap. 12 och 13 §§ och 10 kap. 5 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 6 kap. 12 a §, av följande Ett barn med hemvist utomlands Ett barn med hemvist utomlands får inte utan socialnämndens med- får inte utan socialnämndens med- givande tas emot i syfte att adop- givande tas emot av någon i syfte teras av någon som inte är barnets förälder eller har vårdnaden om lämnats innan barnet lämnar det land där barnet har sin hemvist. innan barnet lämnar det land där det har sitt hemvist. Ett medgivande får lämnas om om den sökande är lämpad att sökanden är lämpad att adoptera. Om barnet är känt, ska sökandens skall särskild hänsyn tas till lämplighet prövas i förhållande till sökandens kunskaper och insikter det enskilda barnet och adoptionen om adoptivbarn och deras behov ska även i övrigt kunna antas vara till barnets bästa. innebörd, sökandens ålder, hälso- skall vidare ha deltagit i av ning inför adoption. – sökandens kunskaper och in- sikter om adoptivbarn och deras behov och den planerade adop- skaper och sociala nätverk, – sökandens ålder och hälsotill- – stabiliteten i relationen, om med- givande söks av makar eller sambor. 1 Senaste lydelse 2004:770. Om sökanden har adopterat barn från utlandet tidigare får med- givande lämnas även om han eller hon inte har deltagit i föräldra- utbildning. Medgivandet upphör att gälla om inte barnet har tagits emot i hemmet från det med- givandet lämnades. Innan ett medgivande lämnas Prop. 2017/18:121 ska sökanden ha deltagit i en av kommunen anvisad föräldrautbild- ning inför adoption. Om sökanden har adopterat barn från utlandet tidigare, får medgivande lämnas även om han eller hon inte har deltagit i föräldrautbildning. Ett medgivande enligt 12 § upp- hör att gälla om inte barnet har tagits emot i sökandens vård från det att medgivandet lämnades. Den eller de som vill adoptera är skyldiga att anmäla till social- nämnden om deras omständigheter ändras mer väsentligt medgivandet gäller. Medgivandet skall återkallas, om förutsättning- arna för det inte längre finns. Medgivandet kan återkallas även när barnet har tagits emot av den eller de som vill adoptera, om en fortsatt vistelse hos dem inte vore förenlig med barnets bästa. Den eller de som vill adoptera är skyldiga att anmäla till social- nämnden om deras omständigheter ändras mer väsentligt medgivandet gäller. Om ett barn inte har föreslagits för adoption från det att medgivan- det lämnades, ska socialnämnden, om det inte är obehövligt, kontrol- lera om omständigheterna har ändrats. Medgivandet ska återkallas, om förutsättningarna för det inte längre finns. Medgivandet kan återkallas även när barnet har tagits emot av den eller dem som vill adoptera, om en fortsatt vistel- se hos dem inte vore förenlig med barnets bästa. Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får när det gäller avse endast uppgifter som anges i följande lagrum – 1 kap. 4 och 9 §§ , – 2 kap. 1, 4–6, 8–9 §§ föräldra- – 2 kap. 1, 4–6 och 8–9 §§ för- balken, dock inte befogenhet enligt äldrabalken, dock inte befogenhet 9 § att besluta att inte enligt 9 § att besluta att inte på- utredning eller att lägga ned en börja en utredning eller att lägga ner en påbörjad utredning, – 3 kap. 5, 6 och 8 §§ , – 4 kap. 14 § , –6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket och 15 a § tredje stycket föräldra- balken, –6 kap. 13 a § , dock endast åt en särskild avdelning som består av ledamöter eller ersättare i nämnden, –6 kap. 15 c § tredje stycket , –6 kap. 19 § när det gäller beslut att utse utredare i mål och ärenden om vårdnad, boende eller umgänge, –7 kap. 7 § när det gäller godkännande av avtal om att underhållsbidrag ska betalas för längre perioder än , – 11 kap. 16 § andra stycket . Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får inte omfatta befo- genhet att meddela beslut i frågor som avses i 5 kap. 2 § denna lag eller att fullgöra nämndens uppgifter enligt 16 kap. 18 § eller 18 kap. 19 § socialförsäkringsbalken. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2012:132. Förslag till lag om ändring i utlänningslagen Härigenom föreskrivs att 5 kap. 3 § utlänningslagen (2005:716) ska ha Uppehållstillstånd ska, om inte annat följer av 17–17 b §§, ges till 1.en utlänning som är make eller sambo till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , 2.ett utländskt barn som är ogift och a)har en förälder som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , eller b)har en förälder som är gift eller sambo med någon som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , 3.ett utländskt barn som är ogift och som har adopterats eller som avses bli adopterat av någon som för adoptionsbeslutet var och är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om barnet inte omfattas av 2 och om adoptions- – har meddelats eller avses komma att meddelas av svensk domstol, –gäller i enligt lagen (1971:796) om internationella rätts- förhållanden rörande adoption, eller –gäller i enligt lagen (1997:191) med anledning av tillträde till Haagkonven- tionen om skydd av barn och sam- arbete vid internationella adop- – gäller i enligt lagen (1997:191) med anledning av tillträde till Haagkonven- tionen om skydd av barn och sam- arbete vid internationella adop- tioner, eller – gäller i enligt lagen (2018:000) om adoption i inter- nationella situationer, 4. en utlänning som är förälder till ett ogift utländskt barn som är flykting eller annan skyddsbehövande, om barnet vid ankomsten till var skilt från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, eller om barnet lämnats ensamt efter ankomsten, och 5. en utlänning som är förälder till ett ogift utländskt barn som är flykting eller annan skyddsbehövande, eller en annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, om utlänningen befinner sig i och beslutet om hans eller hennes asylansökan fattas i samband med beslutet om barnets asylansökan. 1 Senaste lydelse 2016:753. 2017/18:121 När en ansökan om uppehållstillstånd grundas på ett beslut om adoption som har meddelats av svensk domstol, ska den anknytning som har uppkommit genom beslutet godtas i ärendet om uppehållstillstånd. Uppehållstillstånd enligt denna paragraf ska gälla . Uppe- hållstillstånd som beviljas ett ogift barn enligt första stycket 2 b ska gälla som förälderns uppehållstillstånd. Om ett nytt tids- begränsat uppehållstillstånd beviljas en utlänning som med stöd av första stycket 1, 2, 4 eller 5 har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av anknytning till en skyddsbehövande, ska det nya tillståndet gälla , om inte tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver en kortare giltighetstid. –gäller de begränsningar i första och tredje styckena som framgår av 6 § första stycket samt 7 och 8 §§ lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1013) Prop. Härigenom föreskrivs att 6 och 27 §§ lagen (2016:1013) om person- namn ska ha följande lydelse. Efter ett beslut om adoption ska adoptivbarnet ges ett nytt efter- namn. Detta gäller dock inte om en make adopterar den andra makens barn eller om en domstol har beslutat enligt 8 §. När makar adopterar gemensamt får adoptivbarnets efternamn vara Efter ett beslut om adoption ska adoptivbarnet ges ett nytt efter- namn. Detta gäller dock inte om en make eller sambo adopterar den andra makens eller sambons barn eller om en domstol har beslutat enligt 8 §. När makar eller sambor adop- terar gemensamt får adoptiv- barnets efternamn vara 1.ett efternamn som adoptivföräldrarna eller någon av dem bär, 2.ett efternamn som någon av adoptivföräldrarna har burit, 3.ett dubbelt efternamn enligt 20 § andra stycket som är bildat av efternamn som adoptivföräldrarna bär, 4.ett efternamn som är bildat av något av adoptivföräldrarnas förnamn med tillägg av någon av ändelserna -son eller -dotter, eller som är bildat på jämförligt sätt, eller 5.ett efternamn som något av adoptivföräldrarnas gemensamma barn Ett efternamn enligt andra stycket 2 får inte vara ett namn som har förvärvats genom äktenskap, utom i det fall en adoptivförälder som avlidit bar namnet vid sin död. När ett adoptivbarn adopteras av en person ensam gäller andra stycket 1, 2 och 4 och tredje stycket den föräldern. En person får förvärva eller ändra förnamn genom 1. tillägg av ett eller flera namn, 2. byte av ett eller flera namn, 3. strykning av ett eller flera 3. strykning av ett eller flera namn, dock inte alla, namn, dock inte alla, eller 4. ändring av ordningsföljden mellan två eller flera namn. Denna lag träder i kraft . 2017/18:121 3 Ärendet och dess beredning gavs en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av reglerna om adoption i 4 kap. och lagen (1971:796) om internationella rättsförhållanden rörande adoption och vidare utreda vissa frågor som särskilt gäller internationell adoption. adoptions- utredning överlämnade betänkandet Modernare adoptionsreg- ler (SOU 2009:61). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstans- erna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftnings- ärendet (Ju2009/05669/L2). bjöd in de auktoriserade adoptionssammanslutningarna till ett möte. I samband med detta möte har de gett in yttranden som finns tillgängliga i lagstiftnings- ärendet. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitten 7, 8.2, 8.4, 9, 11, 12.2, 15.2, 15.3, 15.5, 15.7 och i författnings- kommentaren. Med anledning av Lagrådets synpunkt på beredningsunderlaget för lag- rådsremissens förslag om rättsverkningar av erkända utländska adop- tionsbeslut har några remissinstanser (, Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, , Kammarkollegiet och Förbundet ) fått tillfälle att yttra sig över en prome- moria innehållande de förslag och bedömningar som redovisas i avsnitt 15.7. Promemorian och remissyttrandena över den finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2018/00796/L2). I förhållande till lagrådsremissens lagförslag görs vissa språkliga och redaktionella ändringar och det föreslås ett något senare datum för ikraft- trädande. Kort om adoption i En adoption innebär att det skapas ett familjerättsligt förhållande mellan adoptivföräldern, även kallad adoptanten (den som adopterar), och adoptivbarnet (den som adopteras). Genom adoptionen betraktas adoptiv- barnet i rättsligt hänseende som adoptivförälderns barn och inte som barn till sina tidigare föräldrar. En adoption kan avse både ett barn och en Vid adoption av ett barn övergår vårdnaden om barnet och skyldigheten att försörja barnet genom adoptionen till adoptivföräldern. Den som är gift (eller registrerad partner) får adoptera gemensamt med Den ena maken får också adoptera den andra makens barn. Efter en sådan s.k. styvbarnsadoption anses barnet som makarnas gemen- Sambor får varken adoptera gemensamt eller adoptera den and- res barn. En person som inte är gift eller registrerad partner får adoptera ensam. fanns det behov av att rättsligt reglera på vilket sätt och med vilken verkan någon skulle få uppta någon annans barn som sitt eget. Detta resulterade i lagen (1917:378) om adoption (lagberedningens förslag till revision av och vissa delar av , avd. II , återgivet i NJA II 1917). En adoption enligt lag skapade ett rättsförhållande mellan adoptivföräldern och adoptivbarnet som adoptivbarnet hade kvar en familje- rättslig relation till sin ursprungliga familj (s.k. svag adoption), vilket bl.a. innebar att de tidigare föräldrarna hade ett visst underhållsansvar för barnet och att barnet kunde vara underhållsskyldigt mot både adoptiv- föräldrarna och de tidigare föräldrarna. Adoptivbarnets rätt att ärva adop- tivföräldrana var också begränsad. De som kunde adoptera var gifta par och ensamstående. överfördes adoptionslagens regler i stort sett oförändrade till (prop. medför ett adoptionsbeslut att alla familjerättsliga rättigheter och skyldigheter mellan barnet och dess tidigare släkt upphör genom adoptionen som barnet i för- hållande till adoptivföräldern och dennes släkt får i princip samma ställ- ning som andra barn, s.k. stark adoption (prop. 1958 B 23). gjor- des reglerna om stark adoption tillämpliga även på kvarvarande svaga adoptioner (prop. avskaffades möjligheten att häva en adoption och det infördes en möjlighet att adoptera adoptivbarn (s.k. omadoption). Genom ändringar 1981 betonades det personliga förhållandet mellan adoptivföräldern och barnet som en förutsättning för adoption (prop. 1980/81:112). genomfördes ytterligare lagändringar, bl.a. infördes en bestämmelse om att hänsyn ska tas till barnets egen vilja vid beslut om adoption av ett barn (prop. 1994/95:224). gavs registrerade partner samma möjligheter att adoptera som gifta par (prop. 2001/02:123). Bortsett från vid tillämpningen av de nordiska gemensamma reglerna om adoption (se nedan) jämställs registrerade partner som inte har låtit omvandla sitt partnerskap till ett äktenskap med gifta par när det gäller adoption (3 kap. 1 och 4 §§ lagen [1994:1117] om registrerat partnerskap och 2 § lagen [2009:260] om upphävande av lagen [1994:1117] om registrerat partnerskap). När makar nämns i fort- sättningen avses därför även registrerade partner om inget annat särskilt anges. blev det vanligt med internationella adoptioner, dvs. att personer i adopterar barn från andra länder. Den som vill genomföra en internationell adoption ska anlita en auktori- serad adoptionssammanslutning. I vissa fall kan en adoption genomföras utan förmedling av en sådan sammanslutning (s.k. enskild adoption). har antalet internationella adoptioner minskat (se avsnitt 13.1). 2017/18:121 har tillträtt FN:s konvention om barnets rättigheter (barn- konventionen) som bl.a. innehåller grundläggande krav på konventions- staternas regelverk om adoption. har även tillträtt den i antagna konventionen om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner (). tillträdde också europeiska konvention om adoption av barn (Europarådskonvention) men frånträdde konventionen 2003 i samband med att registrerade partner tilläts adoptera i eftersom konven- tionen inte tillät samkönade par att adoptera gemensamt. Rättslig reglering och adoption i praktiken Vid nationell adoption tillämpas de grundläggande bestämmelser om adoption som finns i 4 kap. . Beslut om tillstånd till adop- tion fattas av allmän domstol. När det gäller internationella adoptioner tillämpas lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling, som innehåller bestämmelser om anlitande av adoptionsorganisationer och tillstånd till enskild adoption, och socialtjänstlagen (2001:453) som inne- håller regler om socialnämndens medgivande till adoption. Omständig- heterna i det enskilda fallet avgör i vilken stat adoptionsbeslutet fattas och vilket regelverk som blir tillämpligt. Om adoptionen har anknytning till ett annat nordiskt land gäller förordningen (1931:429) om vissa inter- nationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynder- skap. Om det rör sig om en internationell adoption av ett barn från en stat som har tillträtt kan adoption antingen beslutas i den staten eller i . Ett beslut som fattas i ursprungsstaten med tillämpning av konventionen blir automatiskt gällande i . Om adoptionen i stället prövas i tillämpas både konventionen och 4 kap. (se lagen [1997:191] med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner). Om ursprungsstaten inte har tillträtt gäller lagen (1971:796) om internationella rättsför- hållanden rörande adoption. I sådana fall kan beslutet beroende på om- ständigheterna antingen fattas i med tillämpning av 4 kap. för- äldrabalken eller i ursprungsstaten. I det senare fallet blir det utländska beslutet inte automatiskt gällande i utan måste godkännas av Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd för att gälla här. En modernisering av adoptionsreglerna Regeringens förslag: Reglerna om adoption ska moderniseras. Ett nytt 4 kap. om adoption och en ny lag om adop- tion i internationella situationer ska införas. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker förslagen eller invänder inte mot dem. Skälen för regeringens förslag: När adoptionsreglerna infördes för föranleddes många adoptioner av den syn på barn utom äktenskapet som då rådde i . Samhället och synen på barns ställning och rättigheter har förändrats mycket . är adop- tion – framför allt internationell adoption – ofta nära kopplad till ofri- villigt barnlösa pars och ensamstående personers längtan efter barn och att det finns barn som av olika anledningar har behov av att få en ny familj. I förhållande till hur dagens samhälle ser ut och de värderingar som är utgångspunkten för den familjerättsliga lagstiftningen i övrigt framstår lagstiftningen om adoption som ålderdomlig, snårig och alltför formell. Regeringen anser därför att det finns skäl att modernisera regelverket. Det är viktigt att adoptionsreglerna är väl fungerande. Regelverket ska möjliggöra för adoption på ett snabbt och rättssäkert sätt när det finns förutsättningar för det. Detta gagnar inte bara enskilda barn och dem som vill bli föräldrar utan även samhället i stort. Utredningens förslag till en modernisering av adoptionsregelverket är därför ett välkommet steg för att ytterligare förbättra adoptionsprocessen. Att åstadkomma en mer ändamålsenlig och modern lagstiftning om adoption är förenat med utmaningar. Adoptionsärenden är inte en homo- gen grupp ärenden. Det rör sig till att börja med om både adoption av barn och adoption av vuxna. En adoption av ett barn kan i sin tur vara nationell eller internationell. I vissa fall vet sökanden redan när processen inleds vem han eller hon vill adoptera. Så är fallet om det rör sig om adoption av en släkting eller någon annan närstående eller adoption av ett barn som har varit familjehemsplacerat hos sökanden. I andra fall är det, när adoptionsprocessen inleds, inte känt vem sökanden senare kommer att ansöka om att få adoptera. Så är ofta fallet vid internationell adoption. Regeringens förslag i denna proposition syftar till att regelverket ska möjliggöra en rättssäker och effektiv adoptionsprocess som utgår från barnets bästa. Eftersom adoptionsärenden ser så olika ut är det viktigt att bestämmelserna är flexibla. Förutsättningarna för adoption bör så långt möjligt inte bygga på generella uppfattningar, t.ex. om vem som är lämp- lig som adoptivförälder. Strävan bör i stället vara att en bedömning ska göras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. måste adoptionsreglerna vara tydliga och förfarandet vara förutsebart för de som berörs. Regelverket ska bygga på en balans mellan intresset av att förfarandet är effektivt och vikten av att barnet och andra som berörs av adoptionen får sina intressen och rättigheter tillgodosedda. En utgångs- punkt för regeringens förslag och bedömningar är att bestämmelserna i största möjliga utsträckning ska vara generellt tillämpliga på alla olika typer av adoptioner, t.ex. oavsett om det rör sig om en nationell eller internationell adoption. Detta är viktigt för att säkerställa att det inte ställs olika krav beroende på barnets ursprung. Det är dock lämpligt att skilja ut adoption av vuxna personer från adoption som avser barn efter- som olika hänsyn gör sig gällande i dessa två typer av adoptionsärenden. De förslag som regeringen lämnar i denna proposition har tagits fram efter en allmän översyn av reglerna om adoption i 4 kap. och av de internationellt privat- och processrättsliga reglerna om adop- tion. Sedan utredningens betänkande överlämnades har det gått . Detta innebär att regeringen vid framtagandet av förslagen har behövt beakta den utveckling som har skett på adoptionsområdet och att det har funnits anledning att omvärdera vissa slutsatser. 2017/18:121 Flera förändringar föreslås i i syfte att stärka barnets ställning i processen, bl.a. genom att förutsättningarna för adoption av ett barn tydliggörs (avsnitt 7.1) och att barnets rätt till delaktighet förstärks (avsnitt 7.2). Vidare föreslår regeringen bl.a. att kretsen av personer som har möjlighet att adoptera utökas (avsnitt 6), att underlaget för dom- stolens prövning förbättras (avsnitt 10) och att förutsättningarna för domstolens handläggning av adoptionsärenden förtydligas (avsnitt 11.2). Regleringen görs också mer överskådlig och lättillämpad. Vissa föränd- ringar föreslås beträffande regleringen kring internationella adoptioner, bl.a. för att adoptioner som inte är till barnets bästa ska avstyras på ett så tidigt stadium som möjligt (avsnitt 13). När det gäller de internationellt privat- och processrättsliga bestämmelserna föreslås bl.a. en anpassning till den s.k. hemvistprincipen och att utländska avgöranden i större ut- sträckning ska erkännas automatiskt i (avsnitt 15). I likhet med utredningen beaktar regeringen vid utformningen av förslagen Europa- rådets reviderade konvention om adoption av barn som antogs (Ju2008/10857/L2). Det ingick inte i utredningens uppdrag att överväga om ska tillträda konventionen och det finns inte tillräckliga skäl att nu överväga den frågan. I likhet med utredningen anser regeringen att de ändringar som föreslås i propositionen motiverar att det nuvarande 4 kap. upp- hävs och ersätts av ett nytt kapitel och att lagen (1971:796) om inter- nationella rättsförhållanden rörande adoption ersätts av en ny lag om adoption i internationella situationer.