prop · H503218 · 2018-04-10 00:00:00 — Även de övriga skyldigheter som enligt skollagen åligger hemkommu- nen är enligt regeringens bedömning sådana uppgifter av allmänt intresse som är fastställda genom bestämmelserna i skollagen som reglerar just den aktuella uppgiften. Det gäller t.ex. att ansvara för att utbildning i kommer till stånd (10 kap. 24 skollagen) och att lämna bidrag till enskilda huvudmän för fristående förskolor och fristående skolor (8 kap. 21 § och 10 kap. 37 § skollagen). Mot denna bakgrund har enligt regeringens bedömning de åtgärder som huvudmännen och hemkommunerna vidtar i syfte att utföra upp- dragen eller uppfylla åligganden enligt skollagen och anslutande före- skrifter en legal grund, som har offentliggjorts genom tydliga, precisa och förutsebara regler som står i proportion till de mål som eftersträvas. Uppgiften av allmänt intresse, dvs. att tillhandahålla, anordna och bedriva utbildning, är således fastställd genom skollagen med anslutande föreskrifter. I det följande utvecklas också närmare hur den rättsliga grunden för nödvändig personuppgiftsbehandling är fastställd i fråga om utbildning i särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet. Det finns fastställda uppgifter av allmänt intresse i fråga om utbildning i särskilda utbildningsformer… I 24 kap. skollagen finns bestämmelser om s.k. särskilda utbildnings- former som bedrivs i stället för utbildning inom skolväsendet. Bestäm- melserna gäller bl.a. utbildning vid särskilda ungdomshem, utbildning för intagna i kriminalvårdsanstalt, internationella skolor, utbildning vid folk- högskola som motsvarar vuxenutbildning i svenska för in- vandrare, utbildning för barn och elever som vårdas på sjukhus eller en institution som är knuten till ett sjukhus och utbildning i hemmet eller på annan lämplig plats. Nedan redogörs för regeringens bedömning av hur den rättsliga grunden för personuppgiftsbehandling är fastställd i fråga om dessa utbildningsformer. …i form av särskilda ungdomshem… Utbildning vid särskilda ungdomshem ska för skolpliktiga barn som vistas där och inte lämpligen kan fullgöra sin skolplikt på annat sätt, anordnas genom försorg av huvudmannen för hemmet. De barn som är skolpliktiga och inte lämpligen kan fullgöra sin skolgång på annat sätt ska genom huvudmannens försorg ges möjlighet att delta i utbildning (24 kap. 8 och 9 §§ skollagen). Barn som genom en brottmålsdom dömts till sluten ungdomsvård placeras på särskilt ungdomshem. Dessa barn omfattas också av nämnda bestämmelser (32 kap. 5 § samt 1 och 12 §§ lagen [1998:603] om verkställighet av sluten ungdomsvård). Statens institu- tionsstyrelse (SiS) ansvarar för verkställigheten (3 § lagen om verkstäl- lighet av sluten ungdomsvård). I den del av myndighetens verksamhet som avser verkställighet av sluten ungdomsvård ska enligt Utredningen om 2016 års dataskyddsdirektiv förslaget till brottsdatalag (2018:000) tillämpas, eftersom det är fråga om en straffrättslig påföljd (SOU 2017:29, Brottsdatalag, avsnitt 8.4.2). I lagrådsremissen Brottsdatalag delar regeringen de bedömningar som utredningen gjort när det gäller tillvägagångssätt i gränsdragningsfrågor. I den lagrådsremissen anges också att ytterligare vägledning kring enskilda verksamheter inom myndigheterna kan fås genom de bedömningar som utredningen redo- visar i delbetänkandet (s. 111–112). Däremot är den föreslagna brottsdatalagens bestämmelser inte tillämp- liga på personuppgiftsbehandling som inte är en följd av att den dömde överlämnats till sluten ungdomsvård, utan sker inom ramen för skol- plikten. Det beror på att det inte är fråga om verkställighet av en påföljd. Detsamma gäller barn vars personuppgifter behandlas med anledning av att de får utbildning vid särskilda ungdomshem och som placerats där med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1990:52) om särskilda bestämmelser om vård av unga. Inte heller då är den föreslagna brottsdatalagens bestämmelser tillämpliga, eftersom det inte är fråga om verkställighet av en påföljd. Det är således dataskyddsförordningens bestämmelser som ska tillämpas på personuppgiftsbehandlingen i dessa fall. Genom bestämmelserna i t.ex. 24 kap. 8 § skollagen är SiS anord- nande av utbildning för skolpliktiga barn som vistas i ungdomshemmet om de inte lämpligen kan fullgöra sin skolplikt på annat sätt en fastställd uppgift av allmänt intresse. Vidare anges i bestämmelsen att relevanta bestämmelser i skollagen rörande eller i förekommande fall grundsärskolan eller specialskolan ska tillämpas med nödvändiga av- vikelser. SiS kan alltså i dess fall grunda nödvändig personuppgifts- behandling på att den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen är fastställd i svensk rätt. …internationella skolor… Med en internationell skola avses en skola där utbildningen följer ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan och som i första hand riktar sig till elever som är bosatta i för en begränsad tid 24 kap. 2 § skollagen). En elev får under vissa förutsättningar fullgöra sin skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå (24 kap. 2–4 §§ skollagen). De internationella skolorna på grundskolenivå är ålagda att följa vissa föreskrifter i förordningen (2015:801) om internationella skolor så länge som godkännandet för den enskilde respektive medgivandet för den kommunala huvudmannen gäller. Av föreskrifterna framgår bl.a. att utbildningen ska vara utformad så att den som helhet betraktad är lik- värdig med utbildningen i . Elever som är bosatta i för en begränsad tid ska ges undervisning i svenska och om i den omfattning som de behöver. Undervisning i svenska för övriga skol- pliktiga elever ska bedrivas enligt läroplanen för och kursplanen i svenska (4–6 §§). Av 24 kap. 3 och 4 §§ skollagen framgår att barn under vissa förutsättningar får fullgöra sin skolplikt i en internationell skola på grundskolenivå. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att den utbildning som de internationella skolorna på grundskolenivå bedriver är en uppgift av allmänt intresse. Denna uppgift är fastställd i svensk rätt genom bestämmelserna i 24 kap. 2, 3 a och 4 a §§ skollagen, tillsammans med relevanta bestämmelser i förord- ningen om internationella skolor och Statens skolinspektions beslut om antingen ett godkännande eller förklaring som huvudman för en inter- nationell skola på grundskolenivå. Enligt regeringens bedömning kan en internationell skola på grundskolenivå således tillämpa den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse för nödvändig personuppgiftsbehand- ling. En internationell skola på gymnasienivå har en enskild huvudman och följer en utländsk eller internationell läroplan. Det finns inga bestäm- melser om att huvudmannen ska ha ett godkännande för att få bedriva utbildningen, men för att vara berättigad till bidrag för elever från deras hemkommuner måste huvudmannen få en förklaring om rätt till bidrag från Skolinspektionen (24 kap. 6 och 6 a §§ skollagen). För att en enskild huvudman för en internationell skola på gymnasienivå ska förklaras berättigad till bidrag enligt skollagen krävs bl.a. att utbildningen är ut- formad så att den som helhet betraktad är likvärdig med utbildningen i gymnasieskolan. Dess allmänna mål och värdegrund får inte strida mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom skolväsendet (7 § förordningen [2015:801] om internationella skolor). Regeringen bedömer att den utbildning som den internationella skolan bedriver är en uppgift av allmänt intresse som är fastställd i svensk rätt genom bestämmelserna i 24 kap. 2, 6 och 6 a §§ skollagen tillsammans med relevanta bestämmelser i förordningen om internationella skolor och ett beslut från Skolinspektionen om förklaring om rätt till bidrag. Den internationella skolan är dock inte bunden av t.ex. skollagens bestäm- melser om betygssättning (se 3 kap. 13 § skollagen som särskilt räknar upp vilka skolformer som omfattas). Skolan måste inte heller ansöka om tillstånd att sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg, gym- nasieexamen och intyg enligt de bestämmelser som gäller för gymnasie- skolan (förordningen [2012:509] om betygsrätt för viss utbildning vid internationella skolor). Att eleverna ska få betyg kan dock framgå av den utländska eller internationella läroplanen som skolan följer. Om behandling av personuppgifter för att kunna betygsätta eleverna inom den internationella skolan är nödvändig för att utföra uppgiften av allmänt intresse, dvs. anordna utbildning, bör sådan behandling kunna ske med stöd av den rättsliga grunden utföra uppgift av allmänt intresse fastställd i skollagen, förordningen om internationella skolor och beslutet från Skolinspektionen. …folkhögskolans vuxenutbildning i svenska för invandrare… Om en folkhögskola har getts rätt att sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg och förklarat sig ha för avsikt att ta emot den sökande till utbildningen har den som har rätt att delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare rätt att i stället delta i folk- högskolans motsvarande vuxenutbildning i svenska för invandrare (24 kap. 11 § skollagen). En folkhögskola som väljer att bedriva sådan utbildning utför genom anordnandet av just den utbildningen en uppgift av allmänt intresse som är fastställd genom 24 kap. 11 § skollagen. Om folkhögskolan bedömer att behandlingen av personuppgifter är nöd- vändig för att den ska kunna bedriva utbildningen i svenska för invandrare kan den tillämpa den rättsliga grunden i artikel 6.1 e för att behandla personuppgifter som hör till just den delen av folkhögskolans verksamhet. …barn och elever som vårdas på sjukhus eller annan motsvarande institution… Skollagen innehåller även bestämmelser om utbildning för barn och elever som vårdas på sjukhus eller annan motsvarande institution. Huvudmannen för institutionen ska svara för att barn som vårdas på sjukhus eller en institution som är knuten till ett sjukhus, får tillfälle att delta i utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som erbjuds i förskola, förskoleklass eller fritidshem (24 kap. 16 § skollagen). Enligt regeringens bedömning kan huvudmannen för institutionen grunda nödvändig personuppgiftsbehandling för att utföra uppgiften utbildning motsvarande den som erbjuds i förskola, förskoleklass eller fritidshem på den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse (artikel 6.1 e). Upp- giften av allmänt intresse är fastställd genom bestämmelsen i 24 kap. 16 § skollagen tillsammans med de bestämmelser om den aktuella utbild- ningen som huvudmannen anordnar. Under vissa förutsättningar kan en elev t.ex. i få särskild undervisning på sjukhus eller på en institution som är knuten till ett sjukhus (24 kap. 17–19 §§ skollagen). Det är kommunen där institu- tionen finns som ska anordna denna. Undervisningen ska så långt möjligt Prop. 2017/18:218 motsvara den undervisning som eleven inte kan delta i. bedömer att kommunen kan grunda den behandling av personuppgifter som är nödvändig för att utföra uppgiften särskild undervisning på den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse. Uppgiften av allmänt in- tresse är fastställd genom bestämmelserna i 24 kap. 17–19 §§ skollagen tillsammans med bestämmelserna om den aktuella skolformen, t.ex. grundskola. … och särskild undervisning i hemmet eller annan lämplig plats En kommun kan enligt regeringens bedömning även på motsvarande vis grunda nödvändig personuppgiftsbehandling för att utföra särskild undervisning i hemmet eller annan lämplig plats på den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse. Uppgiften av allmänt intresse är fastställd genom bestämmelserna i 24 kap. 20–22 §§ skollagen tillsammans med bestämmelserna om den aktuella skolformen, t.ex. grundskola. Rättslig grund för utbildning för intagna på kriminalvårdsanstalt regleras i brottsdatalagen Kriminalvården ansvarar för utbildning som motsvarar vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna för intagna på kriminalvårdsanstalt (24 kap. 10 § skollagen). Kriminalvården får enligt 3 kap. 1 och 2 §§ fängelselagen (2010:610) bestämma att en intagen ska ha studier som sysselsättning. Någon åldersgräns gäller inte för sådan verksamhet. När studier är anvisad sysselsättning ingår de som ett led i verkställigheten av utdömda fängelsestraff. Enligt Utredningen om 2016 års dataskyddsdirektiv bör därför den föreslagna brottsdatalagen till- ämpas på behandlingen av personuppgifterna med anledning av studierna (SOU 2017:29, s 217). I lagrådsremissen Brottsdatalag delar regeringen de bedömningar som utredningen gjort när det gäller tillvägagångssätt i gränsdragningsfrågor. I den lagrådsremissen anges också att ytterligare vägledning kring enskilda verksamheter inom myndigheterna kan fås genom de bedömningar som utredningen redovisar i delbetänkandet (s. 111–112). Bestämmelser om rättslig grund för behandling av person- uppgifter som behövs för att en behörig myndighet ska kunna verkställa en straffrättslig påföljd föreslås i 2 kap. 1 § brottsdatalagen. Det finns fastställda uppgifter av allmänt intresse för annan pedagogisk verksamhet… I 25 kap. skollagen finns bestämmelser om s.k. annan pedagogisk verk- samhet som bedrivs i stället för utbildning inom skolväsendet. Bestäm- melserna gäller pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Nedan redogörs för rege- ringens bedömning av hur den rättsliga grunden för personuppgifts- behandling är fastställd i fråga om dessa verksamheter. …i form av pedagogisk omsorg… Enligt 25 kap. 2 § skollagen ska kommunen sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Med pedagogisk omsorg avses främst familjedaghem och flerfamiljslösningar. Sådan verksamhet utförs ofta i den privata aktörens egna hem (SOU 2016:62 s. 171). Genom att peda- gogisk verksamhet är reglerad i skollagen bör en sådan verksamhet anses vara en uppgift av allmänt intresse. Uppgiften av allmänt intresse är fast- ställd genom bestämmelsen i 25 kap. 2 § skollagen. Kommunen har så- ledes stöd för den behandling av personuppgifter som är nödvändig för att kunna efterleva bestämmelsen. …öppen förskola… Som komplement till förskola och pedagogisk omsorg får en kommun anordna öppen förskola (25 kap. 3 § skollagen). Den öppna förskolan ska erbjuda barn en pedagogisk verksamhet i samarbete med medföljande vuxna som de vuxna ges möjlighet till social gemenskap. Barn och föräldrar har ingen formell plats att ta i anspråk och barnen är inte inskrivna i den öppna förskolan. Verksamheten vänder sig till barn och föräldrar som är hemma , t.ex. under föräldraledigheten. För dessa är verksamheten en viktig social träffpunkt, där barnen ges tillfälle att tillsammans med en förälder eller annan vuxen delta i en verksamhet i gruppens form, som syftar till att ge pedagogisk stimulans (prop. 2009/10:165 s. 528). Genom bestämmelsen i 25 kap. 3 § skollagen och kommunens beslut att anordna öppen förskola är enligt regeringens bedömning uppgiften av allmänt intresse, dvs. att anordna öppen för- skola, fastställd. …öppen fritidsverksamhet… Öppen fritidsverksamhet får erbjudas elever i de utbildningsformer där skolplikt kan fullgöras, i stället för fritidshem från och med höstterminen det år eleven fyller till och med vårterminen det år eleven fyller . Verksamheten ska genom pedagogisk verksamhet komplettera utbild- ningen i de olika utbildningsformer i vilka skolplikt kan fullgöras och erbjuda eleven möjlighet till utveckling och lärande samt en meningsfull fritid och rekreation (14 kap. 7 § och 25 kap. 4 § skollagen). Den öppna fritidsverksamheten är en enklare form av verksamhet som inte erbjuder samma grad av omsorg och tillsyn, och elevgrupperna kan vara mer flexibla än på fritidshemmen. Genom att verksamheten regleras i skollagen är den enligt regeringens bedömning en uppgift av allmänt intresse. Uppgiften av allmänt intresse är fastställd genom den aktuella bestämmelsen. Huvudmännen har därför stöd för behandling av person- uppgifter som är nödvändig för verksamheten, såsom t.ex. personup- pgifter som behövs för att planera verksamheten. …omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds… Av 25 kap. 5 § skollagen framgår att kommunen ska sträva efter att er- bjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrars förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att omsorg för barn under s.k. obekväma arbetstider inte ska betraktas som en skolform, till skillnad från förskolan, och inte heller åläggas de krav som ställs på en sådan verksamhet (prop. 2009/10:165 s. 532). Utgångs- punkten är att omsorgen ska erbjudas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller familjens situation i övrigt, om föräldrarna inte själva kan ordna omsorgen. Att ”sträva efter” innebär att kommunen inte utan vidare kan avstå från att tillhandahålla sådan omsorg. Ambitionen måste vara att tillhandahålla omsorg även under s.k. obekväm arbetstid åt familjer som har behov av det. Om kommunen inte har någon efterfrågan måste kommunen ändå plane- ra för att tillhandahålla omsorg, när situationen förändras. Eftersom kom- munerna genom bestämmelsen i skollagen ges ett uppdrag att ordna barnomsorg under s.k. obekväm arbetstid får sådan verksamhet anses vara en uppgift av allmänt intresse som är fastställd genom bestäm- melsen. Kommunerna kan således behandla personuppgifter som är nöd- vändiga för att kunna utföra uppgiften att tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid. …och vid entreprenad Entreprenad enligt skollagen innebär att en huvudman med bibehållet huvudmannaskap sluter avtal med någon annan om att denne utför upp- gifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen (23 kap. 1 § första stycket skollagen). Om en enskild med stöd av bestämmelserna i 23 kap. skollagen och avtal anordnar t.ex. pedagogisk omsorg eller annan verksamhet på entreprenad anses denne utföra uppgiften av all- mänt intresse på uppdrag av kommunen. Även i dessa fall är enligt rege- ringens bedömning uppgiften av allmänt intresse fastställd i författning (se även avsnitt 6.2). Sammanfattningsvis kan nödvändig personuppgiftsbehandling ske med stöd av den fastställda rättsliga grunden uppgiften av allmänt intresse Utöver vad som anges ovan om hur den rättsliga grunden är fastställd har regeringen också, som nämnts i avsnitt 6.2, i propositionen Ny data- skyddslag bedömt att den grad av tydlighet och precision som krävs i fråga om den rättsliga grunden enligt skäl 41 i dataskyddsförordningen måste bedömas från fall till fall, utifrån behandlingens karaktär. Det torde stå klart att en behandling av personuppgifter som inte utgör någon egentlig kränkning av den personliga integriteten, såsom när det gäller behandling av elevers namn i reguljär skolverksamhet, kan ske med stöd av en rättslig grund som är allmänt hållen. Vidare anges att ut- gångspunkten bör vara att dataskyddsförordningens krav på proportio- nalitet i artikel 6.3 andra stycket är uppfyllt i fråga om rättsliga förplik- telser, uppgifter av allmänt intresse och myndighetsutövning som fast- ställs i enlighet med svensk rätt (prop. 2017/18:105 s. 51). Mot denna bakgrund och med stöd av analysen ovan konstaterar regeringen att den verksamhet som sker med stöd av skollagen och anslutande föreskrifter är uppgifter av allmänt intresse som har legala grunder som, till skillnad mot vad Datainspektionen har anfört, har fastställts genom tydliga, precisa och förutsebara regler i nationell rätt som är proportionerliga mot 2017/18:218 det mål som eftersträvas. Behandling av personuppgifter som är nödvändig för att utöva verksamhet som grundas på skollagen och anslutande föreskrifter kan därmed ske med stöd av den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. När det gäller frågan om vilken behandling som är nödvändig, t.ex. vid användningen av sådana digitala läromedel som uppmärksammats av och kommun, kan konstateras att den personuppgiftsansvarige ansvarar för att bedöma om syftet med behand- lingen är nödvändigt för att utföra en uppgift av allmänt intresse (artikel 5.2 och 6.3 i dataskyddsförordningen), se vidare avsnitt 6.2. Den rättsliga grunden myndighetsutövning kan användas i vissa fall Regeringens bedömning: Huvudmän inom området som regleras av skollagen vidtar vissa åtgärder med stöd av skollagen som innefattar myndighetsutövning, t.ex. betygssättning och beslut om särskilt stöd. Den behandling av personuppgifter som är nödvändig för myndighets- utövningen kan i dessa fall göras med stöd av den rättsliga grunden myndighetsutövning i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedöm- Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, såsom t.ex. Statens skolverk, , , , , , och kommuner, har inte några synpunkter på bedömningen. muner och Landsting, , Specialpedagogiska skolmyndigheten och delar utredningens bedöm- Som nämnts i avsnitt 3 har vissa myndigheter och enskilda beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, vars bedömning överensstämmer med regeringens bedömning i detta avsnitt. styrker eller har inga synpunkter på bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Den rättsliga grunden myndig- hetsutövning i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen har beskrivits i av- Som anges där, framgår det av propositionen Ny dataskyddslag 2017/18:105) att utgångspunkten i svensk rätt är att det som i brukar anses som myndighetsutövning faller in under data- skyddsförordningens begrepp och att detta bör gälla även fortsättningsvis (s. 62). Den största delen av skolornas verksamhet, undervisning, utgörs av Bara en liten del av verksamheten i förskolor och skolor utgör ärendehandläggning som innebär myndighetsutövning mot Det kan handla om ärenden som rör mottagande av elever, sär- skilt stöd, avstängning av elever eller befrielse från sådana inslag i under- visningen som är obligatoriska (t.ex. 3 kap. 9 §, 5 kap. 14 § och 7 kap. 5 och 19 §§ skollagen). Även betygssättning av elevernas kunskaper är en form av myndighetsutövning. De allmänna bestämmelserna om betyg- sättning finns i bl.a. 3 kap. 13 § skollagen, de olika skolformskapitlen i Prop. 2017/18:218 skollagen och i förordningarna för de olika skolformerna såsom t.ex. gymnasieförordningen (2010:2039). Enligt regeringens bedömning är grunden för behandlingen fastställd i skollagen och anslutande föreskrifter. Det behövs därför inte någon ytterligare reglering för att skolorna ska kunna utföra nödvändig behandling av personuppgifter som ingår i myndighetsutövningen med stöd av den rättsliga grunden myndighetsutövning i artikel 6.1 e i data- skyddsförordningen. När det gäller frågan om vilken behandling som är nödvändig kan konstateras att det ankommer på den personuppgiftsansvarige att bedöma om syftet med behandlingen är nödvändigt för att utföra en uppgift av allmänt intresse (artikel 5.2 och 6.3 i dataskyddsförordningen), se vidare avsnitt 6.2. Regeringen anser vidare att även artikel 6.1 e i dataskyddsförord- ningen, dvs. uppgift av allmänt intresse, är tillämplig som rättslig grund för ovan nämnda moment, eftersom dessa ingår i uppgiften att anordna utbildning. Den rättsliga grunden rättslig förpliktelse kan användas i vissa fall Regeringens bedömning: Skollagen innehåller bestämmelser som gör det nödvändigt för verksamhetsutövarna att behandla personupp- Behandlingen kan i dessa fall göras med stöd av den rättsliga grunden rättslig förpliktelse i artikel 6.1 c i dataskyddsförordningen. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedöm- Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, såsom t.ex. Statens skolverk, , , , , , och kommuner har inte några synpunkter på bedömningen.