prop · H503187 · 2018-03-20 00:00:00 — exportbutik eller då varorna tas emot av en aktör som har tillstånd till skattefri försäljning på fartyg eller flyg. Det finns inte några skäl att behandla e-cigaretter eller andra nikotinhaltiga produkter annorlunda i Prop. 2017/18:187 detta hänseende. Regeringen föreslår därför att samtliga de ovan nämnda möjligheterna till avdrag och återbetalning ska vara tillämpliga även för e- cigaretter och andra nikotinhaltiga produkter. har påpekat att reglerna för diplomatisk personal inte innehåller något krav på att inköpen ska ha skett för personligt bruk på det sätt som framgår av motsvarande regler för mervärdesskatt. Något sådant krav finns inte heller i motsvarande regler avseende tobaksskatt. Regeringen finner inte några skäl att utforma reglerna avseende e-cigaretter och andra nikotinhaltiga produkter annorlunda i detta hänseende. och har ifrågasatt att det finns en beloppsgräns för återbetalning och anser detta vara oskäligt. Som nämnts ovan är regeln utformad efter motsvarande regel för snus och tuggtobak. Enligt denna medges inte återbetalning för skattebelopp som för kalenderkvartalet understiger . Regeringen ser inte skäl att utforma regeln i den nu föreslagna lagen på något annat sätt. För tobaksvaror föreslås även en justering avseende försäljning av snus och tuggtobak i exportbutiker. krävs ett godkännande som upplagshavare för försäljning av samtliga tobaksvaror, trots att ett sådant godkännande inte kan meddelas för försäljning av enbart snus eller tuggtobak. Det är således inte möjligt att sälja enbart snus eller tuggtobak i en exportbutik utan att sälja andra tobaksvaror. Det föreslås därför en uppdelning så att försäljning av snus eller tuggtobak kräver ett godkännande som lagerhållare, medan övriga tobaksvaror kräver ett godkännande som upplagshavare. Den som driver exportbutiken kan då själv välja vilka varor som ska säljas. är enligt reglerna för snus och tuggtobak , förutom då varor importeras från tredjeland och vid övergången till fri omsättning enligt artikel 201 i förordning (EU) 952/2013 inte ägs av en godkänd lagerhållare. I dessa fall är beskattningsmyndighet. Skatteförfarandelagen (2011:1244) respektive tullagen (2016:253) är tillämpliga på förfarandet. Det finns inga skäl att frångå denna uppdelning vad gäller beskattning av e-cigaretter och andra nikotinhaltiga produkter. Regeringen föreslår därför en motsvarande reglering. Regeringens förslag: Den nya skatten genomförs genom en ny lag, benämnd lag om skatt på vissa nikotinhaltiga produkter. Ändringar görs dessutom i lagen om frihet från skatt vid import, m.m., skatteförfarandelagen, lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, tullagen, lagen om exportbutiker och lagen om proviantering av fartyg och luftfartyg. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorians förslag finns definitionerna av ”tullskuld” och ”unionsvara” i 7 § i den nya lagen i stället för i 2 § och det krävs prövningstillstånd för överklagande av vissa beslut i den nya lagen. Remissinstanserna: Datainspektionen har inget att erinra mot förslaget. Kammarrätten i och Förvaltningsrätten i anser att definitionerna av ”tullskuld” och ”unionsvara” bör flyttas från 7 § till 2 § i den föreslagna nya lagen samt att skälen till att prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten enligt 18 § bör framgå. krav finns inte i övriga punktskattelagstiftningar, som lagen om Kammarrätten i anser vidare att fjärde stycket i 14 § anser att definitionerna av ”tullskuld” och ”unionsvara” bör flyttas från 7 § till 2 § i den föreslagna nya lagen. Det uppkommer även frågeställningar kring tillämpningen av lagen om frihet från skatt vid import, m.m. Enligt reglerna i denna lag ska skattefrihet medges under sådana förhållanden som medför tullbefrielse. dessa regler finns vissa undantag för tobaksvaror. inte alla de varor som förslaget behandlar. nikotinhaltiga produkter kan därför i vissa fall importeras skattefritt. är en otillfredsställande ordning och det bör utredas om det är möjligt att undanta produkterna från tull- och skattefrihet. Skälen för regeringens förslag: Den föreslagna beskattningen har vissa likheter med beskattningen av snus och tuggtobak. dock inte att det är lämpligt att införa reglerna i lagen om tobaksskatt. Regeringen föreslår därför att det införs en ny lag, benämnd lag om skatt på vissa nikotinhaltiga produkter. Förvaltningsrätten i och har föreslagit att definitionerna av begreppen ”tullskuld” och ”unionsvara” ska flyttas från 7 § till 2 § i den Regeringen instämmer i denna bedömning och föreslår en sådan Kammarrätten i och Förvaltningsrätten i har även efterfrågat skälen till att prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten enligt 18 § i den föreslagna lagen eftersom motsvarande krav inte finns i lagen om tobaksskatt. Regeringen bedömer att regeln lämpligen bör utformas i enlighet med lagen om tobaksskatt och föreslår därför inte något krav på prövningstillstånd. anser vidare att fjärde stycket i 14 § bör förtydligas eftersom bestämmelsen kan leda till tillämpningssvårigheter. behandlar undertecknande av ansökningar om återbetalning i de fall sökanden är en juridisk person. Bestämmelsen är utformad i enlighet med motsvarande regler i andra punktskattelagstiftningar. inte att det finns skäl att utforma regeln på något annat sätt. Regeringen föreslår även vissa ändringar i andra lagar. (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. införs en ny paragraf, 3 kap. 10 §, enligt vilken reglerna i 3 kap. avseende cigaretter ska gälla även för e-vätskor och andra nikotinhaltiga produkter. vätska eller andra nikotinhaltiga produkter ska då anses motsvara Det införs även schablonbelopp för tull och skatt avseende e- vätskor och andra nikotinhaltiga produkter i 4 kap. 3 §. för skatt är för e-vätskor per liter och för andra nikotinhaltiga genomsnittlig punktskatt och mervärdesskatt. andra nikotinhaltiga produkter används i förhållandevis små doser har de ett högt kilo- eller literpris i jämförelse med många andra produkter. medför att mervärdesskattedelen av schablonbeloppen är högre än för övriga produkter som räknas upp i paragrafen och det går därför inte direkt Prop. 2017/18:187 att jämföra schablonbeloppen. Det införs även en upplysning i 3 kap. 4 § om att lagen om elektroniska cigaretter och påfyllningsbehållare innehåller ett förbud för den som inte fyllt att föra in elektroniska cigaretter och påfyllningsbehållare i landet. Det görs dessutom en författningsteknisk ändring i det förslag som presenteras i propositionen Ny lag om tobak och liknande produkter (prop. 2017/18:000). I den propositionen föreslås en ändring i 3 kap. 4 § lagen om frihet från skatt vid import, m.m. som ska träda i kraft . I det förslaget behöver därför en författningsteknisk ändring göras med anledning av den ändring av samma paragraf som föreslagits ovan. har påpekat att det i vissa undantagsfall är möjligt att importera e-vätskor och andra nikotinhaltiga produkter med tullfrihet, och därmed även skattefrihet. Dessa regler är harmoniserade inom EU och är således inget som ensidigt kan ändra på. I skatteförfarandelagen behöver den nya lagen läggas till i uppräkningarna över vad som avses med punktskatt (3 kap 15 §), vilka aktörer ska registrera (7 kap. 1 §), vilka punktskatter som ska redovisas i en särskild skattedeklaration för varje händelse som medför skattskyldighet (26 kap. 8 §), möjligheterna till förelägganden för att kontrollera att riktiga och fullständiga uppgifter har lämnats i en ansökan om återbetalning (37 kap. 7 a och 9 a §§), hos vilka revision får göras (41 kap. 3 §), vilka beslut om återbetalning som anses vara beslut om punktskatt (53 kap. 5 §) samt möjligheterna till återbetalning av skatt (64 kap. 6 §). När det gäller reglerna om registrering omfattar dessa enbart godkända lagerhållare och distansförsäljare. registreringen därför främst omfatta juridiska personer. möjligt även för fysiska personer att bli godkända som lagerhållare eller agera som distansförsäljare. Registreringen kommer att omfatta vissa personuppgifter om fysiska personer och det är därför lämpligt att beakta kraven i dataskyddsförordningen1, även om den tillämpas först från och redovisar skatten , snarare än vid varje händelse som medför För godkända lagerhållare skjuts även skattskyldighetens inträde upp och de ges vissa möjligheter till avdrag från skatt. förmåner som lagerhållare och distansförsäljare ges inte ska missbrukas krävs att har möjlighet till kontroll. För att kunna avgöra att skatt inte ska redovisas vid en händelse som utlöser skattskyldighet, utan i stället efter månadens utgång, måste veta om aktören är godkänd som lagerhållare eller registrerad som distansförsäljare. Registreringen är därför nödvändig för att ska kunna hantera beskattningen och ge aktörerna de förmåner som lagen medger. valfritt för aktörer att ansöka om godkännande som lagerhållare. lagerhållare och distansförsäljare är dessutom per definition aktörer som agerar yrkesmässigt, snarare än som privatpersoner. lagras är antingen sådana som relaterar till 1 och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän 2017/18:187 kontaktuppgifter. Intrånget i de registrerades personliga integritet torde därför vara förhållandevis litet. Vid en avvägning mellan lagerhållarens eller distansförsäljarens personliga integritet och behovet av att uppgiften registreras anses registreringen vara proportionerlig. uppgifterna bedöms även uppfylla kravet på rättslig grund i artikel 6 i Den rättsliga grunden i fråga är i första hand att personuppgiftsbehandlingen hos är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den person- uppgiftsansvariges myndighetsutövning på det sätt som anges i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Datainspektionen har inte haft några erinringar mot förslaget. Det görs även en rent författningsteknisk ändring i lagen (2017:1229) om ändring i lagen (2017:405) om ändring i lagen (2017:387) om ändring I propositionen Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen (prop. 2016/17:58) föreslås att skatteförfarandelagen ska ändras (en ny punkt 13 läggs till i första stycket). har antagit regeringens förslag (bet. 2016/17:SkU21, rskr. 2016/17:256). Den ändringen träder i kraft (se punkt 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till den lagen), dvs. det att den nu föreslagna nya lagen har trätt i kraft. Skatteförslag med anledning av energiöverenskommelsen (prop. 2016/17:142) föreslås att punkt 10 j i första stycket i skatteförfarandelagen ska slopas. förslag (bet. 2016/17:SkU31, rskr. 2016/17:268). Med anledning av det förslaget görs i den propositionen också en rent författningsteknisk ändring av ändringsförslaget i prop. 2016/17:58. 2018 (prop. 2017/18:1, Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) föreslogs i avsnitt 6.23.4 en ändring i 7 kap. 1 § första stycket 10 e skatteförfarandelagen. Med anledning av den ändringen föreslogs i budgetpropositionen även en rent författningsteknisk ändring av det sistnämna ändringsförslaget i prop. 2016/17:142. regeringens förslag (bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). av den ändring i 7 kap. 1 § skatteförfarandelagen som föreslås i denna proposition behöver en rent författningsteknisk ändring göras i den författningstekniska ändring som presenteras i budgetpropositionen. Det behöver även genomföras en ändring i 2 kap. 12 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet som innebär att uppgifter och handlingar om godkända lagerhållare ska gallras efter utgången av det kalenderår då godkännandet som lagerhållare blev återkallat, vilket är som för motsvarande uppgifter och handlingar enligt lagen om tobaksskatt, lagen (1994:1776) om skatt på energi och lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik. att det är nödvändigt att lagra uppgifterna är att det i efterhand, särskilt vid omprövning, ska vara möjligt att kontrollera vilka uppgifter som legat till grund för ett beslut. Omprövning kan bli aktuellt upp till från utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått Uppgifterna kan därför inte gallras tidigare än efter utgången av det kalenderår då godkännandet som lagerhållare blev återkallat. behöver den föreslagna nya lagen läggas till i uppräkningen över bestämmelser om skyldighet att betala annan skatt än tull vid import eller införsel till det svenska tullområdet. För att möjliggöra det system med viss försäljning av obeskattade varor på exportbutiker, fartyg och flygplan Prop. 2017/18:187 som beskrivs ovan i avsnitt 5.8 behöver e-vätskor och andra nikotinhaltiga produkter läggas till i lagen (1999:445) om exportbutiker (4 §) och lagen (1999:446) om proviantering av fartyg och luftfartyg (2 och 7 §§). I lagen om exportbutiker införs även ett krav på att om nikotinprodukter ska säljas i en exportbutik, ska verksamheten bedrivas av en godkänd lagerhållare enligt lagen om skatt på vissa nikotinhaltiga produkter. Motsvarande krav finns för alkohol- och tobaksvaror. Även den justering avseende snus och tuggtobak som nämns i avsnitt 5.8 införs i lagen. Regeringens förslag: Såväl den nya lagen som ändringarna i övrigt ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några synpunkter i Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att både den nya lagen och ändringarna i övrigt ska träda i kraft . Eftersom ändringarna rör införandet av en ny skatt behövs det inte några övergångsbestämmelser. Utöver de föreslagna ändringarna görs även en mindre justering i 53 kap. 5 § skatteförfarandelagen, vilken kräver en övergångsbestämmelse. Denna beskrivs i författningskommentaren. Det är svårt att uppskatta effekterna av införandet av en skatt på e-vätskor samt andra nikotinhaltiga produkter. Främst för att produkterna håller på att etableras på den svenska marknaden, men även för att substitution mellan tobaksprodukter och olaglig handel av e-cigaretter är osäker. trenden följer andra europeiska länder så innebär det att den registrerade försäljningen av e-vätskor kan komma att öka . Eftersom e-cigaretter håller på att introduceras på den svenska marknaden så finns konsumtionen av e-cigaretter ännu inte med i den offentliga statistiken, såsom upplysnings (CAN) årliga rapport om tobaksvanor i , och det finns således begränsad kunskap om hur konsumtionen ser ut. För att beräkna den offentligfinansiella effekten av ett införande av en skatt på per milliliter e-vätska krävs att konsumtionen av e-cigaretter Eftersom det saknas offentlig statistik över användningen av e-cigaretter kan endast grova bedömningar göras. I proposition (RP 138/2016 rd) där de föreslår en skatt på e- hänvisas till en enkätundersökning över användningen av e- 2017/18:187 cigaretter i . Enkäten visade att mindre än en halv procent av den vuxna befolkningen i röker e-cigaretter . Vanligast var dagligt bruk bland 15–24-åriga män, av vilka använde e-cigaretter . Dessutom använde av den vuxna befolkningen e-cigaretter vid enstaka tillfällen. Bland 12–18-åriga ungdomar hade provat e-cigaretter en eller två gånger. Hälften av de ungdomar som använt e-cigaretter hade använt nikotinhaltiga e- cigaretter. Vid ett antagande om att konsumtionen i liknar den i skulle det innebära att omkring 41 000 personer är dagligrökare av e- cigaretter i eftersom har en befolkningsmängd, , på omkring 8,2 miljoner. Vid en bedömning att e-vätska motsvarar 100 vanliga cigaretter, och under antagande att en dagligrökare konsumerar 10–11 cigaretter eller motsvarande mängd e-vätska, så innebär det ökade skatteintäkter med i helårseffekt. Därutöver tillkommer de rökare som endast röker e-cigaretter vid enstaka tillfällen. Om det antas att även denna konsumtion motsvarar den i skulle det innebära att omkring 250 000 personer endast röker e-cigaretter vid enstaka tillfällen. Vid en bedömning att dessa tillfälliga rökare röker drygt 10 cigaretter så innebär det ökade skatteintäkter med ytterligare i helårseffekt, även detta med antagande att motsvarande mängd e-vätska konsumeras. Sammantaget beräknas således skatteintäkterna öka från den nya skatten på e-vätska med brutto och netto (inkl. mervärdesskatt) i helårseffekt. Vid ett införande innebär det en ökning av skatteintäkterna införandeåret på netto för att sedan öka till efterföljande år. Något som dock kan göra att effekterna av skatten slår annorlunda i än i är att det i finns ett ytterligare substitut för cigaretter, snus. Eftersom andra nikotinhaltiga produkter ännu inte säljs i någon betydande utsträckning blir det inte några ökade skatteintäkter vid ett införande av en skatt på dessa produkter. Vid den föreslagna skattesatsen på per kilogram för andra nikotinhaltiga produkter innebär det att, under antagandet att varje person som övergår från vanligt snus till andra nikotinhaltiga produkter konsumerar samma antal gram av produkten, skatteintäkterna skulle minska med ca 15 miljoner för varje procentenhet av konsumtionsförändringen. Försäljning av e-vätskor sker framförallt via internet av distansförsäljare men även i specialiserade butiker. Aktörerna påverkas administrativt vid införandet av en punktskatt genom att den administrativa bördan ökar. Den som är registrerad för punktskatt, dvs godkända lagerhållare och distansförsäljare, ska lämna en punktskattedeklaration för varje redovisningsperiod även om det inte finns skatt att redovisa. De administrativa kostnaderna skulle dock kunna övervältras i priset på produkten. De administrativa kostnaderna skulle vara störst vid skattens införande, för att sedan minska nästkommande år. Någon uppskattning av den faktiska administrativa kostnaden har inte beräknats. Försäljningen av e-vätskor och andra nikotinhaltiga produkter är inte belagd med någon punktskatt. Regelverket kommer därför i någon mån jämställa konkurrensvillkoren gentemot produkternas substitut. Det faktum att skatten är lägre än för liknande tobaksprodukter kan i viss mån ses ge en konkurrensfördel, men detta är nödvändigt för att inte helt slå ut marknaden, i synnerhet den legala, vid skattens införande, då punktskatten kommer generera en markant prisökning. Regleringssituationen på den inre marknaden, där nio av EU:s medlemsländer beskattar e-vätskor med punktskatt bör inte leda till någon negativ konkurrenssituation. De föreslagna reglerna gäller såväl för svenska som för utländska försäljare vid försäljning på den svenska marknaden. De harmoniserade reglerna i tobaksproduktdirektivet om krav vid försäljning, såsom registrering vid gränsöverskridande distansförsäljning, innebär att det finns goda förutsättningar att kontrollera att beskattningen efterlevs även av utländska handlare. Skatteregler ska i största möjliga mån vara generella och påverka små och stora företag på samma sätt. I vissa fall kan förenklingar för att främja företagandet övervägas, men det bedöms i detta fall inte finnas behov av särreglering. Därutöver bedöms en särreglering motverka syftet med förslaget. Kostnader för alternativa förslag Om något av de alternativa förslagen i avsnitt 3.7 skulle införas i stället för det förslag som föreslås så skulle de administrativa kostnaderna bli i allt väsentligt samma för företagen. Det bedöms dock att den oreglerade handeln skulle bli större, vilket skulle få negativa konsekvenser på skatteintäkterna och bolag som fullgör sina skyldigheter samt för legitimiteten av förslaget. Andra alternativa regleringar som det inte genomförts beräkningar på är exempelvis en punktskatt på alla e-vätskor, även de som inte innehåller nikotin. Detta skulle i viss mån förenkla för bolagen då alla vätskor skulle hanteras på samma sätt, men det skulle öka kostnaden för varje produkt, som det skulle skapa vissa gränsdragningsproblem gentemot andra produkter. En sådan skatt skulle inte heller vara förenlig med motiveringen till en skatt på e-cigaretter. För den enskilda konsumenten av e-vätskor och andra nikotinhaltiga produkter kommer punktskatten innebära en kostnadsökning för konsumtion av produkterna. Prisökningen kan anses som kraftig i förhållande till det gällande priset. Priset på e-vätskan kommer dock fortfarande med den förslagna skatten vara avsevärt mycket lägre än priset på substituten, det vill säga snus och cigaretter. Införandet av punktskatten kommer leda till att distanshandeln av varorna nationellt, så väl som internationellt, kommer öka lika mycket i pris. Därav bör inte konsumentens inköpsmönster ändras väsentligt. Effekter för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna föreslås bli beskattningsmyndighet i samtliga fall förutom när någon som inte är godkänd lagerhållare importerar skattepliktiga varor från tredjeland, då blir beskattningsmyndighet. Införandet av den nya skatten kommer att innebära ökad arbetsbelastning för de båda myndigheterna. Någon utförlig beräkning av ökningen är svår att göra då det saknas uppgifter om mängden aktörer som kommer att bli skattskyldiga. Enligt uppgift från finns det 16 aktörer som är registrerade för gränsöverskridande distans Svensk Dagligvaruhandel försäljning av e-vätskor. Utöver dessa tillkommer aktörer som säljer e-vätskor inom , antingen i butik eller på distans. Slutligen tillkommer aktörer som säljer andra nikotinhaltiga produkter. Det är dock fråga om en liten marknad under framväxt. Sammantaget bedöms den tillkommande arbetsbelastningen för beskattningsmyndigheterna bli relativt liten. har anfört att förslaget kommer att medföra en engångskostnad om samt en löpande årlig kostnad om . har angett att förslaget kommer att öka arbetsbelastningen, att en viss ökad hantering kan komma i fråga och att det är troligt att det måste ske förändringar i myndighetens IT-system. Tillkommande utgifter för och ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget kan även innebära ökade kostnader för domstolarna då beslut enligt lagen kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol, dels genom de generella överklagandebestämmelserna i skatteförfarandelagen (2011:1244) och i tullagen (2016:253), dels genom de specifika överklagandebestämmelserna i den föreslagna lagen. Det är mycket svårt att uppskatta hur stor del av besluten som kommer att överklagas och därmed även att beräkna kostnaderna för överklagandenas hantering. Med beaktande av vad som sagts ovan om den begränsade tillkommande arbetsbördan för beskattningsmyndigheterna kommer det dock vara fråga om en förhållandevis liten mängd nya mål. Tillkommande utgifter för domstolarna ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte ha några effekter på sysselsättning, miljö, integration, den ekonomiska jämställdheten, den kommunala självstyrelsen eller fördelningspolitiken. Förslaget bedöms vara förenligt med . Varken e-vätskor eller andra nikotinhaltiga produkter omfattas av någon harmoniserad EU- reglering avseende beskattning. Medlemsstaterna har således möjlighet att införa och utforma regler om sådan beskattning så länge reglerna inte leder till gränsformaliteter i handeln mellan medlemsstater samt följer de generella unionsrättsliga reglerna om proportionalitet och likabehandling. Skatten bedöms uppfylla dessa krav. Den kommer inte att medföra några gränsformaliteter. De regler som finns om registrering av distansförsäljning är baserade på tobaksproduktdirektivet och är inte kopplade till skatten. Beskattningen bedöms även följa principerna om proportionalitet och likabehandling. En avvägning har gjorts mellan de Prop. 2017/18:187 beskattade produkternas hälsopåverkan, skattens storlek i förhållande till produkternas pris och beskattning av möjliga ersättningsprodukter.