prop · H503149 · 2018-03-20 00:00:00 — 8 § Om inte annat följer av 4 § ska sådana förpliktelser som är hänförliga till räkenskapsåret eller tidigare räkenskapsår och som på balansdagen är säkra eller sannolika till sin förekomst men ovissa till belopp eller till den tidpunkt då de ska infrias, tas upp som avsättningar. Upplösning av bidrag till infrastruktur 9 § Varje bidrag som redovisas i balansräkningen enligt 5 kap. 7 § ska upplösas med årliga enhetliga belopp under högst . Upplösningen ska påbörjas det år bidraget beslutas. Allmänna bestämmelser om anläggningstillgångar 1 § Anläggningstillgångar ska tas upp till belopp som motsvarar utgifterna för tillgångens förvärv eller tillverkning (anskaffningsvärdet), om inte annat följer av 3, 4, 6, 8 eller 10 §. 2 § I anskaffningsvärdet för en förvärvad anläggningstillgång ska, utöver inköpspriset, utgifter som är direkt hänförliga till förvärvet räknas in. I anskaffningsvärdet för en tillverkad anläggningstillgång ska, utöver sådana kostnader som direkt kan hänföras till produktionen av tillgången, en skälig andel av indirekta tillverkningskostnader räknas in. Ränta på kapital som har lånats för att finansiera tillverkningen av en anläggningstillgång får räknas in i anskaffningsvärdet till den del räntan hänför sig till tillverkningsperioden. Utgifter för värdehöjande förbättringar av en anläggningstillgång får räknas in i anskaffningsvärdet, om de har lagts ned under räkenskapsåret eller balanserats . 3 § Anläggningstillgångar med begränsad nyttjandeperiod ska skrivas av systematiskt över . Nyttjandeperioden för en immateriell anläggningstillgång som avses i 6 kap. 7 § ska anses uppgå till högst , om inte en annan med rimlig grad av säkerhet kan fastställas. 4 § Har en anläggningstillgång vid räkenskapsårets utgång ett lägre värde än vad som följer av 1–3 §§, ska tillgången skrivas ned till detta lägre värde, om värdenedgången kan antas vara bestående. En finansiell anläggningstillgång får skrivas ned till det lägre värde som tillgången har på balansdagen även om det inte kan antas att värdenedgången är bestående. En nedskrivning enligt första eller andra stycket ska återföras, om det inte längre finns skäl för den. Nedskrivningar och återföringar enligt första–tredje styckena ska redovisas i resultaträkningen. Allmänna bestämmelser om värdering av omsättningstillgångar 5 § Omsättningstillgångar ska tas upp till det lägsta av anskaffnings- värdet och det verkliga värdet på balansdagen, om inte något annat följer av 6, 8 eller 10 §. Med anskaffningsvärde avses utgifterna för tillgångens förvärv eller tillverkning. Anskaffningsvärdet för omsättningstillgångar ska bestämmas enligt 2 § första–tredje styckena. Med det verkliga värdet avses försäljningsvärdet efter avdrag för beräknad försäljningskostnad. Om det finns särskilda skäl, får det verkliga värdet bestämmas till återanskaffningsvärdet, i förekommande fall med avdrag för inkurans, eller något annat värde som är förenligt med god redovisningssed. Med återanskaffningsvärdet avses det belopp som motsvarar den utgift för anskaffningen som kommunen eller skulle ha haft om tillgången anskaffats på balansdagen. 6 § Finansiella instrument som innehas för att generera avkastning eller värdestegring ska värderas till verkligt värde, om inte annat följer av 7 §. Värdeförändringen av de finansiella instrumenten ska redovisas i resultaträkningen. 7 § Följande finansiella instrument får inte värderas till verkligt värde: 1.finansiella instrument för vilka ett tillförlitligt verkligt värde inte kan fastställas, 2.finansiella instrument som hålls till förfall, 3.fordringar som härrör från verksamheten och som inte innehas för handelsändamål, 4.aktier eller andelar i kommunala koncernföretag, samt 5.skulder som inte ingår som en del i en handelsportfölj. Redovisning till bestämd mängd och fast värde 8 § Materiella anläggningstillgångar, råvaror och förnödenheter som omsätts och vars sammantagna värde är av underordnad betydelse för kommunen eller , får tas upp till en bestämd mängd och ett fast värde, om deras kvantitet, värde och sammansättning inte varierar väsentligt. Omräkning av fordringar och skulder i utländsk valuta 9 § Fordringar och skulder i utländsk valuta ska omräknas enligt växel- kursen på balansdagen, om detta står i överensstämmelse med god redovisningssed och kravet i 4 kap. 3 § på en rättvisande bild. 10 § Tillgångar som har tagits emot utan ersättning, eller till en ersättning som väsentligt understiger tillgångarnas verkliga värde, ska redovisas till det verkliga värdet vid förvärvstidpunkten. 11 § Avsättningar ska motsvara den på balansdagen bästa uppskatt- ningen av det belopp som kommer att krävas för att reglera förpliktelsen. Periodisering av vissa belopp vid upptagande av lån 12 § Kapitalrabatter och direkta emissionsutgifter vid upptagande av lån ska periodiseras, dock längst över tiden till dess skulden ska vara betald. Sådan periodisering behöver dock inte göras om den är utan väsentlig betydelse. 1 § I kassaflödesanalysen ska kommunens eller in- och utbetalningar under räkenskapsåret redovisas. 1 § Upplysningar enligt detta kapitel ska lämnas i noter. Ytterligare krav på upplysning i not finns i 4 kap. 3 § andra och tredje styckena. 2 § Om inte annat följer av kravet på överskådlighet i 4 kap. 2 §, ska noter som avser enskilda poster i resultaträkningen eller balansräkningen läggas fram i samma ordning som posterna. Hänvisning ska göras vid de poster som noterna hänför sig till. Avvikelse från grundläggande redovisningsprinciper 3 § Om en avvikelse görs med stöd av 4 kap. 4 § andra stycket från någon av de grundläggande redovisningsprinciper som anges i paragrafen, ska det lämnas en upplysning om skälen för avvikelsen och en bedömning av effekten på kommunens eller resultat och ekonomiska ställning. 4 § En upplysning ska lämnas om principerna för värdering av tillgångar, avsättningar och skulder. För poster i årsredovisningen som avser tillgångar, avsättningar och skulder i utländsk valuta ska det anges enligt vilka principer beloppen har räknats om till svenska kronor. 5 § En upplysning ska lämnas om vilka särredovisningar som upprättats under räkenskapsåret till följd av bestämmelser i lag eller annan författning. 6 § Om det inte görs någon omräkning eller ändring av jämförelsetal med stöd av 5 kap. 6 § tredje stycket eller 6 kap. 5 § tredje stycket, ska en upplysning lämnas om skälen för detta. 7 § En upplysning ska lämnas om värdeförändringen av de finansiella instrumenten enligt 7 kap. 6 § andra stycket. 8 § En upplysning ska för varje projekt lämnas om det sammanlagda bidraget till infrastruktur enligt 5 kap. 7 § och vad det avser. Upplysningar ska också lämnas om den valda tiden för bidragets upplösning enligt 6 kap. 9 §, hur mycket av bidraget som upplösts och upptaget belopp under posten Bidrag till infrastruktur. Nyttjandeperiod för materiella anläggningstillgångar 9 § En upplysning ska lämnas om bedömd genomsnittlig nyttjande- period för varje post som tas upp som materiell anläggningstillgång. Nyttjandeperiod för immateriella anläggningstillgångar 10 § Om nyttjandeperioden för en immateriell anläggningstillgång bestäms till än enligt 7 kap. 3 § andra stycket, ska en upplysning lämnas om skälen för detta. Avsättning eller ansvarsförbindelse för pensionsförpliktelser 11 § Om en avsättning eller en ansvarsförbindelse för pensions- förpliktelser har minskat till följd av att försäkring har tecknats eller att medel har överförts till pensionsstiftelse, ska en upplysning lämnas om vilket belopp som avsättningen eller ansvarsförbindelsen har minskats med . 12 § En upplysning ska lämnas om sådana extraordinära poster som av- ses i 5 kap. 5 §. I upplysningen ska posterna specificeras till belopp och art. 13 § En upplysning ska lämnas om den sammanlagda kostnaden för de kommunala revisorernas granskning av bokföring, delårsrapport och årsredovisning. 14 § En upplysning ska lämnas om vilka kommunala koncernföretag som ingår i den kommunala koncernen och på vilken grund de anses vara Av upplysningen ska det också framgå hur den Prop. 2017/18:149 kommunala koncernens sammansättning har förändrats under räken- 15 § En upplysning ska lämnas om vilka kommunala koncernföretag som enligt 12 kap. 3 § inte omfattas av de sammanställda räkenskaperna och varför de anses vara utan väsentlig betydelse. 16 § En upplysning ska lämnas om de kommunala koncernföretag som har konsoliderats enligt 12 kap. 5 § tredje stycket och skälen för vald konsolideringsmetod. 10 kap. Drift- och investeringsredovisning 1 § Driftredovisningen ska innehålla en redovisning av hur utfallet förhåller sig till den budget som fastställts för den löpande verksamheten. 2 § Investeringsredovisningen ska innehålla en samlad redovisning av kommunens eller investeringsverksamhet. 1 § Förvaltningsberättelsen ska innehålla en översikt över utvecklingen av kommunens eller verksamhet. Viktiga förhållanden för resultat och ekonomisk ställning 2 § Förvaltningsberättelsen ska innehålla upplysningar om sådana för- hållanden som inte ska redovisas i balansräkningen eller i resultat- räkningen, men som är viktiga för bedömningen av kommunens eller resultat eller ekonomiska ställning. Händelser av väsentlig betydelse 3 § Förvaltningsberättelsen ska innehålla upplysningar om sådana händelser av väsentlig betydelse för kommunen eller som har inträffat under räkenskapsåret eller efter dess slut. 4 § Förvaltningsberättelsen ska innehålla upplysningar om kommunens eller förväntade utveckling. 2017/18:149 Väsentliga personalförhållanden 5 § Förvaltningsberättelsen ska innehålla upplysningar om väsentliga personalförhållanden. 6 § Förvaltningsberättelsen ska särskilt innehålla upplysningar om de anställdas frånvaro på grund av sjukdom under räkenskapsåret. Den totala sjukfrånvaron ska anges i procent av de anställdas sammanlagda ordinarie arbetstid. Uppgift ska också lämnas om 1.den andel av sjukfrånvaron som avser frånvaro av , 2.sjukfrånvaron för kvinnor respektive män, samt 3.sjukfrånvaron för anställda i åldrarna , 30–och eller äldre. Sjukfrånvaron för varje sådan grupp som avses i andra stycket 2 och 3 ska anges i procent av gruppens sammanlagda ordinarie arbetstid. Sådan uppgift ska inte lämnas när antalet anställda i gruppen är högst tio eller om uppgiften kan hänföras till en enskild individ. Paragrafen gäller inte kommuner och landsting i vilka antalet anställda i medeltal uppgått till högst tio. Andra förhållanden av betydelse för styrning och uppföljning 7 § Förvaltningsberättelsen ska innehålla upplysningar om andra för- hållanden än de som anges i 2–5 §§ som är av betydelse för styrningen och uppföljningen av den kommunala verksamheten. 8 § Förvaltningsberättelsen ska innehålla en utvärdering av om målen och riktlinjerna för en god ekonomisk hushållning enligt 11 kap. 6 § första och andra styckena kommunallagen (2017:725) har uppnåtts och följts. 9 § Förvaltningsberättelsen ska innehålla en utvärdering av kommunens eller ekonomiska ställning. 10 § Förvaltningsberättelsen ska innehålla upplysningar om dels årets resultat efter balanskravsjusteringar, dels detta resultat med justering för förändring av resultatutjämningsreserven (balanskravsresultat). Balanskravsjusteringar görs genom att följande uppgifter inte beaktas vid beräkningen av årets resultat: 1.realisationsvinster som inte står i överensstämmelse med god ekonomisk hushållning, 2.realisationsförluster till följd av försäljning som står i överens- stämmelse med god ekonomisk hushållning, 3. orealiserade vinster och förluster i värdepapper, och 4. återföring av orealiserade vinster och förluster i värdepapper. 11 § Om balanskravsresultatet enligt 10 § för ett visst räkenskapsår är negativt, ska det i förvaltningsberättelsen för det året anges när och på vilket sätt det negativa balanskravsresultatet ska regleras enligt 11 kap. 12 § kommunallagen (2017:725). Om fullmäktige har beslutat att en sådan reglering inte ska ske, ska en upplysning lämnas om skälen för detta. En upplysning ska också lämnas om hur tidigare räkenskapsårs negativa balanskravsresultat har reglerats och om det balanskravsresultat som återstår att reglera. 12 § Om kommunen eller ingår i en koncern, ska förvaltningsberättelsen innehålla upplysningar om koncernen enligt 1–5 och 7–9 §§. 13 § Förvaltningsberättelsen ska innehålla upplysningar om sådana privata utförare enligt 10 kap. 7 § kommunallagen (2017:725) som inte är kommunala koncernföretag. Upplysningar ska dock endast lämnas om sådana förhållanden som är av väsentlig betydelse för bedömningen av kommunens eller verksamhet eller ekonomiska ställning. 12 kap. Sammanställda räkenskaper De sammanställda räkenskapernas delar 1 § Med sammanställda räkenskaper för en koncern avses en sammanställning av kommunens eller och de kommunala koncernföretagens resultaträkningar, balansräkningar och kassaflödes- analyser samt noter. Skyldighet att upprätta sammanställda räkenskaper 2 § Sammanställda räkenskaper ska upprättas för den kommunala koncernen. Sammanställda räkenskaper behöver dock inte upprättas för den kommunala koncernen om samtliga kommunala koncernföretag, såväl var för sig som tillsammans, är utan väsentlig betydelse för kommunen som inte behöver omfattas av de 3 § Ett kommunalt koncernföretag behöver inte omfattas av de sammanställda räkenskaperna om företaget är utan väsentlig betydelse för kommunen eller . 2017/18:149 Om två eller flera av dessa kommunala koncernföretag tillsammans bedöms ha väsentlig betydelse för kommunen eller , ska de dock omfattas av de sammanställda räkenskaperna. 4 § Första gången ett kommunalt koncernföretag ska omfattas av de sammanställda räkenskaperna ska en förvärvsanalys upprättas för att fastställa anskaffningsvärdet på det förvärvade kommunala koncern- företagets tillgångar och skulder. En sådan förvärvsanalys ska också upprättas vid förvärv av aktier eller andelar i en juridisk person. 5 § Ett kommunalt koncernföretags tillgångar och skulder enligt förvärvsanalysen i 4 § ska räknas in i den sammanställda resultat- räkningen och i den sammanställda balansräkningen. Konsolidering ska ske i proportion till kommunens eller ägda andel av det kommunala koncernföretaget. Om det kommunala koncernföretaget är ett kommunalförbund eller ett samordningsförbund enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliterings- insatser, ska konsolidering ske i proportion till kommunens eller andel av det kommunala koncernföretagets tillgångar och skulder. Om det kommunala koncernföretaget är en stiftelse, ska konsolidering ske i proportion till den andel av stiftelsens kapital som kommunen eller har bidragit med. Om det finns särskilda skäl och det är förenligt med kravet i 4 kap. 3 § på en rättvisande bild, får kapitalandelsmetoden i 7 kap. 26 §, 27 §, 28 § första stycket och 29 § årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas vid konsolidering. Sammanställd resultaträkning och sammanställd balansräkning 6 § I fråga om upprättandet av den sammanställda resultaträkningen och den sammanställda balansräkningen ska 5 kap. om resultaträkning och 6 kap. om balansräkning tillämpas. I fråga om posterna i den sammanställda balansräkningen ska 4 kap. 6 § om specifikation till balansräkningspost tillämpas. 7 § I fråga om upprättande av den sammanställda kassaflödesanalysen ska 8 kap. 1 § om kassaflödesanalys tillämpas. 8 § I fråga om upprättande av noter i de sammanställda räkenskaperna ska 9 kap. 1–7, 9–12 och 14–16 §§ tillämpas. 1 § Minst en gång under räkenskapsåret ska en särskild redovisning (delårsrapport) upprättas för verksamheten och ekonomin från räken- skapsårets början. Minst en rapport ska omfatta en period av minst hälften och högst två tredjedelar av räkenskapsåret. 2 § Delårsrapporten ska innehålla –en resultaträkning, –en balansräkning, och –en förenklad förvaltningsberättelse. 3 § För varje post eller delpost i resultaträkningen i en delårsrapport ska belopp under närmast föregående räken- skapsår, prognos för resultatet för räkenskapsåret och budget för innevarande räkenskapsår redovisas. För varje post eller delpost i balansräkningen i en delårsrapport ska belopp för motsvarande post för närmast föregående räkenskapsårs utgång redovisas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (1997:614) om redovisning. 3.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för upplösning av bidrag till infrastruktur som har beslutats . 2017/18:149 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliterings- Härigenom föreskrivs att 24 § lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser1 ska ha följande lydelse. Lagen (1997:614) redovisning skall gälla i tillämpliga Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 2004:793. Förslag till lag om ändring i lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. ska ha följande lydelse. En öppen redovisning och en En öppen redovisning och en 4 §§ som avser verksamhet som 4 §§ som avser verksamhet som bedrivs inom en kommun eller ett bedrivs inom en kommun eller ett landsting och som inte utgör landsting och som inte utgör 2 kap. 4 § lagen (2018:000) om bevarande och arkivering m.m. i 10–13 §§ bevarande och arkivering i 3 kap. 12–15 §§ betydelse för redovisningarna. gäller uppgifter av betydelse för uppgifter som sägs i första stycket uppgifter som sägs i första stycket och som avser verksamhet som och som avser verksamhet som bedrivs av en fysisk eller juridisk bedrivs av en fysisk eller juridisk bokföringslagen (1999:1078) skall m.m. i 7 kap. den lagen även om m.m. i 7 kap. den lagen även om informationen inte utgör räken- informationen inte utgör räken- I arkivlagen (1990:782) finns ytterligare bestämmelser om arkivering. Denna lag träder i kraft . 2017/18:149 2.4 Förslag till lag om ändring i kommunallagen Härigenom föreskrivs att 11 kap. 12, 14, 16 och 24 §§ kommunallagen (2017:725) ska ha följande lydelse. 4 kap. 3 a § lagen (1997:614) om 11 kap. 10 § lagen (2018:000) om redovisning för ett visst räkenskapsår är negativt, ska det redovisning för ett visst räken- regleras under de närmast följande skapsår är negativt, ska det regleras under de närmast följande Fullmäktige ska anta en åtgärdsplan för hur regleringen ska ske. Beslut om reglering ska fattas senast i budgeten det tredje året efter det år då det negativa balanskravsresultatet uppkom. Kommuner och landsting får till en resultatutjämningsreserv reservera medel som får användas för att utjämna intäkter över en konjunkturcykel. Reservering får göras med högst Reservering får göras med högst ett belopp som motsvarar det lägsta ett belopp som motsvarar det lägsta av antingen den del av årets av antingen den del av årets resultat eller den del av årets resultat eller den del av årets 4 kap. 3 a § 11 kap. 10 § lagen (1997:614) lagen (2018:000) redovisning, som överstiger bokföring och redovisning, som 1.en procent av summan av skatteintäkter samt generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning, eller av summan av skatteintäkter samt generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning, om kommunen eller har ett negativt eget kapital, inklusive ansvarsförbindelsen för pensions- förpliktelser. Fullmäktige ska behandla minst en delårsrapport som upprättats enligt 9 kap. 1 § lagen (1997:614) om redovisning. Fullmäktige ska behandla minst en delårsrapport som upprättats enligt 13 kap. 1 § lagen (2018:000) om bokföring och redovisning. Styrelsen ska efter utgången av den period av räkenskapsåret som delårs- rapporten omfattar överlämna Bestämmelser om bokföring och årsredovisning finns i lagen (1997:614) om redovisning. delårsrapporten till fullmäktige Prop. 2017/18:149 och revisorer. Bestämmelser om bokföring och årsredovisning finns i lagen (2018:000) om bokföring och redovisning. Denna lag träder i kraft . 2017/18:149 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppgift att se över lagen (1997:614) om redovisning (dir. 2014:125). Utredningen antog namnet KomRed (Fi 2014:13). Syftet med översynen var att åstadkomma en ändamåls- enlig redovisningslagstiftning för kommuner och landsting. Utgångs- punkten skulle bl.a. vara att de redovisningsprinciper som är av vikt för kommuner och landsting särskilt beaktas och att redovisningslag- stiftningen även fortsättningsvis ska vara anpassad till den kommunala särarten. Utredningen överlämnade betänkandet En ändamålsenlig redovisning (SOU 2016:24). En sammanfattning av betänk- andet finns i bilaga 1 och utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Be- tänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i Finans- departementet (Fi2016/01153/K). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.2, 9.2 och 11.6 samt i författningskommentaren. Regeringen har följt Lagrådets förslag och beaktat Lagrådets synpunkter. I förhållande till lagrådsremissen har dessutom vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. En ny lag om bokföring och Varför behövs den kommunala redovisningen? Kraven på redovisningen inom och privat sektor är i många Att ta fram information och göra en redovisning handlar om att registrera och periodisera transaktioner, samt att sammanställa Det ställs i båda sektorerna krav på t.ex. verifika- tioner, systemdokumentation och behandlingshistorik. vissa särskilda förhållanden som skiljer verksamhet från den verksamhet som privata företag bedriver. Det brukar betecknas som den kommunala särarten, och påverkar hur den kommunala redovisningen ut- Den kommunala redovisningen är ett underlag för ekonomiska och Tillgång till information är en grundförutsättning för en fungerande demokrati och en effektiv förvaltning av ekonomin. ningen fyller därför en viktig funktion. Det är delvis samma aktörer som använder och privat redo- Den kommunala särarten gör dock att gruppen som använder den kommunala redovisningen är större och in- bördes mer heterogen jämfört med den som använder privata företags Prop. 2017/18:149 redovisning. Olika aktörer ställer skilda krav på ekonomisk information Det måste därför göras en avvägning mellan hur detaljerad redovisningen ska vara i olika avseenden och vad som krävs för att ta fram uppgifterna, dvs. en bedömning av nyttan i förhållande till kostnaden. Den avgörande egenskapen för en redovisningsenhet är att det finns användare som behöver finansiell information om denna. Detta för att kunna utkräva ansvar eller fatta beslut om resursfördelning och framtida resursbehov. Den kommunala finansiella rapporteringen har således olika användare för vilka den primära redovisningsenheten och kraven på rapporteringens innehåll kan variera. En redovisningsenhet kan vara vissa specialreglerade verksamheter (exempelvis VA, fjärrvärme och renhållning), en nämnd, ett kommunalförbund, en kommun, ett landsting eller hela kommunkoncernen dvs. en kommun eller ett landsting och dess företag. Redovisningen är central för fullmäktiges ansvarsprövning av styrelser och nämnder. Den används även för avstämning av de krav på den kommunala ekonomin som ställs i lag och vid utvärdering av resurs- användningen. Redovisningen är därför ett viktigt verktyg för både den politiska majoriteten och oppositionen i kommuner och landsting. Medlemmar i kommuner och landsting har ett direkt intresse av den kommunala redovisningen. Den ger dem information som är intressant för dem i deras roller som t.ex. röstberättigade, skattebetalare, brukare och anställda. Media använder redovisningen för att informera om och granska kommunernas och landstingens verksamheter.