prop · H60330 · 2018-12-20 00:00:00 — Tabell 12 Känslighetsberäkningar av effekten på skatteintäkterna av investeringssparkonto, 2012–2017, mdkr -0,3 -2,4 -4,7 -5,3 -7,1 -3,3 Större andel likvida medela, lägre -0,2 -1,6 -1,9 -2,6 -2,6 -3,5 genomsnittlig avkastningb, större Mindre andel likvida medeld, högre -0,5 -3,2 -4,7 -7,0 -8,4 -11,3 genomsnittlig avkastninge, mindre Anm. a mer i likvida medel och mindre i aktier än i grundberäkningen, b lägre avkastning på aktier och aktiefonder än i grundberäkningen, c kapitalförsäkring , d mindre i likvida medel och mer i aktier än i grundberäkningen, e högre avkastning på aktier och aktiefonder än i grundberäkningen, f kapitalförsäkring . Källa: Egna beräkningar. I en skatteregim utan ISK skulle det enligt känslighetsberäkningarna ha funnits skattekrediter vid utgången av 2017 som skiljer sig från grundberäkningens. I den första kombinationen uppgår dessa skattekrediter till mindre än i grundberäkningen, det vill säga till . I den andra kombinationen uppgår de till mer än i grundberäkningen, det vill säga till . I regeringens förslag till införande av ISK gjordes en bedömning av den offentligfinansiella effekten för åren 2012–2015 samt varaktigt, se tabell 13. Tabell 13 Regeringens bedömning av offentligfinansiella effekter av investeringssparkonto, mdkr -2,13 Källa: Budgetpropositionen . Regeringen bedömde att den offentligfinansiella effekten på lång sikt skulle vara negativ, vilket återspeglas i den varaktiga effekten.68 På kort sikt förväntades dock att ISK skulle generera ökade skatteintäkter, men uteslutande på bekostnad av 68Den varaktiga effekten består av den långsiktiga effekten samt räntekostnaden för nuvärdesberäknade årliga avvikelser från den långsiktiga effekten (se 2017, s. 49 f.). Den långsiktiga effekten av införandet av investeringssparkonto bedömdes uppgå till cirka -(e-post från , ). R I K S R E V I S I O N E N I N V E S T E R I N G S S P A R K O N T O – E N E N K E L S P A R F O R M I E T T K O M P L E X T S K A T T E S Y S T E M Enligt regeringen skulle detta bero på dels att sparare förväntades tidigarelägga avyttringar av befintliga placeringar för att kunna dra nytta av den nya sparformen, dels att övergången till schablonbeskattning nödvändigtvis innebar en väsentlig förändring av skatteintäkternas tidsprofil.69 5.5 Analys och slutsatser I kapitlet har redovisats en uppskattning av hur införandet av ISK påverkat skatteintäkterna. Enligt grundberäkningen kan införandet ha lett till ett skattebortfall på summerat över perioden –2017, det vill säga i genomsnitt . Därutöver kommer de kapitalvinster som genererats men inte realiserats före utgången av 2017 att leda till ett framtida skattebortfall. Enligt grundberäkningen kan detta skattebortfall summera till ytterligare över alla efterföljande år. Uppskattningen är baserad på ett flertal antaganden och ska inte betraktas som säker ex post-prognos, utan som ett räkneexempel som illustrerar möjliga storleksordningar. Med detta sagt är det bedömning att ISK:s effekter på skatteintäkterna har varit betydande. Inför införandet av ISK bedömde regeringen att reformen på lång sikt skulle leda till minskade skatteintäkter. –2015 förväntades reformen däremot leda till ökade skatteintäkter med sammanlagt . Detta kan jämföras med uppskattning. Enligt grundberäkningen ledde reformen till minskade skatteintäkter med summerat över . Regeringens bedömning av den offentligfinansiella effekten skiljer sig därmed väsentligt från uppskattning. Detta har framför allt tre förklaringar. För det första har statslåneräntan och därmed schablonräntan för ISK varit lägre än förväntat. Regeringen bedömde att statslåneräntan70 skulle uppgå till 2012 för att därefter successivt stiga till 2015. I verkligheten har den legat mellan . För det andra har den faktiska avkastningen på aktier och aktiefonder varit högre än den som förväntades vid reformberäkningen. Detta har lett till att de skatteintäkter som skulle ha genererats i frånvaro av ISK varit högre än vad regeringen förutsåg. Som exempel kan nämnas att regeringen förväntade sig att avkastningen på aktier skulle uppgå till 2012 för att därefter successivt stiga till Avkastningen på aktier noterade på Stockholmsbörsen har i stället varierat mellan (se tabell 15 i bilaga 4). 2011/12:1, s. 389. 70Den sista november föregående år. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N För det tredje har nettoinflödet i ISK varit större än förväntat. Regeringen bedömde att nettoinflödet åren efter införandet skulle uppgå till . I efterhand kan vi konstatera att nettoinflödet till ISK måste ha varit betydligt större, beaktat kapitalunderlagets utveckling och avkastningen på aktier och fonder . Det oväntat stora nettoinflödet har visserligen lett till ett större kapitalunderlag än vad regeringen förutsåg. Men framför allt har det stora inflödet i kombination med den höga avkastningen på aktier och aktiefonder lett till stora kapitalvinster som skulle ha beskattats i en skatteregim utan ISK. –2017 har avkastningen på aktier och aktiefonder varit ovanligt hög. Det finns inget som säger att avkastningen kommer att bli lika hög kommande år. uppskattning av reformens effekter på skatteintäkterna är en bedömning ex post och ger ingen information om effektens storlek kommande år. Däremot indikerar beräkningen att det är mycket svårt att på förhand förutse de skattemässiga effekterna av en reform av det här slaget med dess genomgripande förändringar av skattereglerna med byte av beskattningsprincip, från konventionell beskattning av faktisk avkastning till schablonmässig beskattning. Investeringssparkonto har blivit en populär sparform. Det talar för att investeringssparkontots långsiktiga effekt på skatteintäkterna i enlighet med regeringens bedömning kommer att bli negativ. Storleken på den långsiktiga effekten är svår att förutse då den i hög grad bestäms av hur populär sparformen kommer att vara . Den frågan har inte behandlats i granskningen. R I K S R E V I S I O N E N I N V E S T E R I N G S S P A R K O N T O – E N E N K E L S P A R F O R M I E T T K O M P L E X T S K A T T E S Y S T E M , och , The effects of taxes and charges on saving incentives in the UK, IFS Report R113, , 2016. , öppnar upp för bred skattereform, , , hämtad . , Schablonbeskattat investeringssparkonto och ändrad beskattning av kapitalförsäkring, Promemoria, 2010. , Beräkningskonventioner 2018, 2017. , Svensk finanspolitik 2018, 2018. , och , – teori och praktik, , 1996. , Konjunkturläget , 2017. , , Inte självklart att ISK är skattegynnat, Ekonomisk debatt, nr 8 (2017): 63–65. Mirrlees, , m.fl. Tax by Design: , : for (), 2011. , Så här deklarerades aktieaffärer! En kartläggning av skattefel m.m. i samband med fysiska personers redovisning av aktieförsäljningar vid taxeringen 2002, SKV Rapport 2004:1. , Slumpmässiga kontroller Privatpersoner 2007, . , Slumpmässiga kontroller Privatpersoner (tjänst och kapital) 2008, . , Analys Värdepappershandel, . , 2,4 miljoner småhus får nytt taxeringsvärde, Pressmeddelande. How much do we tax the return to saving? IFS Briefing Note BN82, , 2009. Lag om investeringssparkonto. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2011/12:1. 2015/16:1. 2017/18:28. Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring. yttrande 2011/12:SkU1y. Skattefrågor i budgetpropositionen . R I K S R E V I S I O N E N I N V E S T E R I N G S S P A R K O N T O – E N E N K E L S P A R F O R M I E T T K O M P L E X T S K A T T E S Y S T E M Sammanställning över ställningstaganden om investeringssparkonto 1.Kontrolluppgiftsskyldighet för schablonintäkt och överföring till ett investeringssparkonto. Dnr 131 758113-13/111. Uppdaterad andra version av ställningstagande från 2012-12-17, dnr 131 829388-12/111. 2.Kredit som är kopplad till ett investeringssparkonto. Dnr 131 227323-12/11. 3.Värdering av optioner, terminer och andra derivatinstrument på ett investeringssparkonto. Dnr 131 177739-12/111. 4.Blankning av aktier på ett investeringssparkonto. Dnr 131 4200029-12/111 5.Ska likvidavräkning för termin respektive premie vid utfärdad option ingå i kapitalunderlaget för ett investeringssparkonto? Dnr 131 237400-13/111. 6.Hur bestäms marknadsvärdet för ett finansiellt instrument på ett investeringssparkonto? Dnr 131 204738-14/111. Har ersatt tidigare ställningstagande med samma namn från 2012-03-02, dnr 131 75633-12/111. 7.Frågor om negativ ränta på inlåningskonto samt investeringssparkonto. Dnr 131 94691-15/111. Ställningstagandet gäller inte längre då ändrade regler har tillkommit. 8.Utländska motsvarigheter till svenska värdepappersfonder och specialfonder. Dnr 131 103422-17/111. Har ersatt tidigare ställningstagande från 2012-05-23, dnr 131 128777-12/111. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Erbjuder ni alla era depåkunder en färdigifylld K4? Med depå avses ett konto för förvar av värdepapper där utdelning, vinster och förluster ska deklareras. Investeringssparkonto ingår inte. Med K4 menas den bilaga till deklarationen där försäljning av aktier redovisas. Flera svarsalternativ är möjliga. Ja, genom internetbanken vidare till fråga 3 Ja, på annat sätt, nämligen ………. → vidare till fråga 3 Erbjuder ni vissa av era depåkunder en färdigifylld K4? Med depå avses ett konto för förvar av värdepapper där utdelning, vinster och förluster ska deklareras. Investeringssparkonto ingår inte. Med K4 menas den bilaga till deklarationen där försäljning av aktier redovisas. Flera svarsalternativ är möjliga. Ja, genom internetbanken → vidare till fråga 7 Ja, på annat sätt, nämligen .......... Här följer tre frågor om tjänsten färdigifylld K4: 3.När började ni erbjuda tjänsten? Med depå avses ett konto för förvar av värdepapper där utdelning, vinster och förluster ska deklareras. Investeringssparkonto ingår inte. a)År ………. b)Vet ej 4.Kostar tjänsten något? Med depå avses ett konto för förvar av värdepapper där utdelning, vinster och förluster ska deklareras. Investeringssparkonto ingår inte. a)Ja, för alla depåkunder som använder tjänsten b)Ja, för vissa depåkunder som använder tjänsten d)Vet ej R I K S R E V I S I O N E N I N V E S T E R I N G S S P A R K O N T O – E N E N K E L S P A R F O R M I E T T K O M P L E X T S K A T T E S Y S T E M 5.Hur stor andel av era depåkunder som sålde aktier använde tjänsten? Med depå avses ett konto för förvar av värdepapper där utdelning, vinster och förluster ska deklareras. Investeringssparkonto ingår inte. a)0– b)21– c)41– d)61– e)81– f)Vet ej 6.Övriga kommentarer om tjänsten färdigifylld K4 7.Kan era depåkunder få uppgifter om omkostnadsbelopp för sålda aktier? Omkostnadsbelopp ska anges i bilaga K4 och är det inköpspris som sammanlagt har betalats för aktierna. Omkostnadsbeloppet kan påverkas av händelser i bolaget, till exempel nyemission, fondemission, split, utdelning av aktier och inlösen. Flera svarsalternativ är möjliga. a)Ja, genom internetbanken →vidare till fråga 10b) Ja, på annat sätt, nämligen …….…c) Nej 8.När började ni tillhandahålla uppgifter om omkostnadsbelopp? Frågan avser era depåkunder. a)År ………. b)Vet ej 9.Övriga kommentarer om uppgifter om omkostnadsbelopp 10.Kan era kunder få tag på en gammal avräkningsnota genom internetbanken? Med avräkningsnota avses köpnota eller säljnota. a)Ja, avräkningsnota …….… c)Vet ej 11.Kan era kunder få tag på en gammal avräkningsnota på annat sätt än genom internetbanken? Med avräkningsnota avses köpnota eller säljnota. a)Ja, avräkningsnota ………. c)Vet ej 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 12.Kunde era kunder 2012 få tag på en gammal avräkningsnota genom internetbanken? Med avräkningsnota avses köpnota eller säljnota. a)Ja, avräkningsnota ………. c)Vet ej 13.Kunde era kunder 2012 få tag på en gammal avräkningsnota på annat sätt än genom internetbanken? Med avräkningsnota avses köpnota eller säljnota. a)Ja, avräkningsnota ………. c)Vet ej 14.Är ni kontoförande eller servicekonto? Ett alternativ till depå är vp-konto eller servicekonto. En bank kan vara kontoförande konton. b)Nejvidare till fråga 17 15.Har era kunder med vp-konto eller servicekonto tillgång till följande tjänster? Flera svarsalternativ är möjliga. a)Färdigifylld K4 b)Uppgifter om omkostnadsbelopp c)Gamla avräkningsnotor i internetbanken d)Gamla avräkningsnotor på annat sätt, nämligen …….… 16.Övriga kommentarer om ert deklarationsstöd kopplat till vp-konto eller servicekonto 17.Övriga kommentarer om det deklarationsstöd ni ger till era kunder som ska deklarera aktieförsäljningar R I K S R E V I S I O N E N I N V E S T E R I N G S S P A R K O N T O – E N E N K E L S P A R F O R M I E T T K O M P L E X T S K A T T E S Y S T E M Beräkning av effektiva skattesatser Beräkningar steg för steg Beloppet ��������0 är ingående sparkapital år 1. Avkastningen på sparkapitalet är i form av direktavkastning och värdestegring. Skatt tas ut och belastar sparkapitalet, och beskattad direktavkastning återinvesteras. Sparkapitalet tas ut . Beräkna nominellt värde efter avkastning och skatt Den nominella avkastningen på kapitalet är i och utgörs av direktavkastning och utdelning, eller skatt på en Den årliga skatten kan vara skatt på ränta eller (1 + �������� ) − �������� . Det innestående sparkapitalet efter årlig skatt beräknas som = ����������������är− �������� , tas sparandet ut. Det nominella värdet efter skatt uppgår till Hur nominellt värde efter avkastning och skatt beräknas visas i ekvationerna 7–14. Beräkna årlig genomsnittlig nominell avkastning avkastning som uppfyller villkoret beräknas vid uttag. Den årliga genomsnittliga nominella avkastningen ��������0(1 + ����������������)�������� = ����������������. sker− 1efter (n=1) uppgår I till ��������1 = ����������������01 − 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Beräkna nominell effektiv skattesats Effektiv nominell skattesats beräknas vid uttag: ���������������������������������������� = ������������������������−��������∗����������������, ∗ är den årliga genomsnittliga nominella avkastningen på skattefritt sparande Beräkningar av nominellt värde efter avkastning och skatt Skatt betalas löpande på den nominella avkastningen. uppgår det nominella värdet efter skatt till ���������������� = ����������������−1[1 + ����������������(1 − ��������)]. tas sparbeloppet ut från kontot. Det nominella värdet efter skatt uppgår till �������� = �������� . Noterade aktier (konventionell beskattning) Avkastningen består av utdelning, u, och värdestegring, v. Utdelning beskattas till När aktierna säljs beskattas vinsten till skattesatsen . uppgår det nominella värdet efter skatt på utdelning till ���������������� = ����������������−1[1 + (1 − ��������)���������������� + ����������������]. Då uppgår det nominella värdet efter att kapitalvinsten ���������������� = ���������������� − ��������{���������������� − [��������0 + (1 − ��������) ∑��������=1�������� ����������������−1����������������]} . Uttrycket inom hakparentes är aktiernas anskaffningsvärde och utgörs av summan av det initialt sparade beloppet och de årliga beskattade och återinvesterade utdelningarna. Fondandelar (konventionell���������������� beskattning) En schablonintäkt�������� på av värdet på fondandelarna vid årets ingång beskattas�������� till skattesatsen . Vid försäljning beskattas kapitalvinst till skattesatsen . lämnar ingen utdelning. (1 + �������� år uppgår det nominella värdet efter skatt på schablonintäkt till Det nominella värdet efter skatt på kapitalvinst ��������uppgår= �������� till− ��������(�������� − �������� ) �������� �������� �������� 0 . R I K S R E V I S I O N E N I N V E S T E R I N G S S P A R K O N T O – E N E N K E L S P A R F O R M I E T T K O M P L E X T S K A T T E S Y S T E M Kapitalinkomstskatt tas ut på en schablonmässigt beräknad avkastning. Denna avkastning beräknas genom att en schablonränta, s, multipliceras med ett kapitalunderlag. Kapitalunderlaget beräknas till värdet av tillgångarna vid ingången av (1 + �������� uppgår det nominella värdet efter skatt till tas sparbeloppet ut från kontot. Det nominella värdet efter skatt uppgår ���������������� = ����������������. Tabell 14 Antaganden om skattesatser och schabloner Anm. a 2012–regler, b 2016–regler, c regler. 71Kapitalunderlaget beräknas i verkligheten till en fjärdedel av dels värdet av tillgångarna vid ingången av varje kvartal, dels årets inbetalningar. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det antas att av tillgångsvärdena finns i aktier och fondandelar och i likvida medel. Med utgångspunkt i SCB:s statistik över hushållens tillgångar (Sparbarometern) antas att finns i aktier och i fondandelar, varav två tredjedelar aktiefonder och en tredjedel räntefonder. Avkastningen på respektive tillgång antas ha följt utvecklingen av olika index. De redovisas i tabell 15. SIXRX speglar utvecklingen på Stockholmsbörsen inklusive utdelningar. Avkastningen på aktiefonder antas följa utvecklingen av globalfonder med bred inriktning. Detta kan jämföras med Sverigefonder, som i genomsnitt har utvecklats något starkare , och globalfonder med inriktning på hög risk, som har utvecklats något svagare. Avkastningen på räntefonder antas följa utvecklingen av medellånga obligationsfonder. Avkastningen på likvida medel antas i sin tur följa bankernas genomsnittliga inlåningsränta. Tabell 15 Utveckling av olika index och bankernas inlåningsränta 2012–2017, procent SEK, obligationer, -0,3 -0,1 Källor: Macrobond, och . Sparformer om investeringssparkonto inte hade införts I beräkningarna antas att andrahandsalternativet till sparande i ISK är dels sparande i direktägda finansiella instrument där avkastningen beskattas konventionellt, dels sparande i kapitalförsäkring med uttag av avkastningsskatt. Som redovisats i avsnitt 3.1.2 (fotnot 28) visar uppgifter från att ett visst befintligt aktiesparande har förts över till ISK. Av detta kan vi dra slutsatsen att aktiesparande i ISK delvis har skett på bekostnad av sparande som beskattas konventionellt. Den statistik som publicerar (se tabell 3 och 4 i kapitel 2) visar dessutom att fondsparare som kollektiv delvis har gått över från konventionell beskattning till ISK. R I K S R E V I S I O N E N I N V E S T E R I N G S S P A R K O N T O – E N E N K E L S P A R F O R M I E T T K O M P L E X T S K A T T E S Y S T E M Sparande i kapitalförsäkring beskattas på liknande sätt som sparande i ISK. Vad gäller skatt finns det därmed inga uppenbara fördelar med ISK framför kapitalförsäkring. En kapitalförsäkring innehåller alltid ett visst försäkringsmoment och är belagd med en avgift.72 ISK är däremot inte avgiftsbelagd. Detta talar för att sparare som vill ha en ren sparprodukt utan försäkringsinslag kan ha skäl att välja ISK framför kapitalförsäkring.73 Kapitalförsäkringar kan ägas av både privatpersoner och företag. I den statistik som försäkringsbolagen rapporterar in till ingår även företagsägda kapitalförsäkringar. Det finns inga uppgifter om hur stor del av sparandet i kapitalförsäkringar som ägs av privatpersoner, och det är framför allt sparande i sådan kapitalförsäkring som är ett alternativ till sparande i ISK. I diagram 3 visas hushållens ställningsvärden för direktägda noterade aktier, utländska aktier och fondandelar samt fördelade tillgångsvärden74 för kapitalförsäkring. Tillgångar i ISK är inte särredovisade i statistiken utan ingår i de direktägda tillgångarna. Diagram 3 Hushållens ställningsvärden i direktägda noterade svenska aktier, utländska aktier och fondandelar, fördelade tillgångsvärden för kapitalförsäkring samt kapitalunderlag för investeringssparkonto, mdkr Källor: SCB, Svensk Försäkring och egna beräkningar. , hämtad , sparformer/om-kapitalforsakring/jamfor-kapitalforsakringar. 73Detta gäller inte nödvändigtvis vid sparande i utländska aktier. 74I Sparbarometern särredovisas inte kapitalförsäkring. Enligt e-post från SCB () är fördelade tillgångsvärden snarlikt ställningsvärden. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I förhållande till värdena i direktägda tillgångar har värdena i kapitalförsäkring (där även företagsägd kapitalförsäkring ingår) varit relativt små. Åren innan ISK infördes utgjorde tillgångsvärdena i kapitalförsäkring 13,1–17,av de sammanlagda tillgångsvärden som redovisas i diagrammet. När ISK infördes minskade andelen av tillgångsvärdena i kapitalförsäkring, till 2013, men därefter skedde en successiv ökning till 2016. Statistiken ger således ingen tydlig bild av att omfattande tillgångsvärden skulle ha flyttats från kapitalförsäkring till ISK. ���������������� betecknar kapitalunderlaget år t som det definieras i skattereglerna för ISK och uppgår till de belopp som redovisas i tabell 1 i kapitel 1. Det finns fyra typer av Det antas för alla tillgångar, i: aktier, aktiefonder, räntefonder och likvida medel, där insättningar görs , dock efter . = 0,25 ∙ (������������������������ )[1 + (1 + �������� + (1 + �������� + (1 + �������� tillgångstyp bestäms utifrån förhållandet är insättningar år som placeras������������������������i är ingående värde år t för är kapitalunderlaget för tillgångstyp t, utdelning år t för tillgångstyp i. Detta speglar att kapitalunderlaget beräknas till en fjärdedel av dels värdet av tillgångarna vid ingången av varje kvartal, dels inbetalningar som gjorts . År 1 är det ingåendet värdet noll för alla tillgångstyper. Det antas att avkastningen på respektive tillgång har följt utvecklingen som redovisas i tabell 15. )(1 + �������� Innan årsskiftet säljs en viss andel av lämnas utdelning, som tas ut från kontot och konsumeras. år t har värdet på tillgångstyp i vuxit till tillgångstyp i beräknas som �������������������������������� = �1 − �����������������������������������������. Utgående värde år t för Ingående värde år t+1 är detsamma som utgående värde år t. Modellering av skatteintäkter om ISK inte hade införts 0,3 ∙ ����������������(�������������������������������� + ����������������) är insättningar år t. , där 0,3 är Avkastningsskatt på kapitalförsäkring beräknas som ingående värde år t för samtliga R I K S R E V I S I O N E N I N V E S T E R I N G S S P A R K O N T O – E N E N K E L S P A R F O R M I E T T K O M P L E X T S K A T T E S Y S T E M Kapitalinkomstskatt (vid konventionell beskattning) tas ut på ränteinkomster, schablonintäkt på fondandelar, utdelning på aktier och kapitalvinster på aktier och fondandelar. 0,004�������������������������aktiefonder, t+ Schablonintäkt på fondandelar år t beräknas som antas vara 1/3 av ���������������� = ���������������������������������aktier, t+ ��������aktier, Utdelning år t beräknas som totalavkastningen på aktier. Kapitalvinster år 1–6 Kapitalvinster ������������������������ för tillgångstyp t=1–6 beräknas enligt följande. [(1 + �������� […]��������2 )(1 + �������� [(1 + ����������������5)(1 + ����������������6 − ����������������)2 + ����������������4)(1 + ����������������5)(1 + ����������������6) − − ����������������)3 + ����������������3)(1 + ����������������4)(1 + ����������������5)(1 + ����������������6) − − ����������������)4 + ����������������2)(1 + ����������������3)(1 + ����������������4)(1 + ����������������5)(1 ����������������1[(1 + ����������������1)(1 + ����������������2)(1 + ����������������3)(1 + ����������������4)(1 + ����������������5)(1 (1 − ����������������)5 utgången av år 6 Vid utgången av år 6 finns latenta kapitalvinster avseende aktier, aktiefonder och De beräknas för tillgångstyp i enligt följande: är den ackumulerade värdestegringen vid utgången av år den andel av tillgångstyp i som köptes år t och inte har sålts vid utgång- (������������������������ − 1)