prop · H503146 · 2018-03-20 00:00:00 — Därutöver verkar regeringen för stärkt internationellt arbete med policyutbyte och kapacitetsuppbyggnad om effektiva styrmedel för en hållbar energi- och klimatpolitik. Framöver kommer särskilt omställningen av energisystem i tillväxtländer till en mer hållbar energiförsörjning och minskade energirelaterade växthusgasutsläpp att bli viktig för att uppnå globalt satta mål. Internationella finansieringsinstitutioner behöver även anta ambitiösa och tidsatta mål för ökade andelar investeringar i förnybar energi med det långsiktiga målet att institutionernas investeringar i, och stöd till, fossil energi ska fasas ut. Fokus på hållbar utvinning och återvinning av och metaller kommer likaledes bli nödvändigt i utvecklingen av hållbar förnybar energi. 3.8Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt Verka för varaktig, inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla 3.8.1Exempel på PGU-område: Internationella arbetsmarknadsfrågor och Global (Huvudansvariga: och . Andra berörda är bl.a. Statsrådsberedningen och t.ex: , , och .) På global nivå har sysselsättnings- och arbetslivsfrågornas roll i kampen mot fattigdomen stärkts ytterligare genom Agenda 2030. Mål 8 ska verka för en inkluderande och långsiktig hållbar ekonomisk tillväxt, samt full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla. Mer än hälften av världens arbetstagare befinner sig i osäkra anställningar, ofta instängda i en ond cirkel av lågproduktiva yrken med dålig lön och begränsad tillgång till både utbildning och socialförsäkringar. Detta gäller i högre utsträckning kvinnor än män. väntas dessutom den globala arbetskraften öka med 800 miljoner människor, vilket kräver stora ansträngningar för att skapa nya jobb. Mål 10 ska verka för minskad ojämlikhet och är också av stor betydelse för att globaliseringens vinster ska fördelas mer rättvist. upplever många att globaliseringen har medfört ökade klyftor vilket kan utgöra grogrund för populistiska krafter. Att främja makroekonomisk stabilitet, sysselsättning och anständiga arbetsvillkor är viktiga faktorer för hållbar utveckling. Handel är ett viktigt instrument för en hållbar och inkluderande ekonomisk tillväxt. Regeringen verkar för en fri och rättvis handel inom både handelspolitiken och utvecklingssamarbetet. Samstämmiga åtgärder behövs mellan olika politikområden som arbetsmarknads, social-, närings- och handelspolitik, liksom integrations- , bistånds-och utrikespolitik. strävar efter internationella relationer som styrs av normer och regler. Globala regler på arbetsmarknaden är viktiga för att säkra mänskliga rättigheter i arbetslivet men också för att främja en fri och rättvis handel. Statsministern har tillsammans med och tagit initiativ till Global , som presenterades . Global är ett globalt partnerskap som fokuserar på förbättrade arbetsmarknadsrelationer och social dialog som ett verktyg för bättre arbetsvillkor och inkluderande tillväxt. Global bidrar till att uppfylla framför allt mål 8 om anständiga arbetsvillkor och mål 10 om minskad ojämlikhet men även mål 17 om globala partnerskap i Agenda . Fokus i arbetet med Global ligger på följande: •Att uppmuntra parterna till att förstärka sitt arbete genom frivilliga åtaganden i enlighet med Global Deals målsättningar. Det kan handla om redan existerande arbete såväl som nya initiativ. •Att öka forskningen och kunskapsbasen om social dialog och goda arbetsmarknadsrelationer. •Att tillhandahålla en kommunikationsplattform där parterna kan dela med sig av goda exempel och utbyta erfarenheter. efter lanseringen har Global runt 80 parter. har en ledande roll i arbetet men kommer, såsom beslutat när Global lanserades, sekretariatsfunktionen att föras över till en internationell organisation. påbörjades etablerandet av en stödfunktion för Global , placerad på UD. Inom ramen för Global har en rad högnivåmöten, seminarier och outreach-aktiviteter genomförts. flera politikområden och kan spela en tydlig roll även i till exempel handels- och biståndspolitiken. högnivåuppföljningsmötet för Global i samarbete med WEF med deltagande av statsminister . tillsammans med WTO ett högnivåmöte om Global och handel och arbetsrätt med statsministern som en av värdarna. också ett med alla parter som gav inspel till det Dessutom lanserades en internationell grupp av seniora rådgivare som ska ge råd och vägledning. Vid det sociala toppmötet om rättvisa jobb och tillväxt som anordnade tillsammans med Europeiska kommissionens ordförande annonserade sin anslutning till Global . Sammanlagt 17 franska partner har gått med, däribland 15 företag, och har skapat en egen Global Deal-plattform. Handelsminister har deltagit i ett Global Deal-seminarium i i syfte att dela erfarenheter av social dialog med parterna på den tunisiska arbetsmarknaden, diskutera vägen framåt för samarbete i linje med Global och bidra till demokratiseringsprocessen. För att ytterligare öka genomslaget för Global har bland annat två studier presenterats som belyser betydelsen av social dialog utifrån ett har också stått som värd för ett I linje med arbetet inom Global har anständiga arbetsvillkor och social dialog tydligt lyfts fram i utvecklingssamarbetet, där regeringen ser sysselsättning som en brygga mellan ekonomisk utveckling och Mål i fråga om ekonomisk utveckling finns i ungefär hälften av strategierna för det bilaterala utvecklingssamarbetet. Det är också viktigt att informera om att tillväxt och utsläppsminskningar är möjliga att uppnå . kan uppvisa ett konkret exempel – som BNP steg . Speciellt i utvecklingsländer spelar utlandsmyndigheterna en viktig roll för att bidra till kapacitetsutveckling i linje med Global . I har regeringen varit internationellt drivande i frågor kring anständig och produktiv sysselsättning. Regeringen har genom EU bidragit till att samarbetsavtal slutits mellan och för att förbättra förhållandena på arbetsmarknaden. I en rekommendation antagen av 2017 har regeringen också aktivt verkat för att lyfta fram den centrala roll produktiv sysselsättning och anständiga arbetsvillkor har i övergång från kris till hållbara och inkluderande samhällen. 2017 en högnivåkommission om framtidens arbete där statsministern är Kommissionen ska identifiera utmaningar på dagens arbetsmarknad och vad som måste göras för att möta dessa. Inom handelspolitiken har arbetat för att EU:s bilaterala och regionala handelsavtal ska främja globala normer och framförallt har även bidragit genom skrivningar i tolkningsdeklarationen för frihandelsavtalet mellan och (Ceta) som förtydligar respekten för kollektivavtal och strejkrätt. En viktig del är att motverka utnyttjandet av arbetskraftsinvandrare som kommer till . arbetskraftsinvandrare, i , inom EU och globalt, utgör en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att aktivt motverka utnyttjande av arbetskraftsinvandrare, bl.a. genom att stödja utvecklingen av för certifiering av företag som förbinder sig till etisk rekrytering samt genom att aktivt driva frågor om arbetskraftsinvandrares möjligheter och rättigheter inom ramen för det globala migrationsramverket. kommer regeringen att verka för genomförandet av överföringen av sekretariatsfunktionen för Global till en Regeringen kommer även att verka för att fler parter ansluter till initiativet, och att parterna gör åtaganden och genomför dem samt öka den bilaterala outreach-verksamheten. En viktig del i arbetet blir den första avrapporteringen, Global , som sammanställs av och . Denna rapport kommer att publiceras kommer också fortsatt att verka för att medlemsländer ratificerar och tillämpar organisationens grundläggande konventioner, de så kallade kärnkonventionerna. Det är vidare centralt att utvecklingssamarbetet och fältverksamheten, utifrån varje lands specifika förutsättningar, bidrar till målen i Agenda och ratificering och genomförande av normer. På EU-nivå är det viktigt att EU:s bilaterala och regionala handelsavtal främjar globala normer och kommer fortsatt att arbeta med att aktivt motverka utnyttjande av arbetskraftsinvandrare, bl.a. genom att stödja utvecklingen av för certifiering av företag som förbinder sig till etisk rekrytering samt genom att aktivt driva frågor om arbetskraftsinvandrares möjligheter och rättigheter inom ramen för det globala migrationsramverket. 3.9Hållbar industri, innovationer och infrastruktur Bygga motståndskraftig infrastruktur, verka för en inkluderande och hållbar industrialisering samt främja innovation 3.9.1Exempel på PGU-område: Hållbart företagande (Huvudansvariga: och . Andra berörda departement är t.ex.: , och , , och .) Företagens verksamhet påverkar samhällsutvecklingen i alla länder och vardagen för miljontals människor världen över, inte minst genom de produkter och tjänster de tillverkar och tillhandahåller. aktörer för genomförandet av Agenda 2030 och för uppfyllandet av de Genom ökad hållbarhet i produktion och konsumtion och genom innovativa produkter och tjänster som svar på olika samhälls- och hållbarhetsutmaningar kan företag bidra till en mer rättvis och hållbar 2017/18:146 utveckling. Genom handel och investeringar bidrar företag också till arbetstillfällen, teknik- och kunskapsöverföring och ökade skatteintäkter. För många utvecklingsländer är tillväxtpotentialen inom allt ifrån produktförädling till de kulturella och kreativa näringarna viktig att ta till vara. De samlade näringslivsinvesteringarna i utvecklingsländer är avsevärt större än det samlade biståndet. Kvinnor, män, pojkar och flickor som lever i fattigdom gynnas dock inte per automatik av företagens verksamhet. För detta krävs ofta ett samspel mellan stat och näringsliv i syfte att säkerställa en inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling som kan bidra till minskad fattigdom. Hållbart företagande handlar om att driva företag på ett ansvarsfullt sätt för att bidra till en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar samhällsutveckling. Hållbart företagande omfattar enligt regeringens definition mänskliga rättigheter, anständiga arbetsvillkor, hänsyn till miljö och klimat och antikorruption. Till detta kommer också jämställdhet, barnrättsperspektivet, mångfald, affärsetik och beskattning. Ett samordnat och samstämmigt arbete för hållbart företagande behövs där flera aktörer och politikområden berörs. Viktiga politikområden är bl.a. närings-, handels-, arbetsmarknads-, miljö-, klimat- och energi-, finans-, kultur- och utrikespolitiken. Många svenska företag arbetar aktivt med hållbart företagande och det finns flera exempel på hur företagen i sin dagliga verksamhet bidrar positivt till samhällets utveckling. Ansvaret för hållbart företagande är företagens, men utvecklingen är ett samspel mellan flera olika aktörer. Staten ansvarar för utveckling av institutioner och regelverk som bl.a. främjar hållbarhetskriterier vid investeringar. Arbetsmarknadens parter kan genom kollektivavtal och globala ramavtal säkerställa villkor och rättigheter för arbetstagare. Civilsamhällesorganisationer kan identifiera utmaningar, föreslå åtgärder och bidra med kunskap, inte minst om utveckling i fattiga länder. Civilsamhället har också en viktig roll när det gäller ansvarsutkrävande. Investerare, kunder och konsumenter kan påverka, välja bort eller belöna företagens produkter och tjänster. utvecklade regeringen en ny och mer ambitiös politik för hållbart företagande. överlämnades en skrivelse till (skr. 2015/16:69) med regeringens syn på en rad frågor kopplade till hållbart företagande. presenterades en nationell handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter med ett femtiotal åtgärder för att omsätta FN:s vägledande principer på området i praktisk handling. utarbetade regeringen, med utgångspunkt i skrivelsen, en vägledande plattform för hållbart företagande riktad till svenska företag. Av dessa dokument framgår regeringens förväntningar på företagens hållbarhetsarbete, rekommendationer för hur arbetet bör bedrivas samt regeringens åtgärder för att stödja företagen. Från regeringens sida finns en tydlig förväntan på att svenska företag ska agera hållbart och ansvarsfullt. De svenska företagen förväntas ha de internationella riktlinjerna för hållbart företagande som utgångspunkt för sitt arbete, både i och på andra marknader. presenterades uppföljning av handlingsplanen för företagande och mänskliga rättigheter, som tidigare aviserats. Med uppföljningen som grund kan det konstateras att ett flertal åtgärder har vidtagits för att stötta och driva på företagens hållbarhetsarbete. Bland annat har det blivit tydligare hållbarhetskrav i svensk lagstiftning på företagen, t.ex. vad gäller obligatorisk hållbarhetsrapportering för stora företag och tre nya lagar om offentlig upphandling där förutsättningarna för att ställa hållbarhetskrav vid upphandling tydligare framgår. Ett annat exempel är nya regler för att underlätta för investerare att bedöma vilka hållbarhetsaspekter som beaktas vid fondförvaltning. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att göra en bedömning av efterlevnad av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter (”Study”), som ska redovisas . Frågor om hållbarhet och mänskliga rättigheter har också stärkts vid samverkan med näringslivet inom utvecklingssamarbetet och har drivit vikten av miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar upphandling gentemot FN och internationella finansieringsinstitutioner, bl.a. Världsbanksgruppen. Regeringen kommer att fortsätta att stödja företagen i arbetet med hållbart företagande. Uppföljningen av handlingsplanen för företagande och mänskliga rättigheter kommer tillsammans med Statskontorets bedömning av genomförande av FN:s vägledande principer att utgöra en grund för det fortsatta arbetet. En viktig fråga är att stärka länken till Agenda 2030. Bolag med statligt ägande Regeringens ambitionsnivå för hållbart företagande i bolag med statligt ägande är hög. Ägarstyrningen syftar till att bolagen ska agera föredömligt inom området hållbart företagande. Vägledande för detta arbete är bl.a. Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling men det innebär även att bolagen ska arbeta aktivt för efterlevnad av internationella riktlinjer om hållbart företagande, inklusive FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, samt rapportera enligt Global Reporting Initiative eller något annat internationellt ramverk för hållbarhetsredovisning. beslutade regeringen om Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande 2017. Ambitionsnivån för bolagens arbete med hållbart företagande har höjts ytterligare genom Agenda 2030 och de globala målen har inkluderats i ägarpolicyn för att tillsammans med de internationella riktlinjerna vägleda bolagen i deras arbete. Bolag med statligt ägande ska inom ramen för sin verksamhet analysera de globala målen i Agenda för att identifiera de mål som bolagen genom sin verksamhet påverkar och bidrar till. I den reviderade ägarpolicyn förtydligade regeringen även att ska vägleda bolagen i deras arbete för minskad klimat- och miljöpåverkan. Skattefrågor lyfts särskilt fram, bolagens ansvarsfulla agerande inom området ska bland annat innefatta policybeslut på styrelsenivå. Bolagen ska även identifiera relevanta områden inom hållbart företagande i sin affärsstrategi och i styrelsen fastställa strategiska mål för ett hållbart företagande som sedan följs upp genom ägardialog och i samband med genomförande av hållbarhetsanalyser. 2017/18:146 För bolag med statligt ägande tillämpar en hållbarhetsanalys som belyser relevanta områden inom hållbart företagande för respektive bolag. Resultatet av analysen används i den aktiva förvaltningen och uppföljningen av bolagen, inklusive vid nominering av styrelseledamöter. För att höja kunskapen om FN:s vägledande principer genomförde – 2017 ett antal workshops med de statligt ägda bolagen. Mänskliga rättigheter har även fått ett större utrymme i ägares uppföljning av bolagens arbete. Vid behov har frågorna också följts upp i ägardialogen. Arbetet med att stärka kunskapen om mänskliga rättigheter fortsätter . genomförde en undersökning av hur väl bolagen med statligt ägande kommunicerar om sitt arbete med mänskliga rättigheter. Arbetet kommer att användas för att bolagen med statligt ägande ska kunna fortsätta att stärka sitt arbete med mänskliga rättigheter i linje med FN:s vägledande principer. Regeringen verkar också för att bolag med statligt ägande, när så är lämpligt, genomför konsekvensanalyser i syfte att bedöma och hantera betydande risker avseende mänskliga rättigheter. För ytterligare information om hållbart företagande och bolagen med statligt ägande hänvisas till verksamhetsberättelsen för bolag med statligt ägande 2016. 3.9.2 Mål- och intressekonflikt: Företagande på svåra marknader Många svenska företag bedriver verksamhet på en internationell arena, genom globala leverantörskedjor och affärsrelationer. lanserade regeringen en exportstrategi med insatser för att ytterligare stärka svenska företags export- och internationaliseringsmöjligheter på viktiga tillväxtmarknader runt om i världen. Exportstrategin ska bidra till stärkt konkurrenskraft, sysselsättning och växande företag i . av dessa tillväxtmarknader präglas av politiska, sociala och miljömässiga utmaningar, t.ex. vad gäller respekten för mänskliga rättigheter, jämställdhet och arbetsvillkor samt problem med korruption, svaga institutioner samt kapital- och skatteflykt. Enligt regeringens bedömning är svenska företags närvaro på svåra Kontakter och handel mellan människor och länder är i grunden positivt och kan gynna värden som öppenhet, demokrati, jämlikhet, jämställdhet och respekten för mänskliga rättigheter samt kan bidra till arbetet med miljö- och klimatutmaningar. På så sätt kan också samhällsutvecklingen påverkas i en mer hållbar riktning. och internationalisering bidrar också till ekonomisk utveckling i de länder som svenska företag handlar med och investerar i. Synergier och samstämmighet ska därför sökas mellan arbetet med exportmålen och bidraget till rättvis och hållbar global utveckling. hållbart företagande är en viktig del i detta. På svåra marknader är det av särskild betydelse att svenska företag agerar hållbart, som föredömen och i linje med internationella riktlinjer. Det stärker synergier med målet om rättvis och hållbar global utveckling och kan motverka att mål- och intressekonflikter uppstår. ska vara förebilder för hur sociala och miljömässiga ansvarsfrågor integreras i affärsverksamheten. De ska ta miljöhänsyn och respektera mänskliga rättigheter i all sin verksamhet, vilket bl.a. kräver särskild uppmärksamhet när affärer görs i länder där dessa frågor och rättigheter är svaga eller inte respekteras fullt ut i lagstiftningen och Regeringen förväntar sig också att svenska företag tillämpar en tydlig antikorruptionspolicy samt uppmuntrar företagen att utarbeta en skattepolicy och ett internt kontrollsystem. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att stärka stödet till företagen när det gäller hållbart företagande inom ramen för exportfrämjandet, se även avsnitt 3.9.1. Business ökade resurser från regeringen för att höja kompetensen inom hållbart företagande, bl.a. i samband med främjanderesor utomlands. Företag som vill delta i en främjanderesa förväntas underteckna ett åtagandedokument om vikten av hållbart företagande. lanserade UD en webbutbildning för att höja kunskapen om hållbart företagande vid ambassader så att de mer aktivt ska kunna stödja svenska företag utomlands. publicerade UD 135 nya landrapporter om situationen när det gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Rapporterna har bl.a. utvecklats för att ge bättre vägledning till företag om situationen i olika länder. Hållbart företagande är också en viktig del i styrningen av (), () och Vid affärer i konfliktdrabbade områden tillämpar både SEK och EKN särskild aktsamhet och en fördjupad hållbarhetsgranskning SEK genomför även en bedömning av verksamhetens risker att orsaka, bidra eller bli länkade till brott mot mänskliga rättigheter Respekt för mänskliga rättigheter är också en integrerad del av granskning inför nya investeringar och en genomlysning av arbetet gjordes 2016 för att säkerställa att det sker enligt Uppföljning av de satsningar på hållbart företagande som gjorts är viktig, framför allt för små och medelstora företag. att verka för att stärka EU:s engagemang för hållbart företagande samt undersöka förutsättningarna för att stärka nationella kontaktpunkt för riktlinjer för multinationella företag (NKP). ägarpolicy anger att bolagen med statligt ägande ska agera föredömligt inom området hållbart företagande, och det kan ske genom att kontinuerligt följa upp de strategiska målen för ett hållbart företagande som fastställs av bolagens styrelser samt att fortsätta arbetet med att integrera mänskliga rättigheter i styrningen av bolagen med statligt ägande och att stärka kunskapen om mänskliga rättigheter och styrelsens ansvar. Minska ojämlikheten inom och mellan länder 3.10.1Exempel på PGU-område: Flyktingströmmar, migration och utveckling (Huvudansvarig: . Andra berörda departement är t.ex.: , , , och ) Mot bakgrund av att antalet flyktingar och fördrivna i världen nu är det högsta sedan , närmare 66 miljoner människor varav drygt 22 miljoner flyktingar, står migrations- och flyktingfrågorna högt på och EU:s dagordning och den internationella dagordningen. Förutom att möta omedelbara behov läggs fokus på långsiktiga globala lösningar samt på att främja migrationens positiva effekter på utveckling. Antalet internationella migranter i världen uppskattas till 258 miljoner. Att människor migrerar är en stark mänsklig drivkraft med stor potential för ekonomisk och social utveckling, för den enskilda migranten och dennes familj, för ursprungslandet och för destinationslandet. De internationella kontaktnät som migration ger upphov till och diasporagruppers engagemang kan även främja ökade investeringar, ökad handel och utveckling i både ursprungs- och mottagarlandet. Migranters remitteringar kan bidra till viktiga inkomster för familjer i fattiga länder samt till investeringar i hälsa, utbildning och boende. Kvinnor som sändare eller mottagare av remitteringar, prioriterar ofta mer närliggande behov som förbättrar familjens livskvalitet. De remitterar också generellt en större andel av sina besparingar än män och deras remitteringar kommer ofta större grupper av människor till godo. Dock möter kvinnor större hinder än män att få tillgång till finansiella tjänster. Remitteringar kan även bidra till makroekonomisk utveckling och utgör en av de största källorna till finansiella flöden till låg- och medelinkomstländer. Det globala remitteringsflödet beräknas uppgå till ca , men bedöms vara mycket större då stora summor överförs genom informella kanaler. Handel bidrar till ekonomisk resiliens i hemländerna och är också ett instrument för flyktingar och migranter att bli aktiva ekonomiska aktörer i mottagarländer. I Agenda 2030 inkluderas migration på ett heltäckande sätt, vilket var något som var med och drev i förhandlingarna. Migranters positiva bidrag till tillväxt och hållbar utveckling uppmärksammas. Ett åtagande gäller att underlätta säker, ordnad, reglerad och ansvarsfull migration med full respekt för mänskliga rättigheter och en human behandling av alla migranter, flyktingar och fördrivna människor. Åtaganden om sänkta transaktionskostnader för remitteringar finns också i agendan, liksom åtaganden om migrantarbetares rättigheter. Även i slutdokumentet om utvecklingsfinansiering (Action Agenda) finns flera åtaganden som rör migration. Många politikområden berörs av frågorna som t.ex. migrations-, flykting-, utvecklings-, arbetsmarknads-, finans-, utbildnings-, utrikes- och säkerhetspolitik handelspolitik samt rättsliga frågor.