prop · H503139 · 2018-03-20 00:00:00 — eftersom organisationen inte kompenseras för inflation och andra kostnadsökningar, som i stället måste täckas genom effektiviseringar i Detta effektiviseringskrav gäller . Årsbudgeten för samtliga verksamhetsgrenar uppgår till 426 miljoner euro, varav i den ordinarie budgeten och 165,8 miljoner euro i partsavtal. Till det kommer den frivilliga finansieringen av främst projektverksamhet, som uppgick till . Denna förväntas ligga på ungefär samma nivå . Program- och budgetbeslutet innebär i allt väsentligt att de prioriteringar och fördelningar som gjordes beslut kvarstår med förstärkningar på de områden som också har prioriterat. lade i budgetarbetet fortsatt vikt på de tre kärnområdena, varvid och uppföljning av dess avgöranden var av särskild Jämställdhet och hbtq-frågor har varit svenska prioriteringar och är nu etablerade som viktiga centrala uppgifter i Hbtq-program är fortsatt en mindre del av ordinarie budget med stödfunktion i sekretariatet. Den främsta uppmärksamheten handlade om politiska ställningstaganden av respektive . ställde in sin betalning av en del av medlemsavgiften () under hänvisning till missnöje med att parlamentariska församlingen sanktionerat Det ryska agerandet saknar stöd i Försök att lösa frågan förblev resultatlösa under Det utestående beloppet utgör en fordran mot ränta i förhållande till Tillfälligt har det finansiella underskottet bemötts genom senarelagda investeringar, uppskjutna betalningar till pensionsfonden, en rad mindre neddragningar eller genom att redovisas som negativa balanser. Sådana åtgärder är inte hållbara annat än . Efter att tvåårsbudgeten antogs meddelade att man avsåg att frånträda sitt frivilliga åtagande som s.k. stor bidragsgivare till redan från . missnöje med olika ställningstaganden i parlamentariska församlingen 2017/18:139 . Det innebär att en neddragning i program- och budgetbeslutet måste göras med ca . trädde in som stor bidragsgivare på eget initiativ genom beslutet om tvåårsbudgeten –2017. Agerandet av och skapade stora oklarheter om kontinuiteten i verksamhet samt dess förmåga att på ett sammanhållet sätt fullgöra sina uppgifter som övervakare av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i enlighet med gällande konventioner. Slutsatser återstår att dra kring de långsiktiga konsekvenserna av denna händelseutveckling. De stora bidragsgivarna till är , , , och , med vardera ca 10–(ca 32,5–37,) av organisationens budgetmedel, samt under den gångna budgetperioden även . Den svenska årliga avgiften till uppgick till brutto , varav en mindre del betalas tillbaka i form av outnyttjade medel eller överskott på budgetära delposter och partsavtal. Frivilligbidragen till främst biståndsverksamhet har vuxit och uppgår till totalt och för till . Den största enskilda givaren av frivilliga bidrag är EU, vars bidrag omfattade (se avsnitt 7.1). EU:s engagemang i programverksamhet regleras i en flerårig överenskommelse. Största frivilliga bilaterala bidragsgivare var (7,), följt av (2,4), (1,6), den gemensamma fond för mänskliga rättigheter som drivs av , , , och (1,42) samt därefter (1,). Förteckning över medlemsstater samt kandidat- och observatörsländer Länder som har sökt inträde i Länder som har särskild gäststatus i parlamentariska församlingen Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , M , , , , , Hellmark , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2017/18:139 Verksamheten inom m.m. och