prop · H503218 · 2018-04-10 00:00:00 — har föreslagit att vissa bestämmelser om personuppgiftsbehandling, som ska ge enskil- da utbildningsanordnare samma möjligheter till behandling som offent- liga utbildningsanordnare, i dessa lagar ska omfatta både enskilda och offentliga utbildningsanordnare. Detta innebär att det för de offentliga ut- bildningsanordnarna i vissa fall uppstår en dubbelreglering, eftersom de kommer omfattas av bestämmelser både i dataskyddslagen och i sektors- lagstiftningen med samma innehåll. Som Specialpedagogiska skolmyn- digheten (SPSM) framför, kan detta väcka frågor kring vilket av regel- verken myndigheterna ska tillämpa. En sådan dubbelreglering gör det således inte nödvändigtvis tydligare för tillämparna vilket av regelverken som de ska tillämpa. Regeringen ser inte heller skäl att för privata organ, som enligt 3 kap. 3 § tredje stycket dataskyddslagen ska jämställas med myndigheter, i den utsträckning bestämmelserna om allmänna handlingar och sekretess i tryckfrihetsförordningen och offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400) gäller i deras verksamhet, skapa en dubbelreglering genom att för dessa införa motsvarande bestämmelser som i dataskydds- lagen även i sektorsförfattningarna. Regeringen anser således att sektors- författningarna bara ska kompletteras med sådana bestämmelser om personuppgiftsbehandling som är nödvändiga utöver dataskyddsförord- ningen och dataskyddslagen och att dubbelregleringar ska undvikas. Däremot anser regeringen att sektorsförfattningarna av tydlighetsskäl bör innehålla bestämmelser som upplyser om var i dataskyddslagen det finns motsvarande bestämmelser för myndigheter och sådana organ som jämställs med myndigheter, se vidare avsnitt 16. Kompletterande bestämmelser för konst- och kulturutbildningar och folkbildningen kan införas på förordningsnivå Som framgår av avsnitt 9.3 och 9.4 finns viss begränsad reglering av den verksamhet som anordnas av enskilda i form av konst- och kultur- utbildningar och vissa andra utbildningar och folkbildning. Regleringen finns på förordningsnivå. Inom dessa verksamheter finns visst behov av behandling av känsliga personuppgifter. Detta redogörs för närmare i avsnitt 13.5.1 och 13.6. Här ges därför endast en mer kortfattad be- skrivning av detta behov. När det gäller behandling av känsliga personuppgifter inom folkbild- ningen kan folkhögskolorna ansöka om statsbidrag för kostnader för särskilt utbildningsstöd som erbjuds studerande med funktionsnedsätt- ningar enligt förordningen (2011:1163) om statsbidrag för särskilt utbild- ningsstöd. Ansökan görs till SPSM. Såvitt erfarit lämnas inga direkta personuppgifter in i samband med ansökan. I ansökan framgår endast uppgift om kön och funktionsnedsättning per skola och kurs (SOU 2017:49 s. 358). Då själva ansökan till SPSM inte innehåller några personuppgifter behöver folkhögskolorna inte något rättsligt stöd för att behandla dessa uppgifter i ansökan. Däremot kan folkhögskolorna i sin verksamhet behöva behandla sådana uppgifter inför upprättandet av ansökan och beträffande studerande med funktionsned- sättning. Vidare förekommer det att vissa folkhögskolor och studie- förbund som anordnar kontakttolkutbildning antecknar tolkspråket i sitt register. Folkhögskolor och studieförbund som anordnar sådan utbildning kan under vissa förutsättningar erhålla statsbidrag som beviljas av Myndigheten för enligt förordningen (2012:140) om statsbidrag för viss utbildning som rör tolkning och teckenspråk. Även om en uppgift om tolkspråk i sig inte utgör en känslig personuppgift, skulle den tillsammans med andra uppgifter kunna bli en uppgift om etniskt ursprung, alltså en känslig personuppgift. Liknande gränsfrågor skulle kunna uppstå i den verksamhet som bedrivs av folkhögskolor och studieförbund och som avser särskilda insatser för personer som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., eller avses i förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa ut- länningar och som bor i anläggningsboende, och för vilka statsbidrag kan lämnas enligt förordningen (2015:521) om stats- bidrag till särskilda folkbildningsinsatser för asylsökande och vissa ny- anlända invandrare. När det gäller behovet för enskilda anordnare av konst- och kultur- utbildningar och vissa andra utbildningar att behandla känsliga person- uppgifter gäller i korthet följande. Behandling av känsliga personupp- gifter kan, i likhet med vad som gäller för folkbildningen, förekomma vid handläggning av ansökningar om särskilt pedagogiskt stöd, när beslutade stödåtgärder ska verkställas och i samband med ansökningar om stats- bidrag eller särskilda medel för kostnader för särskilt pedagogiskt stöd (30 § förordningen om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar). Behandling av känsliga personuppgifter kan även förekomma i ärenden om trakasserier och sexuella trakasserier (1 kap. 4 och 2 kap. 7 §§ diskrimineringslagen [2008:567]) och i ärenden om an- stånd med att påbörja studier eller studieuppehåll av hälsoskäl (24 a § förordningen om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar). Anordnarna kan även ha egna regelverk som medför behov av behandling av känsliga personuppgifter i form av hälsa i samband med utredningar och ärenden om avskiljande. Behovet av behandling av känsliga personuppgifter i verksamhet som anordnas i form av konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbild- ningar och i form av folkbildning är alltså tämligen begränsat. Vidare förekommer behovet av sådan behandling främst i samband med stöd och stödåtgärder som är till gagn för den studerande och behandlingen utförs av enskilda. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att bestämmelsen i 2 kap. 6 § RF inte är tillämplig på denna behandling. Som angetts i avsnitt 10 anser vidare Justitiekanslern att såvitt framgår av utredningen är inte den personuppgiftsbehandling som kan bli aktuell inom utbildningsområdet och som inte omfattas av någon lagreglering, av sådan karaktär som avses i grundlagsbestämmelsen om skyddet mot integritetsintrång i 2 kap. 6 § RF. Regeringen anser därför att komplette- rande bestämmelser om behandling av känsliga personuppgifter i dessa verksamheter kan införas på förordningsnivå 2017/18:218 Var behandlas kompletteringar i sektorslagstiftningen? Kompletteringar i sektorslagstiftningen som avser känsliga personupp- gifter behandlas i avsnitt 13. Kompletteringar i sektorslagstiftningen som avser uppgifter om lagöverträdelser behandlas i avsnitt 14. 13 Sektorslagstiftningen ska kompletteras med bestämmelser om behandling av känsliga personuppgifter 13.1 Dataskyddsförordningen tillåter bara behandling av känsliga personuppgifter i vissa fall Som framgått av avsnitt 7 finns det i artikel 9.1 i dataskyddsförord- ningen, på motsvarande sätt som i det nu gällande dataskyddsdirektivet och PUL, ett principiellt förbud mot att behandla särskilda kategorier av Dessa är enligt dataskyddsdirektivet och PUL uppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa och sexualliv. I dataskyddsförordningen utvidgas den särskilda kategorierna av uppgifter till att också omfatta behandling av genetiska uppgifter och biometriska uppgifter för att entydigt identifiera en fysisk Vidare ersätts uppgifter om hälsa och sexualliv av uppgifter om hälsa eller uppgifter om en fysisk persons sexualliv eller sexuella Bestämmelsen i dataskyddsförordningen är direkt tillämplig och kräver inga åtgärder av medlemsstaterna. Förbudet ska enligt artikel 9.2 inte tillämpas i någon av de situationer som beskrivs i artikel 9.2 a–j. Förbudet gäller t.ex. inte om den registre- rade uttryckligen lämnat sitt samtycke till behandlingen av dessa personuppgifter för ett eller flera specifika ändamål (artikel 9.2 a). Förbudet gäller inte heller om behandlingen är nödvändig av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse, på grundval av unionslagstiftningen eller medlemsstaternas nationella rätt. statens nationella rätt ska stå i proportion till det eftersträvade syftet, vara förenlig med det väsentliga innehållet i rätten till dataskydd och innehålla bestämmelser om lämpliga och särskilda åtgärder för att säkerställa den registrerades grundläggande rättigheter och intressen (artikel ). Vad som är ett allmänt intresse har behandlats i avsnitt 6.2. har regeringen gjort bedömningen att utbildning är såväl en uppgift av allmänt intresse som ett viktigt allmänintresse. Som framgår ovan omnämns de personuppgifter som omfattas av ett förbud mot behandling, som särskilda kategorier av uppgifter i såväl det nuvarande dataskyddsdirektivet som i dataskyddsförordningen. skyddsförordningens beaktandeskäl omnämns de på ett par ställen som känsliga respektive särskilt känsliga uppgifter (skäl 10 och 51). har särskilda kategorier av personuppgifter kallats känsliga person- uppgifter, utan att detta närmare har kommenterats i förarbetena. 2017/18:218 nämnts i avsnitt 7.2 föreslås i propositionen Ny dataskyddslag (prop. 2017/18:105) att begreppet känsliga personuppgifter ska användas i dataskyddslagen för sådana särskilda kategorier av uppgifter som anges i artikel 9.1 i dataskyddsförordningen. Bakgrunden till detta förslag är att begreppet får anses väl inarbetat, även på EU-nivå, och är språkligt enklare att använda och förstå, inte minst i författningstext. Begreppet känsliga uppgifter används även nedan. 13.2Det finns kompletterande bestämmelser om känsliga personuppgifter i dataskyddslagen 13.2.1Behandling som är nödvändig av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse möjliggörs i vissa fall Utifrån den möjlighet som i dataskyddsförordningen ges medlemsstater- na att skapa förutsättningar i nationell rätt för att möjliggöra behandling av känsliga personuppgifter har regeringen i propositionen Ny data- skyddslag (prop. 2017/18:105) föreslagit tre generella bestämmelser som avser myndigheters behandling av känsliga personuppgifter (3 kap. 3 § första stycket dataskyddslagen). Bestämmelserna har sin grund i artikel , dvs. att behandlingen är nödvändig av hänsyn till ett viktigt all- mänt intresse. Behandling av känsliga personuppgifter som krävs enligt lag är tillåten för myndigheter och enskilda som jämställs med myndigheter Viss behandling av känsliga personuppgifter är oundviklig i myndig- heternas verksamhet som en direkt följd av exempelvis offentlighets- och sekretesslagens (2009:400) och förvaltningslagens (1986:223) krav, såsom krav på diarieföring och skyldighet att ta emot e-post. Samma skyldigheter gäller i viss utsträckning för vissa andra organ än myndig- heter, som en följd av att dessa organ jämställs med myndigheter enligt offentlighets- och sekretesslagen. I propositionen Ny dataskyddslag före- slås mot denna bakgrund en bestämmelse om att myndigheter och andra organ som omfattas av offentlighetsprincipen får behandla känsliga personuppgifter med stöd av artikel i EU:s dataskyddsförordning, om uppgifterna har lämnats till myndigheten eller organet och behand- lingen krävs enligt lag (3 kap. 3 § första stycket 1 och tredje stycket data- skyddslagen). Behandling av känsliga personuppgifter som är nödvändig för handläggningen av ett ärende är tillåten för myndigheter Enligt en andra bestämmelse i 3 kap. 3 § dataskyddslagen får känsliga uppgifter behandlas av en myndighet med stöd av artikel i data- skyddsförordningen, om behandlingen är nödvändig för handläggningen av ett ärende (3 kap. 3 § första stycket 2 dataskyddslagen). sen är tillämplig oavsett om uppgifterna förekommer i löpande text eller Begreppen handläggning och ärende ska tolkas på samma sätt som enligt 1 § förvaltningslagen (2017:900). Behandling av känsliga personuppgifter i annat fall som inte innebär ett otillbörligt intrång är tillåten för myndigheter Enligt en tredje bestämmelse får känsliga uppgifter behandlas av en myndighet med stöd av artikel i dataskyddsförordningen i annat fall, om behandlingen är nödvändig med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse och inte innebär ett otillbörligt intrång i den registrerades integritet (3 kap. 3 § första stycket 3 dataskyddslagen). Bestämmelsen syftar till att ge myndigheter visst utrymme för behand- ling av känsliga personuppgifter även i den faktiska verksamheten, dvs. sådan verksamhet som inte utgör handläggning av ärenden. Det kan t.ex. röra sig om att känsliga personuppgifter framkommer vid kommunika- tion mellan skola och föräldrar eller inom myndigheten i samband med utvärdering av den egna verksamheten. Vid bedömningen av om behandlingen utgör ett otillbörligt intrång bör vikt läggas vid t.ex. uppgifternas känslighet, behandlingens karaktär, den inställning de registrerade kan antas ha till att uppgiften behandlas, den spridning uppgifterna kan komma att få och risken för vidarebehandling för andra ändamål än insamlingsändamålet. Den närmare betydelsen av begreppet otillbörlig bör ges utrymme att utvecklas i rättstillämpningen. (propositionen Ny dataskyddslag, prop. 2017/18:105 s. 88–90). Dataskyddslagen förbjuder sökning i syfte att få fram ett personurval grundat på känsliga personuppgifter Som ett skydd av de intressen som bestämmelserna om känsliga person- uppgifter ska värna föreslås i propositionen Ny dataskyddslag (prop. 2017/18:105) att det vid behandling som sker enbart med stöd av någon av de tre ovannämnda bestämmelserna ska vara förbjudet att utföra sök- ningar i syfte att få fram ett urval av personer grundat på känsliga personuppgifter (3 kap. 3 § andra stycket dataskyddslagen). De föreslagna bestämmelserna är mer långtgående än Dataskyddsutred- ningens förslag De ovan nämnda bestämmelserna i 3 kap. 3 § dataskyddslagen är, mot bakgrund av synpunkter som framförts av remissinstanserna och av Lagrådet, mer långtgående än de bestämmelser som föreslogs av Data- skyddsutredningen. Som ett exempel kan nämnas att bestämmelsen i 3 kap. 3 § första stycket 3 av föreslogs få lydel- sen ”i enstaka fall, om det är absolut nödvändigt för ändamålet med behandlingen och behandlingen inte innebär ett otillbörligt intrång i den registrerades personliga integritet”. Bestämmelsen har dock i propo- sitionen Ny dataskyddslag fått lydelsen ”i annat fall, om behandlingen är nödvändig med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse och inte innebär ett otillbörligt intrång i den registrerades personliga integritet.” Detta innebär att förslag, som har utarbetats för att komplettera förslag, i vissa fall inte längre behövs, då de behov de avser att tillgodose i stället tillgodoses av de be- stämmelser som föreslås i ovan nämnda proposition. Regeringen åter- kommer till detta nedan, t.ex. i avsnitt 13.3. Då de föreslagna bestäm- melserna i 3 kap. 3 § dataskyddslagen bara får tillämpas av myndigheter och, när det gäller bestämmelsen i paragrafens första stycke 1, enskilda som jämställs med myndigheter enligt offentlighets- och sekretesslagen, Prop. 2017/18:218 finns det dock fortfarande ett behov av att komplettera bestämmelserna i dataskyddslagen med bestämmelser i sektorslagstiftningen på utbild- ningsområdet. 13.2.2Övriga bestämmelser om behandling av känsliga personuppgifter I propositionen Ny dataskyddslag (prop. 2017/18:105) föreslås känsliga personuppgifter även få behandlas om behandlingen är nödvändig för att den personuppgiftsansvarige eller den registrerade ska kunna fullgöra sina skyldigheter och utöva sina särskilda rättigheter inom arbetsrätten och inom områdena social trygghet och socialt skydd (3 kap. 2 § data- skyddslagen). Känsliga personuppgifter föreslås även få behandlas i vissa andra specifika fall som gäller hälso- och sjukvård och social omsorg, arkiv och statistik (3 kap. 5–7 §§ dataskyddslagen). Vidare föreslås ett bemyndigande för regeringen att meddela ytterligare föreskrifter om sådan behandling av känsliga personuppgifter som är nödvändig med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse (3 kap. 4 § dataskyddslagen). 13.3Kompletterande bestämmelser om känsliga personuppgifter ska införas i skollagen 13.3.1Det finns behov av behandling av känsliga personuppgifter på det skollagsreglerade området Nedan redogörs översiktligt för de huvudsakliga behandlingarna av känsliga personuppgifter på det skollagsreglerade området. Det finns behov av behandling av känsliga personuppgifter i vissa skolformer och vid prövningar av mottagande till sådana skolformer Som framgått av avsnitt 10 finns det i skollagen en särskild reglering i skollagens kapitel om skolplikt som innebär att en viss utredning måste göras innan ett barn kan tas emot i grundsärskolan eller specialskolan (7 kap. 5 och 6 §§ skollagen). Sådana utredningar ska omfatta en pedago- gisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning och innebär således att känsliga personuppgifter måste behandlas av hemkommunen respektive Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) som beslutar Då det är fråga om ett ärende kan de tillämpa 3 kap. 3 § Gymnasiesärskolan är öppen för ungdomar vars skolplikt har upphört och som inte bedöms ha förutsättningar att nå upp till gymnasieskolans kunskapskrav därför att de har en utvecklingsstörning. tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan har rätt att bli mottagna i gym- nasiesärskola om utbildningen påbörjas före utgången av det första kalenderhalvåret det år de fyller (18 kap. 4 skollagen). munen prövar frågan om en sökande tillhör målgruppen. föregås av en utredning motsvarande den som enligt 7 kap. 5 § andra 2017/18:218 stycket ska göras inför beslut om mottagande i grundsärskolan om utred- ning saknas eller det av andra skäl bedöms nödvändigt (18 kap. 5 §). Även sådana utredningar kan göras med stöd av 3 kap. 3 § dataskydds- Målet med den särskilda utbildningen för vuxna är att vuxna med utvecklingsstörning ska stödjas och stimuleras i sitt lärande (21 kap. 2 § Det är endast vuxna med utvecklingsstörning som har rätt att under vissa förutsättningar delta i särskild utbildning för vuxna på grund- läggande nivå eller som kan vara behörig att delta i särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå (21 kap. 11 § och 16 § skollagen). krav på utredning motsvarande de krav som ställs för mottagande till grundsärskolan, specialskolan eller gymnasiesärskolan har dock inte upp- ställts för mottagande till den särskilda utbildningen för vuxna. Genom att alla elever som går i grundsärskolan, specialskolan, gymna- siesärskolan eller särskild utbildning för vuxna har en funktionsned- sättning blir uppgiften om att en elev går i en specialskola, grund- eller gymnasieskola som enbart anordnar särskoleverksamhet eller i särskild utbildning för vuxna en känslig personuppgift om hälsa eftersom skolans inriktning och namn avslöjar att eleven har en funktionsnedsättning. Även övriga uppgifter om elever som behandlas inom en sådan verksam- het kan , beroende på i vilket sammanhang de förekommer, kopplas till funktionsnedsättning och behöver därför i sådana fall betrak- tas som känsliga personuppgifter. Barn till samer får fullgöra sin skolplikt i sameskolan i stället för i års- kurs 1–6 i . Även andra barn får fullgöra den delen av sin skolplikt i sameskolan, om det finns särskilda skäl. skollagen gäller det t.ex. om ett barn från en ort med sameskola, men utan grundskola, annars skulle behöva åka till en annan ort med grundskola (prop. 2009/10:165 s. 701). barn ska få fullgöra sin skolplikt i sameskolan prövas av Sameskol- styrelsen (7 kap. 7 § skollagen). Sameskolans syfte är att ge en utbildning med samisk inriktning som i övrigt motsvarar utbildningen i årskurserna 1–6 i (13 kap. 2 § skollagen). Med hänsyn till sameskolans inriktning och att den främst är öppen för barn till samer har utredningen dragit slutsatsen att uppgiften om att ett barn går i är en uppgift som avslöjat etniskt ursprung och därmed är en känslig person- Regeringen anser dock, till skillnad från utredningen, att man inte kan dra den slutsatsen, eftersom bestämmelsen om att även andra barn än barn till samer får fullgöra delar av sin skolplikt i sameskolan om det finns särskilda skäl, medför att man inte enbart genom skolans inrikt- ning och namn kan utläsa elevens etniska ursprung. att Datainspektionen, när det gäller skolor med konfessionell inriktning, i ett svar till , har ansett att enbart en uppgift om att en fysisk person går på en skola som har konfessionell inriktning (1 kap. 7 § skol- lagen) inte ensamt torde avslöja den fysiska personens religiösa eller filo- Som motivering har Datainspektionen bl.a. angett att skolväsendet ska vara icke-konfessionellt och att en fristående skola ska vara öppen för alla elever, oavsett religiös eller filosofisk övertygelse. Uppgift om att en elev går i en skola med konfessionell skola behöver mot bakgrund av detta inte per automatik avslöja elevens religiösa eller filosofiska övertygelse (Datainspektionen, , dnr 316–2016). Regeringen anser mot denna bakgrund att enbart en uppgift om att ett barn går i skola inte ensamt torde avslöja elevens etniska ur- sprung. Däremot kan denna uppgift tillsammans med andra uppgifter göra det. Sameskolstyrelsen kan vid sin prövning om ett barn ska få full- göra sin skolplikt i sameskolan tillämpa 3 kap. 3 § dataskyddslagen. Kommuner är huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxen- utbildning, särskild utbildning för vuxna och fritidshem, om inte staten är huvudman. Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan samt för förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med specialskola eller sameskola. Landsting får i viss utsträckning vara huvudman för gymna- sieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och särskild ut- bildning för vuxna. Enskilda får efter ansökan godkännas som huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritidshem (2 kap. 2–5 §§ skollagen). Enskilda kan inte tillämpa dataskyddslagens bestämmelser om myndigheters behand- ling av känsliga personuppgifter. Detta innebär att det finns ett behov av att införa kompletterande bestämmelser om behandling av känsliga personuppgifter för de skolformer där enskilda kan vara huvudmän. Det finns behov av behandling av känsliga personuppgifter inom ramen för olika utredningar Som har nämnts i avsnitt 10 finns det bestämmelser om olika typer av ut- redningar i skollagen, t.ex. utredning om en elev behöver särskilt stöd (3 kap. § skollagen), utredning med anledning av att en elev vid upprepa- de gånger har stört studieron, uppträtt olämpligt eller gjort sig skyldig till en allvarlig förseelse (5 kap. 9 § skollagen) och utredningar om kränkan- de behandling (6 kap. 10 § skollagen). I sådana utredningar förekommer det ofta förekomma känsliga personuppgifter. I vissa fall åligger utred- ningsskyldigheten rektorn (3 kap. 8 § och 5 kap. 9 §) och i vissa fall ålig- ger utredningsskyldigheten huvudmannen (6 kap. 10 § skollagen). Vid en utredning om särskilt stöd ska samråd ske med elevhälsan om det inte är uppenbart obehövligt. Det finns behov av behandling av känsliga personuppgifter inom elevhälsan Elevhälsan omfattar medicinska, psykologiska, psykosociala och special- pedagogiska insatser. Personuppgifter behandlas inom elevhälsan t.ex. i samband med allmänna hälsokontroller som ska erbjudas i vissa skol- former eller vid specialpedagogiska insatser (2 kap. 25 och 26 §§ skol- lagen). Den del av elevhälsan som består av den medicinska grenen (hälso- och sjukvård) anses utgöra en självständig verksamhetsgren i förhållande till den övriga elevhälsan. För den personuppgiftsbehandling som sker inom hälso- och sjukvården som bedrivs på skolorna gäller patientdata- lagen (2008:355). Förslag till anpassningar av patientdatalagen till data- skyddsförordningen har lämnats i lagrådsremissen Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s data- skyddsförordning. Den personuppgiftsbehandling som äger rum inom 2017/18:218 den medicinska delen av elevhälsan behandlas därför inte i denna proposition.