prop · H503202 · 2018-03-26 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2017/18:202 En politik för tillväxt och utveckling i svensk Regeringen överlämnar denna skrivelse till . har en lång och framgångsrik industritradition. Industrin är en tillväxtmotor i svensk ekonomi som skapar – direkt och indirekt – arbetstillfällen samt har stor betydelse för välstånd och för den gemensamma välfärden. Industrin och industrins innovationskraft är också nödvändig för att ska kunna möta de globala och nationella samhällsutmaningarna. Regeringen beslutade om strategin Smart industri –en nyindustrialiseringsstrategi för . Utgångspunkten i strategin är att industrin genomgår en strukturomvandling som drivs av globalisering, digitalisering och omställningen mot en grön resurseffektiv ekonomi. Omvandlingen mot en mer digitaliserad och hållbar industriell produktion skapar möjligheter att stärka svensk industris konkurrenskraft, som därigenom kan bidra till ökad sysselsättning och en hållbar tillväxt. Smart industri fokuserar på att stärka företagens förutsättningar att klara av den snabba omställning som svensk industri nu är mitt uppe i. Fyra fokusområden har valts ut: –Industri 4.0 – Ta tillvara på digitaliseringens möjligheter. –Hållbar produktion – Stärk industrins förmåga till hållbar och resurseffektiv produktion. –Kunskapslyft industri – Säkra industrins kompetensförsörjning. –Testbädd – Skapa attraktiva innovationsmiljöer. Strategin lägger grunden för en nationell kraftsamling kring ett antal utmaningar som är avgörande för industrins omställningskraft. det offentliga har en viktig roll. Det offentliga bör agera för att underlätta 2017/18:202 strukturomvandlingen i industrin där även arbetsmarknadens parter har en viktig roll. Verktyg i det arbetet är till exempel handelspolitiken, ramvillkor som skatter, lagar, förordningar och andra regler, näringslivsfrämjande satsningar, utbildnings-, innovations- och forskningssatsningar, offentlig upphandling, att öppna upp offentlig sektor, incitament för testbäddar i verkliga miljöer samt öppna data. Regeringen har antagit två handlingsplaner för Smart industri, och . Åtgärderna i handlingsplanerna har i stor utsträckning utformats efter dialog med och inspel från arbetsmarknadens parter, företag och akademi bland annat genom de kontinuerligt återkommande industrisamtalen. I denna skrivelse presenterar regeringen innehållet i strategin för Smart industri och de åtgärder som regeringen beslutat genomföra för att nå strategins mål att ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. I skrivelsen redogör regeringen också för utvecklingen i industrin , med särskilt fokus på de fyra fokusområden som identifierats i strategin. Det är Smart industri beslutades och avslutningsvis görs därför även en kortare reflektion kring de utmaningar som strategin utgår ifrån och en utblick kring vad som ytterligare behöver beaktas inför . Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för ............ är en stark industrination...................................... är det tillfälle att nyindustrialisera .................. Globalisering ändrar villkoren för Nya förutsättningar för produktion av varor och tjänster i ............................... Digitaliseringen förändrar allt........................... Hållbarhet är en förutsättning för Utmaningar för en nyindustrialisering............................... Digitaliseringens potential måste tas till Grön omställning kräver hållbar måste vara fortsatt attraktivt som Vision och mål................................................ Vägen framåt – fyra fokusområden................................. Fokusområde: Industri 4.0.............................. Fokusområde: Hållbar produktion.................. Fokusområde: Kunskapslyft industri.............. Fokusområde: Testbädd ..................... Utvecklingen i svensk industri....................................................... 2.1Industrins tillväxt, sysselsättning, export och Miljö- och klimatpåverkan .............................................. Forskning och utveckling ................................................ Regeringens handlingsplan för Smart industri............................... 3.1Smart industri – en del i regeringens breda Smart industri och samverkansprogrammen ................... Agenda 2030 och Smart industri ..................................... genomförande från lokal till global nivå................. Insatser inom fokusområde Industri 4.0 .......................... Stimulera utveckling och användning av digital teknik med potential att leda brett oavsett bransch, företagsstorlek och Anpassa ramvillkor och infrastruktur för den digitala eran .............................................. Insatser inom fokusområde Hållbar produktion............... Effektiva regelverk som underlättar Mer fokus i arbete för minskade utsläpp Bättre förutsättningar för cirkulär Främjad miljö- och klimatteknik..................... Mer fokus i arbetet för minskad påverkan av farliga kemikalier och utfasning av särskilt farliga ämnen ...................................... Insatser inom fokusområde Kunskapslyft industri ........... Fler utbildningsplatser som svarar mot Öka intresset för industrirelevanta Ett utbildningssystem som ger elever rätt kunskaper och kompetenser ............................ Internationell kompetens blir mer Industrins arbete med strategisk Förutsättningar för utbildningssystem att bidra till livslångt lärande stärks...................... Insatser inom fokusområde Testbädd .................. Ny inriktning för innovationspolitiken............ Ett kraftfullt Testbädd ........................ Samverkan för samhällsnytta .......................... Ett stärkt investeringsfrämjande med industri- och innovationsfokus ........................ Förstärkt engagemang i internationellt 4 Svensk industris utmaningar framöver............................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Smart industri – en nyindustrialiserings- Skr. 1.1Sverige är en stark industrination har en lång och framgångsrik industritradition. Industrin är en tillväxtmotor i svensk ekonomi som skapar – direkt och indirekt – arbetstillfällen samt har stor betydelse för välstånd och för den gemensamma välfärden. Industrin och den industrinära tjänstesektorn står för en femtedel av bruttonationalprodukt (BNP) och finns i alla delar av landet. Industrin och den industrinära tjänstesektorn står tillsammans för av det samlade exportvärdet vilket motsvarar nästan hälften av BNP. har dragit nytta av öppenhet gentemot omvärlden, vilket har öppnat upp en stor marknad och tvingat fram en ständig förnyelse och strukturomvandling för att klara den globala konkurrensen. Svensk industri har också visat på möjligheten att med omställning till modern teknik ställa om miljöprocesser som är ohållbara från miljösynpunkt. Svenska innovationer har vunnit mark världen över och svenska industriföretag har vuxit sig stora och skördat betydande internationella framgångar. Den svenska industrins stora förmåga till förnyelse har varit en avgörande framgångsfaktor. En tydlig utveckling är det ökande tjänsteinnehållet i industrivaror. Industrin säljer i allt högre utsträckning en helhetslösning, snarare än enbart en vara. En omstrukturering av industrin har också medfört att allt fler är anställda i tjänsteföretag som levererar till industrin, snarare än att de är anställda direkt i industrin, vilket ofta var fallet tidigare. Detta medför också att både den traditionella industrin och den industrinära tjänstesektorn är i fokus för denna nyindustrialiseringsstrategi. 1.2Nu är det tillfälle att nyindustrialisera 1.2.1Globalisering ändrar villkoren för industriell produktion Teknikutvecklingen förändrar kontinuerligt industrins konkurrensförutsättningar. har utvecklingen präglats av att informations- och kommunikationstekniken har krympt de geografiska avstånden och skapat möjligheter för nya produkter, processer och affärsmodeller. Globaliseringen har tilltagit och för industrins del har det bland annat inneburit att produktionsprocesser har kunnat brytas upp i allt mindre beståndsdelar och spridas över världen för att dra nytta av olika konkurrensfördelar på olika platser. har nya marknader öppnat sig. Produktionen är till stor del sammanlänkad i globala 2017/18:202 värdekedjor. Koordineringen av dessa sker allt enklare och effektivare med digitala lösningar som utvecklas i snabb takt. Detta innebär en tuffare global konkurrens, där den som förmår att dra nytta av fördelarna har mycket att vinna. Specialiseringen blir allt högre i de olika momenten av produktionskedjan och handeln blir än viktigare för att behålla och stärka konkurrenskraften. Platsens betydelse är fortfarande stor. Viss kunskap begränsas inte av nationsgränser, medan så kallad tyst kunskap ofta är erfarenhetsbaserad och har en stark bas i lokala eller regionala nätverk. Svenska företag har hävdat sig väl i de globala värdekedjorna och främst intagit en position i de mest värdeskapande delarna av produktionsprocessen. Dessa delar karaktäriseras också av ett högt tjänsteinnehåll. Varor och tjänster integreras i allt högre grad i mer kompletta erbjudanden och tjänster utgör numera en stor och växande del av den svenska exporten. Arbetstillfällena i svensk industri har omfördelats från enklare tillverkningsjobb till mer högkvalificerade, ofta tjänsteinriktade, jobb. har strukturomvandlingen medfört svårigheter för de individer, branscher och regioner som drabbats direkt. Många regioner som har ett stort industriberoende är påtagligt sårbara i detta avseende. Utvecklingen har vidare medfört att många industriföretag har koncentrerat sig på sin kärnverksamhet och köper tjänster som tidigare utfördes inom det egna företaget. Tjänsterna utförs nu i stället av personer anställda i tjänsteföretag. Bemanningsbranschen har fått en ökad betydelse för industriföretagens kompetensförsörjning. 1.2.2Nya förutsättningar för produktion av varor och tjänster i Tekniska framsteg har tillåtit en uppdelning av produktionsprocesser och gett upphov till en jakt på de bästa konkurrensfördelarna i olika produktionsmoment världen över. Många faktorer har betydelse för ett lokaliseringsbeslut. I vågskålarna ligger direkta kostnader för till exempel löner och transporter, men också tillgång till lokala marknader, tillgång till kvalificerad arbetskraft, förutsättningar för forskning och utveckling (FoU), regler och skattesystem samt företagsklimatet i allmänhet. har de stora vinsterna för industriföretagen legat i att flytta ut enklare tillverkningsjobb till lågkostnadsländer, men kartan för lokaliseringsbeslutet håller på att ritas om. Lönerna ökar i de nya tillväxtekonomierna och är på väg att erodera den kostnadsbesparing som tidigare låg till grund för utflyttningsbesluten. utvecklas produktionstekniken i snabb takt och en allt högre grad av automatisering i tillverkningen gör lönekostnader mindre avgörande. Mot bakgrund av detta har återflytt av produktion till och andra industriländer från tidigare lågkostnadsländer setts som ett alltmer möjligt scenario. När lönekostnader blir mindre avgörande får andra faktorer större betydelse inför beslut om var produktionen av varor och tjänster ska förläggas. Närhet mellan produktion och FoU, liksom närhet mellan produktion och marknad, betonas alltmer för att skapa större följsamhet i förhållande till kundernas efterfrågan och för att snabbare kunna få nya modeller i Skr. 2017/18:202 produktion. Utflyttningen är fortfarande mer omfattande än återflytten. Medan av industriföretagen i har flyttat verksamhet utomlands , har flyttat hem verksamhet igen. Men det finns allt fler exempel på företag som har valt att åter förlägga, eller att nyinvestera i produktion i . Ofta kommer produktionen tillbaka i ny skepnad med en betydligt högre grad av automation. Motiv till återflytt är bland annat att låta utveckling och produktion komma närmare varandra, få tillgång till hög kompetens och säkra högre kvalitet. Digitalisering medför stora möjligheter att utveckla en ny, smartare och mer hållbar industri. De genomgripande förändringar som alltmer sofistikerad digital teknik för med sig har gett upphov till begreppet den fjärde industriella revolutionen. Efter ångmaskinen, elektriciteten och elektroniken är nu inbäddade och uppkopplade system på väg att revolutionera industrin, när saker kan kopplas upp mot internet och kommunicera med sin omvärld och när gränsen mellan det verkliga och det virtuella suddas ut. I den smarta fabriken kan maskiner och komponenter kommunicera med varandra. Utvecklingen går mot en självstyrande produktion som kan anpassas efter individuella kundönskemål och som optimerar flöden genom att till exempel identifiera underhållsbehov i rätt tid. Automatisering är en viktig komponent i den smarta fabriken. En utvecklad robotteknik skapar alltmer avancerade robotar till lägre pris. Additiv tillverkningsteknik (så kallad 3D-printing) är ytterligare ett exempel på en teknik som kan revolutionera produktionen, genom att erbjuda lönsam produktion även i liten skala och möjliggöra individualiserade produkter på beställning. Produkterna blir också smarta. Sakernas internet innebär att olika produkter förses med sensorer och inbyggda system som kopplas upp mot internet, så att de kan kommunicera med sin omgivning. skapas en mängd drifts- och användardata som har stor potential att användas i produktutveckling och att omvandlas till nya smarta tjänster. Betydelsen av snabb och effektiv dataanalys kommer att få en allt viktigare roll i industrins affärsmodeller och för dess konkurrenskraft. Digitalisering ökar interaktionen med medborgare och kunder, vilket ställer nya krav på företagen, och öppnar för helt nya affärsmodeller. Digitaliseringen möjliggör smarta arbetsplatser där människor samverkar med automation och skapar hög konkurrenskraft. Arbetstillfällen som automatiseras går förlorade, men digitaliseringen skapar också nya arbetstillfällen, som i högre utsträckning kan hamna i om samhället och näringslivet är snabba att ställa om. Det handlar om arbetstillfällen för att skapa den nya tekniken, för att använda den, men också om arbetstillfällen som tillkommer indirekt av ökad tillväxt och ökade inkomster. 2017/18:202 1.2.4 Hållbarhet är en förutsättning för konkurrens- Globalt finns behov av innovativa, resurseffektiva och miljövänliga varor, tjänster och system för att möta snabbt växande samhällsutmaningar, vilket kan innebära stora affärsmöjligheter. Den globala efterfrågan på miljöteknik och teknik för återvinning ökar i takt med starkt tilltagande urbanisering och fortsatta miljöproblem – inte minst i tillväxtländer. Krav på kraftiga utsläppsminskningar på global nivå kan också förväntas. Det kommer att bidra till att skapa efterfrågan på miljöteknik med hög miljöprestanda, liksom på industriell produktion av biobaserade varor och bränslen. Omställningen till en mer hållbar produktion kommer att vara viktig för möjligheter att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Utgångsläget för är gott. har globala konkurrensfördelar inom återvinning och miljöteknik. Därmed finns en stor potential till ökad export av svensk miljöteknik och till ökad sysselsättning. styrka inom systemanalys och systemlösningar samt samverkan mellan olika aktörer inom forskning, näringsliv och offentlig sektor kan utvecklas och bidra till ökad konkurrenskraft. Industrier och enskilda företag som kan leverera varor och tjänster i stor skala med låg resursförbrukning och generellt låg negativ miljöpåverkan har en god chans att bli vinnare . Genom att ställa om till affärsmodeller som baseras på cirkulär ekonomi, där huvudprinciperna är att sluta materialflödena genom giftfrihet och resurseffektivitet i hela produktionskedjan och produkternas livscykel, kan också internationella konkurrenskraft förbättras. Digitalisering, en biobaserad ekonomi och ökad användning av viktiga möjliggörande tekniker kan bidra till denna utveckling. 1.3Utmaningar för en nyindustrialisering I ljuset av historiska framgångar och återhämtningen efter 1990-talets ekonomiska kris har återhämtningen efter den senaste finanskrisen varit relativt långsam. möter en allt större konkurrens från omvärlden. Det kunskaps- och teknikförsprång som det svenska näringslivet lutat sig mot kan inte längre tas för givet. Tillväxtekonomierna kommer i kapp och det pågår ett globalt skifte österut, vad gäller tyngdpunkten för såväl produktion, som nya investeringar i forskning och utveckling. var andel av världens totala BNP mindre än en tredjedel. spår att andelen kommer att ha ökat till över hälften. Tillväxtekonomierna konkurrerar också allt mer med ett högre kunskapsinnehåll och lockar i hög utsträckning till sig internationella företags FoU-investeringar. Fram gjorde de internationella företagen huvudsakligen sina FoU- investeringar i , och delvis . Därefter har en betydande omläggning av FoU-investeringarna gjorts till snabbväxande asiatiska ekonomier. forskningsintensitet (totala FoU-investeringar som andel av BNP) har tredubblats och landet har Skr. 2017/18:202 numera en högre forskningsintensitet än EU. Konkurrensen är hård mellan de utvecklade länderna om att ha det mest innovativa och omställningsbara näringslivet. brukar få höga placeringar i olika internationella index över konkurrens- och innovationskraft, men avstånden mellan länderna i toppen minskar och de inbördes placeringarna kan ändras . En trend har varit att i flera index har tappat försprånget till andra länder. Andra länder rör sig snabbare, och i vissa fall springer de om . Ett exempel på detta är World Economic Forums Global Competitiveness Index, där 2011 rankades som världens näst mest konkurrenskraftiga land. mätning hade i stället sjunkit till nionde plats. Ett annat exempel är Innovation Union Scoreboard där varit EU:s mest innovativa land . innovationskraft ökade enligt indexmätningarna ända , men därefter har utvecklingen inte varit lika stark och försprånget gentemot andra länder har minskat. får inte heller riktigt utdelning av de stora innovationsinsatserna. Medan presterar bättre än genomsnittet i nästan alla indexets dimensioner, så är utfallet något sämre när det kommer till ekonomiska effekter av de resurser som satsas. 1.3.1Digitaliseringens potential måste tas till vara Produktivitetsutvecklingen i svensk ekonomi har i stor utsträckning drivits av digitaliseringen . Det är dock främst informations- och kommunikationstekniksektorn (IKT) som har legat bakom utvecklingen, och digitaliseringsmöjligheterna behöver tillgodogöras även i andra sektorer. Förutsättningarna för en digital omvandling av svensk industri är relativt goda. rankades 2015 på tredje plats i så kallade Networked Readiness Index. Men andra länder kommer i kapp som saktar in i användningen av digitaliseringens möjligheter jämfört med och . Väsentligt lägre andel svenska företag än norska och danska menar att de har en strategi för att stärka sitt användande av digital teknik, att de är beredda att dra nytta av digitaliseringens möjligheter och att de ser framför sig en digital transformation av industrin . Digitaliseringen går på djupet av alla delar av industrins verksamhet och berör bland annat produktutveckling, produktion, affärssystem, interaktion med underleverantörer och kunder, och relationen till de anställda. Utvecklingen går fort och det finns stora konkurrenskraftsmässiga risker i att hamna på efterkälken. I produktionssammanhang är digitalisering starkt kopplat till automatisering, men när det gäller användningen av robotar i produktionen tappar jämfört med andra länder. intar visserligen en fjärde plats i världen sett till antalet robotar per 10 000 anställda i industrin, men avståndet till de andra länderna är förhållandevis stort. , då var en tydligare ledare i utvecklingen, har ökningen av robotar i svensk industri varit betydligt blygsammare än i andra länder. Inom fordonsindustrin är robottätheten som störst, men robotar är på intåg i fler sektorer. 2017/18:202 dock befaras vara svagare i . Förutom när det gäller fordonsindustrin sjunker en placering i listan över högst robottäthet. En del av de små och medelstora företagen kan få svårt att hänga med i den globala automationssatsningen. För att kunna vara med och leda den digitala omställningen står och svensk industri inför stora utmaningar. Det krävs avancerad teknikutveckling med industriell tillämpning, utveckling av nya affärsmodeller, förmåga att ställa om organisationen och kompetensutveckla personalen för att kunna dra nytta av den nya tekniken. För att stärka företagens förutsättningar att kunna utnyttja digitaliseringens möjligheter krävs det att det offentliga möter de nya kunskaps- och kompetensbehov som utvecklingen för med sig, säkerställer grundläggande infrastruktur samt utvecklar regelverk för den digitala eran. Digitalisering skapar också behov av standardisering, exempelvis för att skapa enhetliga datastrukturer och för att öka säkerheten i it-systemen. Standarder är också viktiga för att möjliggöra marknadstillträde för innovationer, för att kvalitetssäkra, underlätta handel och för att förenkla samarbete och delning av data med affärspartner. 1.3.2Grön omställning kräver hållbar produktion I dagens etablerade ekonomiska system produceras, används och slängs varor i vad som kan betecknas som en linjär ekonomi, där flödet har en tydlig början och ett tydligt slut. Många av de produkter som kasseras representerar i själva verket betydande värden som skulle kunna nyttjas om och om igen. Industrins resursutnyttjande behöver ställas om mot högre hållbarhet och en mer cirkulär ekonomi – vilket skapar både lösningar på samhällsutmaningar och konkurrensfördelar och möjligheter till hållbar tillväxt. Omställningen mot en mer hållbar produktion medför flera utmaningar, men också möjligheter. Forsknings- och innovationsinsatser är centrala för att förbättra existerande tekniker eller utveckla nya tekniker med högre resurseffektivitet, lägre energianvändning och bättre miljöprestanda. Nya tekniker, varor och tjänster behöver utvecklas för att det ska gå att återvinna fler och mer komplexa typer av material och undvika nedgradering av värdefulla resurser. Ett perspektiv om att förebygga avfall bör finnas i alla led av en produkts livslängd: från forskning och utveckling, inklusive designfasen, val av insatsmaterial, tillverkningsledet, användarledet och slutligen kvittblivningsledet. En omställning mot en mer cirkulär ekonomi förutsätter giftfria kretslopp. Framställning av produkter som baseras på giftfria återvunna material ställer krav på nya produktionsprocesser och metoder för att kvalitetssäkra återvunnet material. Nya teknologier, som additiv tillverkning, har potential att bidra till ökad resurseffektivitet bland annat genom att reducera materialanvändning, avfallsmängder och transportbehov. Omställningen ställer också krav på näringslivet att utveckla nya affärsmodeller, med ökad resurseffektivitet och miljöanpassning i hela livscykeln, återanvändning genom uppgradering, innovativa substitut för många traditionella råvaror och kemikalier samt ökat fokus på funktion snarare än fysiska produkter. Staten har en viktig roll bland annat vad gäller långsiktiga styrmedel, Skr. 2017/18:202 regler, forsknings- och utvecklingsinsatser, samt upphandlingar som främjar omställningen till en fossilfri och cirkulär ekonomi. Välanpassade regelverk med adekvata produkt- och miljökrav är en förutsättning. Transparenta, tydliga och effektiva processer för tillstånd och tillsyn kan underlätta industrins strävan att producera mer resurssnålt och miljövänligt. Globala standarder kan öppna internationella marknader, säkerställa rätt materialkvalitet samt att miljökrav och sociala krav uppfylls för förnybara och återvunna råvaror. 1.3.3Industrins kompetensförsörjning måste stärkas