prop · H503259 · 2018-05-09 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2017/18:259 En strategi för svensk rymdverksamhet Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen presenterar regeringen en nationell strategi för svensk rymdverksamhet med långsiktiga strategiska mål för att stärka denna och de insatser som regeringen avser göra för att arbeta mot målen. Rymdverksamhet bör bedrivas utifrån ett helhetsperspektiv där nyttan för samhället står i centrum som säkerhet säkerställs. Verksamheten bör baseras på en stark rymdindustri och rymdforskning av hög kvalitet så att kan fortsätta vara en stark rymdnation. En insats som bör genomföras är ökad samverkan mellan forskningsfinansiärerna för att ge effektivare användning av resurserna. Vidare bör svenskt deltagande i internationella samarbeten vara förutsägbart på lång sikt. Resultat från det Europeiska rymdorganets () och EU:s rymdprogram såsom data från satellitnavigering och jordobservationer, bör i högre utsträckning göras tillgängliga för svenska användare. Svensk rymdverksamhet bör bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt och rymden bör hållas fri från konflikter. Detta bör bidra till att svensk tillgång till rymden säkras. Vi- dare bör rymdverksamhetens möjligheter att bidra till arbetet med Agenda 2030 och de globala målen främjas. Synergier mellan civil och militär rymdverksamhet bör utnyttjas och utövare av rymdverksamhet måste ta hänsyn till försvars- och säkerhetsaspekter. Andelen kvinnor och män bland forskare och anställda inom svensk rymdverksamhet bör bli jämställd. Intresset för att satsa på utbildningar inom naturvetenskap och teknik bör stimuleras genom att finansiärerna i samverkan med lärosätena sprider information om rymdverksamhet. Det behövs en rymdstrategi där samhällsnyttan står i centrum Rymdverksamhet binder samman världen och gör internationell samverkan nödvändig ................................................. Internationell samverkan för ett fredligt och hållbart nyttjande av rymden ........................................................... Rymddata används i hela samhället ................................... Agenda 2030 och de globala målen.................................. 2.5Sveriges säkerhet och andra utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen måste beaktas i Samhällskritisk infrastruktur behöver skyddas................. 2.7Svensk rymdlagstiftning ska vara ett stöd för svensk 3 Rymdindustrin gör rymden tillgänglig............................................ 3.1En stark rymdindustri bidrar till svensk 3.2Verksamheten på bör fortsätta drivas och Rymdforskning hjälper oss att förstå jorden ................................... Rymdforskare behöver ha tillgång till infrastruktur för sin forskning ............................................................... Rymdverksamhet öppnar karriärvägar för både kvinnor och Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............. Det behövs en rymdstrategi där samhällsnyttan står i centrum Utgångspunkter för svensk rymdverksamhet Rymden är en global allmänning. Det innebär att den ska vara tillgänglig för alla stater och att dessa har samma rätt att utforska och använda rymden för fredliga ändamål. Genom den snabba teknikutvecklingen har rymden blivit åtkomlig för allt fler stater och för både offentliga och privata aktörer. Tillgången till rymden har därmed ökat och kostnaderna har sänkts vilket bl.a. har fått till följd att antalet satelliter stadigt har ökat. Samhället har blivit allt mer beroende av de tjänster och funktioner som satelliterna tillhandahåller. Det har därför blivit allt viktigare att vi skyddar rymdmiljön och att rymden hålls fri från konflikter för att säkerställa tillgången till den och de infrastrukturer i rymden som samhället är beroende av. Detta är ett kollektivt ansvar för alla nationer och aktörer. Svensk rymdverksamhet är en strategisk tillgång för utveckling av kunskapssamhället. Det är viktigt att den bedrivs på ett sätt som främjar forskning, utveckling och innovation och bidrar till att skapa högteknologiska arbetstillfällen och st ärka svensk konkurrenskraft. Rymdverksamhetens betydelse för olika samhällsfunktioner växer bl.a. genom samhällets beroende av satellitdata för telekommunikation, navigation, tillhandahållande av exakt tid, väderleksprognoser, finanstransaktioner, observation av skogs- och jordbruk, klimatövervakning och jordobservation. Därmed måste rymdverksamhet bedrivas med nyttan för samhället i fokus samt i ett internationellt perspektiv, där bl.a. möjligheterna att bidra till Agenda 2030 tas till vara. De strategiska behov som samhället har av rymdtjänster och relaterad teknik behöver identifieras. Utifrån det kan den långsiktigt hållbara nyttan garanteras. Inom ramen för denna skrivelse avses med rymdverksamhet samhällsverksamhet som har koppling till rymden och som innefattar bl.a. rymdforskning, rymdindustri, satelliter och verksamheter som möjliggör nyttjande av rymdens infrastruktur och data. Rymdmiljö är de förhållanden som råder i rymden genom påverkan av solens strålning, jordens magnetfält och mänsklig aktivitet. Rymdsystem är ett samlingsnamn för instrument, utrustningar och satelliter som placeras i rymden för att utföra tjänster för användare på jorden. Detta inkluderar den markbaserade infrastruktur som används för att styra och kommunicera med satelliter. Genom jordobservation kan förhållanden såsom miljö- och klimatförändringar på jorden, i atmosfären, på land och i haven följas och rymddata genereras. Svensk rymdverksamhet är i en styrkeposition med högkvalitativ forskning och framgångsrik rymdindustri. Denna position har byggts upp genom en stabil och långsiktig offentlig finansiering. En fortsatt svensk styrkeposition är önskvärd, men den är inte självklar eller ohotad och är beroende av fortsatt stabila villkor för svensk rymdverksamhet. Flera högteknologiska produkter och tjänster för samhället baseras på upptäckter inom rymdforskningen och har sedan utvecklats i samverkan Ett exempel är satellitbaserad navigationsutrustning, 2017/18:259 som underlättar vardagen för många och har gett upphov till en rad nya innovationer inom andra områden. Med fler satelliter, fler tjänster och ett ökat beroende av rymdsystem i vardagen, både civilt och militärt, ökar kraven på informationssäkerhet och att tjänsterna fungerar utan störningar. Samhället blir effektivare och säkrare genom dessa tjänster, men också mer sårbart. Det blir därmed viktigare att arbeta för att minimera och förebygga risker med detta beroende. Eftersom rymdverksamhet kan vara kostsam är det i vissa fall nödvändigt att bedriva den i samarbete med andra länder. Att delta i EU:s rymdprogram, i Europeiska rymdorganets () program och i övrigt internationellt samarbete är därför en nödvändig förutsättning för svensk rymdverksamhet. Deltagandet i EU:s rymdprogram ger tillgång till de satelliter som drivs av EU och de data som genereras från dessa. Svenska forskare och företag har genom medlemskap i fått tillträde till forskningsinstrument och data som annars inte varit tillgängliga. Deltagandet i ESA:s program ger möjligheter för företag med produktion i att medverka i teknikutveckling och leverans av utrustning och tjänster som använder den utrustning som placerats i rymden. Denna teknikutveckling påverkar även utveckling av andra produkter riktade till fler kunder än enbart och bidrar därmed till företagens konkurrenskraft i fler sektorer än inom rymdområdet. Samarbeten med icke-europeiska rymdnationer och aktörer är av naturliga skäl underrepresenterade i svenska rymdsatsningar eftersom svensk rymdverksamhet huvudsakligen inriktas mot EU:s och ESA:s program. Det finns emellertid skäl att väga olika samarbetens potential mot varandra, eftersom svenska prioriteringar måste utgå från bästa samhällsnytta för det svenska samhället. Rymdverksamhet har vidare alltid haft utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska dimensioner. Dessa har förstärkts när allt fler aktörer engagerar sig i rymdverksamhet. På grund av detta och den strategiska betydelse som rymdverksamhet har för säkerhet krävs en ökad medvetenhet hos alla aktörer om de utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska konsekvenser som rymdverksamhet har. Det krävs grundliga analyser av vilka skyddsvärden som är förknippade med rymdverksamhet och vilka internationella samarbeten som är lämpliga utifrån säkerhet. Svensk rymdforskning är framgångsrik och utgör en hörnsten i en strategi för svensk rymdverksamhet. I rymden placerade teleskop för studier av fjärran himlakroppar ger bättre data för astronomisk forskning än teleskop som är placerade på jorden och rymdplacerade teleskop ger i många fall också helt nya data. Rymdverksamheten har således också en viktig roll för att människan bättre ska förstå rymden och få inspiration för fortsatt utforskande. Detta bidrar till att skapa ett större intresse för naturvetenskap och teknik såväl för kvinnor som för män och kan få fler personer att välja studier inom dessa ämnen. Ökat intresse för rymden kan därför också bidra till en ökad jämställdhet inom utbildning och forskning i naturvetenskap och teknik. En satsning på rymden är ytterst en satsning på jorden. Rymdforskning är en del av regeringens forskningspolitik Regeringen presenterade propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50, bet 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). Den beskriver regeringens forskningspolitik ur ett tioårigt perspektiv. Förutom en höjning av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå till universitet och högskolor presenterades flera forsknings- och innovationssatsningar inriktade på utmaningar för samhället. Satsningar gjordes bl.a. på fem samverkansprogram och sju tioåriga forskningsprogram, där flera har koppling till rymdverksamhet, t.ex. samverkansprogrammen om smarta städer och om cirkulär och biobaserad ekonomi, där data från satelliter används för övervakning och styrning. Ett av de tioåriga forskningsprogrammen avser klimat där jordobservationsdata ger viktiga bidrag. Utöver dessa presenterades ytterligare satsningar varav en avser rymdverksamhet. Mot bakgrund av det stora antal aktörer som är involverade i rymdverksamheten, de många olika aspekter som behöver beaktas och den vikt rymdverksamheten har för utveckling av olika delar av samhället, behövs det en samlad nationell rymdstrategi. Regeringena avsikt med den strategi som presenteras i denna skrivelse är att skapa en plattform för långsiktiga arbete med rymdverksamhet och möta framtida behov och möjligheter. Strategin anger vilka övergripande områden som regeringen prioriterar och målen för respektive område. Strategin kan följas av specifika uppdrag till berörda myndigheter och andra styrande åtgärder för att målen ska kunna nås. Strategin måste vara tillräckligt flexibel för att kunna anpassas till snabba omvärldsförändringar och den kommer att uppdateras när behov uppstår. 2Rymdverksamhet binder samman världen och gör internationell samverkan nödvändig 2.1Internationell samverkan för ett fredligt och hållbart nyttjande av rymden Strategiska mål bör vara att: –säkerställa svensk handlingsfrihet i och tillgång till rymden, –förhindra utplacering av vapen i rymden och motverka att den blir en arena för konflikter, –rymden och rymdtjänster används för fredliga ändamål på ett sätt som gynnar mänsklig välfärd och hållbar utveckling, –rymdverksamhet präglas av transparens och öppenhet, –bidra till utvecklingen av internationella regelverk för rymdverk- 2017/18:259 bidra till internationellt arbete för att hantera problem med rymdskrot. Insatser som bör göras är att: – ska arbeta aktivt i internationella organ, framför allt inom FN, och EU, och fortsatt prioritera medverkan i internationella samarbeten som pågår för att ta fram relevanta styrande dokument och andra överenskommelser som syftar till att rymden hålls tillgänglig för alla och fri från vapen, och – ska delta i internationella samarbeten för framtagande av och uppdateringar av en rymdlägesbild med beaktande av försvars- och säkerhetsaspekter. Rymden är en gemensam resurs som alla länder har samma rätt att nyttja och utforska i fredliga syften. Detta är grunden för all rymdverksamhet, vilket blir ännu viktigare att betona när rymden blir tillgänglig för allt fler. Genom att bidra till ett långsiktigt hållbart nyttjande av rymden där rymdmiljön hålls säker och förutsägbar kan handlingsfrihet i och tillgång till rymden stärkas. Att säkerställa detta bör därför vara ett strategiskt mål. Rymdverksamheten utvecklas snabbt och blir alltmer komplex. Aktörerna kommer från allt fler områden och både nyttan och beroendet av rymdinfrastruktur för samhället växer. Rymdinfrastruktur utgör också i allt högre grad en viktig del av enskilda länders försvars- och säkerhetspolitik. Gränsdragningen mellan civil och militär infrastruktur är ofta otydlig eftersom satelliter i många fall har dubbla användningsområden och kan användas både civilt och militärt. Internationella regelverk som reglerar rymdområdet måste fortlöpande ses över och utvecklas för att tydliggöra länders ansvar och för att konflikter och utplacering av vapen ska kunna undvikas och därigenom underlätta fredligt utnyttjande av rymden. Ett andra strategiskt mål bör således vara att förhindra utplacering av vapen i rymden och motverka att den blir en arena för konflikter. Detta är kopplat till ett tredje och ett fjärde mål: att rymden och rymdtjänster används för fredliga ändamål på ett sätt som gynnar mänsklig välfärd och hållbar utveckling samt att rymdverksamhet sker transparent och öppet. Öppenhet och samverkan i rymdverksamhet förutsätter normbildande överenskommelser, såväl juridiskt bindande avtal och regelverk som frivilliga riktlinjer. Ett femte mål bör därför vara att genom sitt deltagande i internationella förhandlingar bidrar till utvecklingen av internationella regelverk för rymdverksamhet. Den ökade användningen av rymden gör att vi behöver en förbättrad överblick av vad som sker i rymden och dess miljö samt av rymdfart, dvs. Detta behandlas även i avsnitt 2.5, där en insats för att koordinera den svenska hanteringen av en rymdlägesbild ur ett säkerhets- och försvarsperspektiv beskrivs. En mer heltäckande rymdlägesbild ökar den globala säkerheten genom en ökad transparens i staters rymdverksamhet. Därmed bidrar en rymdlägesbild till de ovan nämnda målen. I en rymdlägesbild ingår att observera och följa satelliter och dess ba- Skr. 2017/18:259 nor. Mängden användbara satellitbanor runt jorden är i praktiken begrän- sad och den nära rymdmiljön utgör därför en ändlig tillgång, där allt fler aktörer ska samsas och fler satelliter få plats. Detsamma gäller för radiofrekvenser som används för kommunikation till och från satelliter. An- vändningen av dem är därför föremål för internationella förhandlingar. Rymdskrot utgör det enskilt största mänskligt skapade hotet mot rymdmiljön. Rymdskrot består huvudsakligen av uttjänta satelliter, lösa föremål eller delar av satelliter som lossnat eller bildats genom kollision mellan föremål som cirklar runt jorden. Mängden skrot ökar stadigt som ett resultat av vardaglig rymdverksamhet. Dessutom kan kollisioner och i värsta fall även medvetna attacker mot satelliter leda till att stora mängder nytt skrot bildas. Detta innebär att om inga åtgärder vidtas kommer mängden rymdskrot fortsätta växa och till slut göra rymdmiljön och satellitbanorna obrukbara, eftersom skrot som cirkulerar i banorna riskerar kollidera med fungerande satelliter. För att hantera problemet kommer det att krävas en kombination av ökad förståelse för fenomenet, tekniska lösningar samt nya regelverk. För att betona vikten av detta bör ett sjätte mål vara att genom sitt deltagande i internationella förhandlingar bidrar till internationellt arbete för att hantera problemen med rymdskrot. Insatser för att arbeta mot de strategiska målen bör vara att ska fortsätta prioritera och aktivt bidra i de internationella forum där det diskuteras hur rymden hålls tillgänglig för alla och fri från vapen. Vidare bör delta i internationella samarbeten för att ta fram och uppdatera en rymdlägesbild med beaktande av försvars- och säkerhetsaspekter. Arbetet i internationella forum, som sker framförallt inom FN, EU och , syftar till att ta fram relevanta styrande dokument och andra överenskommelser för en rymd som används för fredliga ändamål på ett sätt som gynnar mänsklig välfärd och hållbar utveckling, utan vapen eller situationer som på andra sätt orsakar konflikter. Deltagande i sådana forum bidrar till att främja transparens och öppenhet. Det svenska deltagandet bör utgå från ett nationellt helhetsperspektiv, där svenska intressen inom alla berörda sakområden beaktas. Internationella forum för förhandlingar om rymdforskning är t ex och det Europeiska sydobservatoriet () där långsiktiga planer tas fram, både för forskningens inriktning och för de investeringar som krävs för att genomföra forskningen. En rymdstrategi för (KOM [2016] 705) beskriver den globala utvecklingen och hur ny teknik och kommersialisering inom rymdverksamhet har tagit ett stort steg framåt till nytta för samhället. Strategin ger tydliga inriktningar och mål för EU på rymdområdet. Bakgrunden är den snabba utveckling som pågår inom internationell rymdverksamhet och som har gjort samhället beroende av tjänster som rymdverksamhet möjliggör. I rymdstrategin anger kommissionen fyra strategiska mål: 2017/18:259 – att optimera samhällsnyttan och den ekonomiska nyttan av rymdverksamhetens fördelar, –att stärka den europeiska rymdindustrin, –att stärka autonomi när det gäller tillgång till rymden, och –att stärka roll som en global aktör. I strategin läggs vikt vid att rymdverksamheten ska bidra till ekono- misk tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Rymdverksamhet ska bidra till att förbättra excellens i forskning, innovation och teknologi liksom till att inspirera och utbilda den europeiska allmänheten, särskilt de unga. Den ska även ta hänsyn till EU:s och ESA:s medlemsstaters utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska intressen. Regeringen ser huvudsakligen positivt på och avser att verka för att den förverkligas. Särskild vikt bör läggas vid säkerställandet av tillgång till data för applikationer och tjänster för ökad samhällsnytta. Regeringen anser vidare att det svenska samhället bör dra nytta av EU:s satellitprogram dels genom att använda öppen information och skapa mervärde av denna, dels för teknikutveckling. Därför är det också viktigt att svenska användare inom berörda samhällssektorer deltar och ställer krav på de program och tjänster som utvecklas inom EU. 2.3Rymddata används i hela samhället Strategiska mål bör vara att: –drar nytta av deltagandet i EU:s satellitnavigerings- och jordobservationsprogram, och –data från rymdsystem i allmänhet och från EU:s satellitprogram i synnerhet är lätt tillgängliga för utveckling av teknik och tjänster, som att säkerhet värnas och sekretess, säkerhetsskydd och skyddet för den personliga integriteten upprätthålls. Insatser som bör göras är att: – Rymdstyrelsen i samråd med andra berörda myndigheter ska arbeta för att information om och data från satellitnavigering och jordobservationer sprids till svenska användare, –Rymdstyrelsen ska samråda med berörda myndigheter om utformningen av innovationsfrämjande satsningar för användning av data från satellitnavigering och jordobservationer, –Rymdstyrelsen och andra berörda myndigheter ska kartlägga Sveri- ges behov av satelliter inför utveckling av nya satellitgenerationer, och – Rymdstyrelsen ska ta initiativ till att berörda svenska myndigheter analyserar och föreslår om och hur kan använda offentligt reglerade tjänst (PRS) i enlighet med de krav som EU ställer. Om PRS bedöms vara användbart för svenska behov bör Rymdstyrelsen ansvara för att PRS sprids till svenska användare. Rymdsystemen påverkar och ingår i allt fler sektorer i samhället De flesta samhällssektorer använder numera rymdinfrastruktur och till- Stora mängder data genereras från de många satelliter som placerats i omlopp runt jorden för observation av förhållanden på Dessa kan användas för många fler ändamål än det primära syftet. 2017/18:259 Rymddata kan t.ex. tillsammans med bildanalys och artificiell intelligens (AI), skapa nya möjligheter till innovation och därmed öppna upp för helt nya användningsområden. I arbetet för att rymddata i högre grad ska bidra till ökad innovation sätter regeringen upp två långsiktiga strategiska mål. Målen bör vara att drar nytta av deltagandet i EU:s satellitnavigerings- och jordobservationsprogram samt att data från rymdsystem i allmänhet och från EU:s satellitprogram i synnerhet är lätt tillgängliga för utveckling av teknik och tjänster. I dessa sammanhang bör säkerhet värnas samt sekretess, säkerhetsskydd och skyddet för den personliga integriteten upprätthållas. Målen ligger även i linje med vad som anges i regeringens digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D) om att öka fokus på datadriven och digitalt driven innovation och forskning som kan bidra till mätbart ökad samhällsnytta, kostnadseffektivitet i offentliga verksamheter och stärkt konkurrenskraft för industrin. EU:s satellitnavigeringsprogram och jordobservationsprogram ger många möjligheter EU satsar nu på satellitnavigering och jordobservation i två program under benämningarna System (EGNSS eller European GNSS) och som är EU:s flaggskeppsprogram inom rymdområdet. För att dra nytta av dessa investeringar är det viktigt att potentiella användare informeras om de möjligheter som systemen ger. För att uppnå de strategiska målen anser regeringen att fyra insatser behöver göras. En insats bör vara att Rymdstyrelsen i samråd med andra berörda myn- digheter arbetar för att information om och data från satellitnavigering och jordobservationer sprids till svenska användare. gänglig, full och öppen tillgång till rymddata främjar framväxten av innovativa företag och kan även bidra till utveckling av tjänster för För att dra nytta av dessa möjligheter bör en andra insats vara att Rymdstyrelsen samråder med berörda myndigheter om hur innovations- främjande satsningar för användning av data från satellitnavigering och jordobservationer kan utformas. En tredje insats bör vara att Rymdstyrelsen och andra berörda myndig- heter tar fram en svensk behovsbild för utveckling av kommande genera- En sådan behovsbild blir en lämplig utgångs- punkt för vidare diskussioner om vilka möjligheter systemen ger. på denna behovsbild kan berörda myndigheter arbeta för att öka deltagande i EU:s satellitnavigerings- och jordobservationssystem. EGNSS (European GNSS) Genom och har ett eget globalt satellit- navigeringssystem (GNSS). Det har minskat tekniska beroende av andra system, såsom det amerikanska (GPS). Galileosystemet kan bl.a. användas för styrning och annan opti- mering av transporter på vägar, järnvägar och till sjöss, för utveckling av uppkopplade och automatiserade transportsystem, inom skogs- och jord- bruk och för räddningsoperationer och gränsövervakning. 2017/18:259 tag bidrar till utvecklingen av , bl.a. genom styr- och kommunikationsdatorer i satellitsystemet och till den operativa driften av systemet. erbjuder fyra navigeringstjänster bl.a. den offentligt reglerade tjänsten PRS, vilken erbjuder säker krypterad positionering och tid och är mer robust mot störning och vilseledning än de öppna systemen. är världens enda civila GNSS och PRS är avsedd för de s.k. blåljusmyndigheterna (t.ex. polisen, ambulanssjukvården och räddningstjänster) och annan samhällskritisk infrastruktur, men kan naturligtvis också användas för militära tillämpningar. Rymdstyrelsen är ansvarig för nationell samordning av jordobservationsdata och har genom det arbetet erfarenhet och upparbetade kanaler för hur sådana data bör spridas. Rymdstyrelsen är på motsvarande sätt mottagare av data från Galileosatelliterna.