prop · H503247 · 2018-04-26 00:00:00 — vilar premiepensionssystemets funktionssätt på att granskar att fondförvaltare och fonder löpande uppfyller villkoren i fondavtalen och att fondförvaltare löpande uppfyller vissa krav för att få ingå fondavtal. kan – som ett led i granskningen av fondförvaltare och fonder – säga upp ett fondavtal med en fondförvaltare, om fondförvaltaren eller fonden inte löpande uppfyller dessa villkor och krav. En sådan ordning kommer inte i konflikt med grunderna för tillsyn av fondförvaltare i . Regeringen förutsätter att och samarbetar med varandra vid granskning av fondförvaltare och fonder samt tillsyn över fondförvaltare. Regeringens förslag: fondavtal ska vara affärsmässiga och standardiserade och i övrigt innehålla de villkor som krävs för att kunna upprätthålla god sed på premiepensionsområdet. I fråga om en fondförvaltare ska ett fondavtal, utöver det som föreslås i avsnitt 7.1, minst innehålla villkor om –affärsmodell, strategier och riktlinjer –organisation och nyckelpersoner –innehav av och handel med finansiella instrument –hantering av intressekonflikter –tredjepartsförhållande och tredjepartsinformation –deltagande i gransknings- och uppföljningsarbete. I fråga om en fond ska ett fondavtal minst innehålla villkor om –minsta tillåtna förvaltat kapital utanför premiepensionssystemet –innehav av och handel med finansiella instrument. Det ska införas en upplysningsbestämmelse om att regeringen kan meddela föreskrifter om villkoret om minsta tillåtna förvaltat kapital utanför premiepensionssystemet. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens I promemorian föreslås att fondavtalen ska innehålla ett villkor om högsta andel av det totala förvaltade fondkapitalet som får förvaltas inom ramen för premiepensionssystemet. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. I fråga om villkoret om högsta andel av det totala fondkapitalet som får förvaltas inom ramen för premiepensionssystemet, avstyrker Riks- gäldskontoret (RGK), , , , (), , , SPF Seniorerna, , Svenska AB, vid i (SHoF) och () villkoret på den grunden att det träffar seriösa fondförvaltare med populära fonder. anser att villkoret ska ligga på fondnivå, eftersom det är olämpligt att kan komma att vara i stort sett den enda andelsägaren i en enskild fond. Det ökar motpartsriskerna. , , , Svenska , och anser att villkoret ska ligga på fondförvaltarnivå, eftersom förslaget syftar till att motverka oseriösa fondförvaltare (inte enskilda fonder). I fråga om villkoret om avkastningshistorik, avstyrker RGK, Kon- kurrensverket, , , SPF Seniorerna, , SHoF och TCO villkoret på den grunden att det ökar trösklarna för nya fondförvaltare att ingå fondavtal. 2017/18:247 , , , , , , SHoF och TCO anser att detta villkor är obehövligt, sett mot bakgrund av kravet på verksamhets- De framhåller dessutom att det är missvisande och kan kringgås. , anser att villkoret ska gälla I fråga om villkoret om minsta tillåtna förvaltat kapital, avstyrker RGK, , , , SPF Seniorerna, och det på den grunden att det ökar trösklarna för små fondförvaltare att ingå fondavtal. anser att villkoret ska gälla fond- , , , Svenska Bank- föreningen och , , och anser att de kvantitativa villkoren ska ersättas av (), , , Svenska katsamfund anser att flera av villkoren i fondavtalen behöver klargöras, varvid FI, , , och anser att det är oklart om villkoren om fondförvaltarens och fondens verksamhet går utöver de krav som följer av fondregelverket. , anser regeringens föreskriftsrätt strider mot 8 kap. 2 § första stycket 1 regeringsformen, förkortad RF, eftersom föreskrifter om enskildas personliga ställning och deras personliga och ekonomiska förhållanden inbördes ska meddelas genom lag. och anser att det inte ska vara som ansvarar för den närmare innebörden av villkoren i fondavtalen och att föreskrifter om villkoren om högsta andel av det totala förvaltade fondkapitalet som förvaltas inom ramen för premiepensionssystemet och minsta tillåtna förvaltat kapital ska framgå fondavtal kan strida mot artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget eller konkurrenslagen (2008:579). FI påpekar att villkoren om fondförvaltarens och fondens verksamhet skapar ett informationsövertag för och anser att det bör klargöras hur myndighetens rätt till information förhåller sig till likabehandlingsprincipen av andelsägarna i fondregelverket. fonder AB anser att villkoret om att redovisa fondernas innehav av och handel med finansiella instrument kan strida mot samma princip. anser att UCITS-direktivet är ett hinder mot att i värdlandet ställa krav på utländska fondförvaltare som går utöver de krav som ställs i hemlandet. Skälen för regeringens förslag: Förhållandet mellan Pensions- myndigheten och fondförvaltarna regleras i samarbetsavtal, dvs. vilar på civilrättslig grund (se avsnitt 6.2). Samarbetsavtalen är avtal om samarbete mellan myndigheten och förvaltarna samt om priset för förvaltartjänsten (prop. 1997/98:151 s. 408). I avtalen regleras t.ex. frågor om rutiner för överföring av information och medel mellan myndigheten samt prisreduktion för fonder som erbjuds på fondtorget (samma prop. s. 413). Samarbetsavtalen är standardavtal. Det innebär att samma villkor gäller för alla fondförvaltare som erbjuder fonder på fondtorget (prop. 2009/10:44 s. 26). Förhållandet mellan och fondförvaltarna ska också fortsättningsvis regleras genom avtal, dvs. vila på civilrättslig grund. I avsnitt 5 föreslås att avtalet ska benämnas fondavtal. Fondavtalen bör – såsom nuvarande samarbetsavtal – vara standardavtal. Detta för att samma villkor ska gälla för alla fondförvaltare som erbjuder fonder på fondtorget. har uppmärksammat att flera fondförvaltare genom bl.a. försäljning och marknadsföring av fonder – eller bristande hantering av intressekonflikter – handlat på ett sätt som strider mot samarbetsavtalet. Myndigheten har därför sagt upp flera samarbetsavtal på grund av avtalsbrott, och i vissa fall även polisanmält fondförvaltare för misstänkt ekonomisk brottslighet, vilket lett till att det pågår flera förundersökningar. Flera fall granskas av svenska och utländska tillsynsmyndigheter och i ett fall har en utländsk tillsynsmyndighet ingripit mot fondförvaltarens styrelseledamöter. Det är inte acceptabelt att fondförvaltare som inte ser till pensionsspararnas bästa erbjuder fonder på fondtorget, särskilt mot bakgrund av att premiepensionen är ett obligatoriskt fondsparande. Ett sätt att minska risken för detta är att reglera vilka villkor som ska ställa i fondavtalen. Ett annat sätt är att ställa krav på fondförvaltarna för att få ingå fondavtal (se avsnitt 6.2). Regeringen anser därför att det av 64 kap. SFB bör framgå vilka villkor som fondavtalen minst ska innehålla. På samma sätt som bör kunna ställa ytterligare villkor i fondavtalen vid sidan av de villkor som anges i 64 kap. SFB. Eftersom verksamhet i fråga om premiepension ska bedrivas enligt försäkringsmässiga principer (64 kap. 3 § SFB), bör det anges i lag att fondavtalen ska vara affärsmässiga. Detta innebär att ska beakta bästa branschstandard och fondtorgets särskilda funktionssätt vid utformningen av villkoren i fondavtalen. I affärsmässighet ligger också att fondavtalen bör innehålla villkor om t.ex. köpstopp och uppsägning av avtal. Det bör framgå av lagen att fondavtalen är standardiserade. Det bör också framgå av lagen att fondavtalen i övrigt ska innehålla de villkor som krävs för att kunna upprätthålla god sed på premiepensionsområdet. Det innebär att ska ställa villkor som innebär att pensionsspararnas intressen tas tillvara och konsumentskyddet på premiepensionsområdet upprätthålls. Vidare bör det framgå av lag att fondavtalen på fondförvaltarnivå ska innehålla villkor om –affärsmodell, strategier och riktlinjer –organisation och nyckelpersoner –innehav och handel med finansiella instrument –hantering av intressekonflikter 2017/18:247 – marknadsföring –tredjepartsförhållanden och tredjepartsinformation –deltagande i gransknings- och uppföljningsarbete. I promemorian föreslås att fondavtalen ska innehålla ett villkor om den högsta andel av det totala fondkapitalet som får förvaltas inom ramen för Ett sådant villkor ökar förutsättningarna för träffar villkoret även, som flera remissinstanser framhåller, seriösa fondförvaltare med populära Av den orsaken, och med beaktande av att övriga villkor i fondavtalen och de krav för att få ingå fondavtal som föreslås i avsnitt 6.2 framstår som tillräckliga för att motverka risken för att oseriösa fondförvaltare erbjuder fonder på fondtorget, lämnar regeringen inget Det bör också i lag anges vissa villkor som ska ställas på fondnivå. skillnad från flera remissinstanser anser regeringen att fondavtalen på fondnivå bör innehålla villkor om minsta tillåtna förvaltat kapital utanför Ett sådant villkor säkerställer att fonden löpande klarar konkurrensen på den vanliga fondmarknaden. Fondavtalen bör också innehålla villkor om en fonds innehav och handel med finansiella instrument. Vissa remissinstanser anser att flera av villkoren i fondavtalen behöver klargöras, framför allt om villkoren om fondförvaltarens och fondens verksamhet går utöver de krav som följer av fondregelverket. konstaterar att avsikten är att villkoren om fondförvaltarens och fondens verksamhet ska gå utöver de krav som följer av fondregelverket. och anser dels att det inte ska vara ansvar att utforma den närmare inne- börden av villkoren i fondavtalen, dels att villkoret om minsta tillåtna förvaltat kapital ska framgå av lag. Det kan inte uteslutas att nivåerna för villkoret om minsta tillåtna förvaltat kapital behöver ändras. anser därför – till skillnad från och advokat- samfund – att innebörden av villkoret om minsta tillåtna förvaltat kapital bör regleras av föreskrifter på lägre nivå än lag. regeringen med stöd av 8 kap. 7 § RF kan meddela föreskrifter om Regeringen avser att ge Pensionsgruppen tillfälle att yttra sig över de avsedda föreskrifterna innan de beslutas. och anser regeringen att det i övrigt bör vara som ansvarar för den närmare utformningen av villkoren. Vissa remissinstanser anser att regeringens utrymme att meddela föreskrifter strider mot 8 kap. 2 § första stycket 1 RF, eftersom de bedömer att det är fråga om sådana föreskrifter om enskildas personliga ställning och deras personliga och ekonomiska förhållanden inbördes som ska meddelas genom lag. Regeringen konstaterar att det i stället är fråga om föreskrifter som avses i 8 kap. 7 § första stycket 2 RF, dvs. föreskrifter som enligt grundlag inte behöver meddelas genom lag (den s.k. restkompetensen). bör grunderna för premiepensions- systemet regleras i lag. Vissa remissinstanser anser att UCITS-direktivet är ett hinder mot att i värdlandet ställa krav på utländska fondförvaltare som går utöver de krav som ställs i hemlandet. Premiepensionssystemet är ett öppet system. 2017/18:247 innebär att alla (svenska och utländska) fondförvaltare kan erbjuda fonder på fondtorget. Men premiepensionssystemet är också en del av socialförsäkringssystemet och det står medlemsstaterna i EU fritt att i det systemet ställa krav som är påkallade av systemets särskilda natur (prop. 1997/98:151 s. 409–411 och prop. 2002/03:150 s. 262–266). Det finns också särskilda villkor för fondförvaltare som vill omfattas av premiepensionssystemet (64 kap. 19 § SFB). Av rättsfallet (mål C-410/14) följer dessutom att svenska och utländska fondförvaltare behöver behandlas lika för att premiepensionssystemet inte ska komma i konflikt med EUF-fördraget. Det innebär att premiepensionssystemet står i överensstämmelse med . Det gäller också i förhållande till UCITS-direktivet (prop. 1997/98:151 s. 409–411 och prop. s.262–266). Vissa remissinstanser anser att villkoren i fondavtalen om fondförvaltarens och fondens verksamhet skapar ett informationsövertag för , som i sin tur strider mot den s.k. likabehandlingsprincipen av andelsägarna i fondregelverket. Den förutsätter att alla andelsägare i en fond behandlas på samma sätt. Premiepensionssystemet är ett fondförsäkringssystem, där kapitalförvaltningen sker i fonder som sköts av fondförvaltare som är fristående från . Fondförsäkringsmodellen innebär att är andelsägare i de fonder där medlen placeras. Det är emellertid den enskilde pensionsspararen som bestämmer hos vilka förvaltare medlen ska placeras och som bär den finansiella risken för placeringen (prop. 2009/10:44 s. 24). Enligt regeringens mening kan likabehandlingsprincipen inte utgöra något hinder mot att – som enda andelsägare i fonderna på för premiepension – ställer upp villkor om information i fondavtalen. Den omständigheten att förhållandet mellan och fondförvaltarna regleras genom avtal innebär inte, som anser, att myndighetens uppdrag som försäkringsgivare inom premiepension kommer i konflikt med EUF-fördragets bestämmelser om konkurrens eller konkurrenslagen. 6.2Ansökan om och krav för att få ingå fondavtal Regeringens förslag: Ett fondavtal ingås efter ansökan av en fondförvaltare hos om att ingå fondavtal med Om ansökan bifalls, är ett avtal ingånget mellan ska bifalla ansökan om att få ingå fondavtal, – fondförvaltaren, utöver det som föreslås i avsnitt 7.2, uppfyller – fondförvaltaren gör de åtaganden som krävs för att överföring av medel till en fond ska kunna ske – fonden uppfyller krav på avkastningshistorik och minsta tillåtna förvaltat kapital utanför premiepensionssystemet –fondförvaltaren och fonden i övrigt uppfyller de villkor i fondavtalet som bestämmer. beslut att inte bifalla ansökan ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Förvaltningslagen ska tillämpas i fråga om rättelse, ändring och överklagande av beslut. Det ska införas en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om ansökningsförfarandet. Regeringen ska få meddela föreskrifter om kraven på verksamhetshistorik, avkastningshistorik och minsta tillåtna förvaltat kapital. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian lämnas inget förslag om att regeringen eller den myndighet som regeringen föreskriver ska kunna meddela föreskrifter om en ansökan om att få ingå fondavtal. I promemorian föreslås att kravet på avkastningshistorik och minsta tillåtna förvaltat kapital ska ställas upp som villkor i fondavtalen. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att myndigheten bör kunna meddela föreskrifter om ansökningsförfarandet. I fråga om kravet på verksamhetshistorik, avstyrker kravet på den grunden att det innebär att nya fondförvaltare inte kan ingå fondavtal. I fråga om kravet på avkastningshistorik, avstyrker (), , , , SPF Seniorerna, , vid i (SHoF) och Tjänstemännenens () kravet på den grunden att det ökar trösklarna för nya fondförvaltare att ingå fondavtal. , , , , (), , , , SHoF och TCO anser att kravet är obehövligt, sett mot bakgrund av kravet på verksamhetshistorik. De framhåller dessutom att kravet är missvisande och kan kringgås. anser att kravet ska ställas på fondförvaltarnivå. I fråga om kravet på minsta tillåtna förvaltat kapital, avstyrker RGK, , , , SPF Seniorerna, och kravet på den grunden att det ökar trösklarna för små fondförvaltare att ingå fondavtal. , , , anser att kravet ska ställas på fondförvaltarnivå. , , , , , , och och anser att de kvantitativa kraven ska ersättas av kvalitativa krav. och anser att föreskrifter om kraven på verksamhetshistorik, avkastningshistorik och minsta tillåtna förvaltade kapital ska framgå av lag. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och advokat- Prop. 2017/18:247 samfund anser att förslaget – som innebär att samma slag av rättsliga prövningar kan göras i olika domstolsslag – leder till en risk för olikartad rättstillämpning. , (), , , och anser att det rättsliga förhållandet mellan och fondförvaltarna behöver klargöras. Skälen för regeringens förslag är ingåendet av civilrättsliga samarbetsavtal mellan och fondförvaltarna oreglerat. Eftersom premiepensionssystemet innehåller betydande belopp och tillförs ytterligare medel är det viktigt för en fondförvaltare att kunna erbjuda sina fonder på fondtorget. För att bedömningar i samband med ingående av fondavtal ska präglas av förutsägbarhet och öppenhet, anser regeringen att ett formellt ansökningsförfarande bör införas. En fondförvaltare som vill erbjuda en fond på fondtorget hos bör alltså få ansöka om att få ingå ett fondavtal. Ett ansökningsförfarande med en formell och transparent prövning av om kraven för att få ingå fondavtal är uppfyllda kan dessutom stävja ansökningar om fondavtal från oseriösa fondförvaltare. Ett beslut att avslå en ansökan om att få ingå fondavtal bör kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § RF meddela föreskrifter om ansökningsförfarandet. Krav för att få ingå fondavtal För att motverka risken för att oseriösa fondförvaltare får ingå fondavtal, bör vissa krav ställas, dels på fondförvaltarnivå, dels på fondnivå. Vid sidan av det krav som framgår av avsnitt 7.2, bör en fondförvaltare för att få ingå ett fondavtal göra de åtaganden som framgår av 64 kap. 19 § 3–6 SFB. Det innebär att fondförvaltaren ska –åta sig att på begäran lämna sådana informationshandlingar som avses i 4 kap. 15, 16 a och 18 §§ LV till pensionssparare som har valt eller överväger att välja förvaltarens fond, –åta sig att inte ta ut några avgifter för inlösen av fondandelar, –åta sig att, med eller utan särskild prisnedsättning, inte ta ut avgifter i övrigt utöver vad som godtagits av myndigheten, och –åta sig att till myndigheten rapportera dels alla kostnader som har tagits ut ur fonden, uppdelade på olika kostnadsslag, dels de kostnader som belastat fonden redovisade per fondandel, och då ange hur stor del som avser förvaltningskostnader, inklusive kostnader för förvaring av fondtillgångarna. Till skillnad från anser regeringen att fondförvaltare också bör uppfylla ett krav på verksamhetshistorik. Det innebär att en fondförvaltare – vid ansökan om att få ingå fondavtal – ska visa att den har förvaltat en eller flera fonder under en viss sammanhängande Ett sådant krav säkerställer att fondförvaltarens verksamhet kan bedömas för prövningen av ansökan. Till skillnad från flera remissinstanser, anser regeringen att fondavtalen bör innehålla villkor om avkastningshistorik och om minsta tillåtna förvaltat kapital utanför premiepensionssystemet på fondnivå. Kravet på avkastningshistorik säkerställer att fonden – för prövningen av en ansökan om att få ingå fondavtal – kan bedömas. Kravet på minsta tillåtna förvaltat kapital utanför premiepensionssystemet säkerställer att fonden – för prövningen av ansökan om att få ingå fondavtal – har klarat konkurrensen på den vanliga fondmarknaden. Slutligen bör fondförvaltaren och fonden i övrigt uppfylla de villkor i fondavtalet som bestämmer. Det innebär att bestämmer vilka villkor i fondavtalet som ska vara uppfyllda för prövningen av en ansökan om fondavtal. Det bör t.ex. kunna vara det villkor som framgår av avsnitt 7.1. Det ankommer på att tillkännage vilka villkor i fondavtalen som ska vara uppfyllda redan vid prövningen av en ansökan. Det kan inte uteslutas att kraven behöver ändras återkommande. Mot den bakgrunden anser regeringen – till skillnad från och – att innebörden av kraven bör framgå av föreskrifter på lägre nivå än lag. Det innebär att regeringen bör kunna meddela föreskrifter om kraven. Regeringen avser att ge Pensionsgruppen tillfälle att yttra sig över de avsedda föreskrifterna innan de beslutas. Rättelse, ändring och överklagande Bestämmelserna i 113 kap. SFB utgör en särreglering i förhållande till bestämmelserna i 36–49 §§ förvaltningslagen (2017:800), förkortad FL. Bestämmelserna i 113 kap. SFB – som gäller för beslut i ärenden om förmåner – bör inte gälla för beslut att avslå en ansökan om fondavtal. Regeringen anser därför att bestämmelserna i 36– 49 §§ FL bör tillämpas på beslut att avslå en ansökan om att få ingå fondavtal. Flera remissinstanser anser att det rättsliga förhållandet mellan och fondförvaltarna behöver klargöras. Förhållandet mellan och fondförvaltarna regleras i samarbetsavtalet, dvs. vilar på civilrättslig grund (se bl.a. Högsta förvaltningsdomstolens beslut i mål nr 4224-16, i mål nr 6391-17 och i mål nr 7525-17 samt Justitiekanslerns beslut i 10807-17-4.3). Den omständigheten att fondförvaltarna i stället ska ingå fondavtal förändrar inte det synsättet (se avsnitt 5 och 6.1). ISF och anser att förslaget – som innebär att samma slag av rättsliga prövningar kan göras i olika domstolsslag – leder till en risk för olikartad rättstillämpning. Regeringen konstaterar att prövningen i allmän förvaltningsdomstol går ut på att ta ställning till om kraven för att få ingå fondavtal är uppfyllda. Tvister om tillämpningen av fondavtalen, såsom åtgärd att t.ex. köpstoppa en fond på fond- torget eller säga upp fondavtal med en fondförvaltare, prövas av allmän Prop. 2017/18:247 domstol eller i ett skiljeförfarande. Regeringens förslag: Överföring av medel får göras till en fond som fondförvaltaren förvaltar, om 1.fondförvaltaren och fonden uppfyller villkoren i fondavtalet, och 2.fondförvaltaren, utöver det som föreslås i avsnitt 7.2, uppfyller vissa krav för att få ingå fondavtal. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. föreslår att åtgärd att inte överföra medel till en fond enligt 64 kap. 19 § SFB ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Skälen för regeringens förslag: Av 64 kap. 19 § SFB framgår under vilka förutsättningar får föra över medel till fonder. En förutsättning för att medel ska få föras över är att fondförvaltaren har slutit samarbetsavtal med (64 kap. 19 § 2 SFB). I § 10.5 i allmänna villkor för samarbete mellan och fondförvaltare anges: ”Om bedömer att Fondförvaltaren inte fullgör eller inte kan förväntas fullgöra sina skyldigheter enligt dessa allmänna villkor, enligt lag eller andra författningar som reglerar Fondförvaltarens verksamhet, kan stoppa handeln för köp i Fondförvaltarens fond/er till den tidpunkt då Fondförvaltaren har åtgärdat de aktuella bristerna. Om en Fondförvaltare inte fullgör sin skyldighet enligt § 11.1 och § 11.2 kan stoppa handeln för köp i Fondförvaltarens fond/er till den tidpunkt då gör bedömningen att Fondförvaltaren åter följer de allmänna villkoren. Om köpstopp införs ska underrätta Fondförvaltaren om köpstoppet och om anledningen till detta. Om överväger att avregistrera Fondförvaltarens fond/er ska en utredning om detta genomföras. har myndigheten rätt att stoppa handeln för köp fram till att själva avregistreringen äger rum eller att utredning avslutas utan åtgärd.” Att inte får föra över medel till en fond om en fondförvaltare inte fullgör sina skyldigheter bör framgå av lag. I avsnitt 6.2 föreslås att kraven på att göra de åtaganden som framgår av 64 kap. 19 § 3–6 SFB ska vara uppfyllda för att en fondförvaltare ska få ingå ett fondavtal. I avsnitt 7.2 föreslås att fondförvaltare ska lämna hållbarhetsinformation. Regeringen anser därför att bestämmelsen i 64 kap. 19 § SFB bör formuleras om, så att överföring av medel får göras till en fond som fondförvaltaren förvaltar, om 1.fondförvaltaren och fonden uppfyller villkoren i fondavtalet, och 2.fondförvaltaren uppfyller kraven i 17 c § andra stycket 2–6. 2017/18:247 Till grund för åtgärd att inte överföra medel till en fond enligt 64 kap. 19 § SFB ligger ett affärsbeslut om att köpstoppa den aktuella fonden. Tvister om tillämpningen av fondavtalen prövas i allmän domstol eller i ett skiljeförfarande. Regeringen anser därför – till skillnad från – att åtgärd att inte överföra medel till en fond enligt 64 kap. 19 § SFB inte ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol.