prop · H503159 · 2018-03-20 00:00:00 — Detta tillstånds- förfarande påverkar inte nuvarande ordning för hur privata utförare och enskilda huvudmän får tillgång till offentlig finansiering inom välfärden. En begränsning av rörelseresultatet i relation till operativt kapital För att offentliga medel i huvudsak ska gå till det de är avsedda för föreslår utredningen att en juridisk person med tillstånd att ta emot offentliga medel högst får ha ett visst rörelseresultat. före de finansiella kostnaderna, t.ex. kostnader för räntor, och före eventuella bokslutsdispositioner såsom koncernbidrag. rörelseresultatet som företaget ska täcka ersättning för de kapitalkostnader företaget har, både till långivare och ägare. Rörelseresultatet är ett mått på det bidrag rörelsens operativa verksamhet ger och påverkas därmed inte av hur verksamheten valt att finansiera sig. Rörelseresultatet ska anges i årsredovisningen vilket framgår enligt praxis på området. Ett viktigt skäl för varför denna reglering valts är att en begränsning av rörelseresultatet innebär att huvuddelen av de medel som avsätts för välfärdsverksamhet kommer att användas i verksamheten. har även övervägt andra regleringar, bl.a. en utdelningsbegränsning. fördel med att begränsa rörelseresultatet är att en sådan reglering, till skillnad från en utdelningsbegränsning, förhindrar att stora överskott som inte används i verksamheten byggs upp i företaget eller organisationen. Möjligheterna att kringgå en rörelseresultatsbegränsning är också mindre än vid en utdelningsbegränsning. Den kan exempelvis inte kringgås genom att före taget eller organisationen tar upp stora lån i syfte att föra ut vinstmedel i form av räntebetalningar. Begränsningen av hur högt rörelseresultat som ska tillåtas föreslås sättas i relation till det kapital som investerats i rörelseverksamheten, s.k. opera- Med operativt kapital avses rörelsetillgångar minus rörelse- I operativt kapital ingår därmed inte t.ex. finansiella poster såsom aktieinnehav i annan verksamhet. Utredningen föreslår att det maximalt tillåtna rörelseresultatet sätts till den statslåneränta som gällde vid föregående räkenskapsårs utgång ökad multiplicerat med operativt kapital vid föregående räkenskapsårs utgång. Utredningen har strävat efter att hitta en nivå där merparten av pengarna kan komma verksamheten till godo, men de som vill driva välfärdsverk- samhet kan få en rimlig ersättning för de lånekostnader och det egna kapital som investerats i verksamheten. Utredningen bedömer att ett rörelseresultat som motsvarar en mark- nadsmässig kapitalkostnad, utan att ge möjlighet till övervinster, utgör en rimlig ersättning. Utredningen har beräknat nivån med utgångspunkt från den genomsnittliga kapitalkostnaden i välfärdssektorn. Åtgärder för flexibilitet och nyföretagande För att bl.a. underlätta för nyföretagande och för privata aktörer att kunna klara år med sämre resultat, föreslås att det ska vara möjligt att kompensera för negativa rörelseresultat samt dålig lönsamhet som uppkommit under de tre föregående räkenskapsåren. Syftet är bl.a. att underlätta för nya aktörer att ta sig in på marknaden. Vid start av verksamhet kan verksam- heten ofta drivas med låga eller negativa rörelseresultat . Förslaget innebär att nya aktörer kan få kompensation för förluster eller låga vinster som görs inledningsvis. Det innebär också att företagen bör ha bättre förmåga att hantera tillfälliga perioder av sämre lönsamhet då äga- ren kan hämta hem sådana underskott . Utredningen föreslår vidare att tillfälliga övervinster ska vara tillåtna om det finns särskilda skäl. Detta i syfte att parera för oförutsedda händelser eller felbudgetering som kan uppstå. Sådana övervinster ska dock återföras i verksamheten påföljande räkenskapsår. Åtgärder för att förhindra kringgående av regler För att undvika kringgående av reglerna föreslås att inga värdeöver- föringar från den juridiska personen får göras utöver det tillåtna rörelse- resultatet. Det kan exempelvis vara fråga om att ägare eller närstående till ägare tar ut löner som är väsentligt högre än vad som är marknadsmässigt motiverat för den tjänst de har i företaget. Det kan även vara fråga om att lokaler hyrs till överpriser av ägare eller av ett bolag som ägs av närstående till ägare. Att medlen ska gå till verksamhet enligt den aktuella lagen innebär också att kringgåenden genom t.ex. inköp av varor och tjänster som inte behövs för att bedriva den aktuella verksamheten inte är tillåtet. Verksamhet ska bedrivas i en juridisk person För att kraven som ställs för att få tillstånd att motta offentlig finansiering ska gå att kontrollera och följa upp anser utredningen att välfärds- verksamhet ska drivas inom en separat juridisk person. Det ska därmed inte vara möjligt att bedriva annan typ av verksamhet inom ramen för en juridisk person som bedriver offentligt finansierad välfärdsverksamhet. Att bedriva annan typ av verksamhet inom ramen för samma juridiska person skulle medföra en risk för sammanblandning av medel som ska gå till välfärdsverksamheten och medel som ska gå till annan verksamhet. skulle även försvåra uppföljningen av att kraven följs. vara möjligt att bedriva olika typer av välfärdsverksamhet inom ramen för samma juridiska person. Mot bakgrund av att förslaget endast omfattar verksamhet som bedrivs av juridiska personer och inte verksamhet som bedrivs av fysiska personer, föreslås ett krav på att fristående förskolor och skolor, liksom aktörer som upphandlats för att tillhandahålla vuxenutbildning samt tillståndspliktig verksamhet enligt SoL och LSS endast får bedrivas av juridiska personer. Tillstånd, tillsyn och sanktioner Utredningen föreslår att och Inspektionen för vård och omsorg ska ha ansvaret för tillståndsprövning och tillsyn av de föreslagna bestämmelserna. Myndigheterna ska dels pröva om sökanden kommer att uppfylla kraven på ett begränsat rörelseresultat och de andra kraven som ställs, dels ha tillsynsansvar över att de juridiska personer som bedriver välfärdsverk- samhet följer kraven på begränsat rörelseresultat och inte gör värde- överföringar utöver rörelseresultatet. Alla juridiska personer som har ett tillstånd att ta emot offentlig finansiering ska lämna en årsredovisning till tillsynsmyndigheten. Redovisningen ska vara granskad av en auktoriserad eller godkänd revisor. Tillsynsmyndigheterna ska även kunna begära att den juridiska personen ska inkomma med annan information som gör det möjligt att bedöma om kravet på att följa regleringen är uppfyllt. Tillsynsmyndigheterna bör även kunna begära att den juridiska person som har tillstånd lämnar in ekonomisk dokumentation om affärer med sina närstående, t.ex. moder- bolag eller systerbolag i en koncern. Syftet är att kunna granska om otillåtna värdeöverföringar har ägt rum. För att sanktionera överträdelser mot regelverket föreslås i första hand sanktionsavgifter. Om en överträdelse är allvarlig ska tillståndet att ta emot offentliga medel kunna återkallas. Detta kan exempelvis bli aktuellt om någon fortsätter att bryta mot tillståndet trots att de ålagts att betala sank- tionsavgifter, eller om en överträdelse är allvarlig. Myndigheterna föreslås få rätt att ta ut avgift för prövning av ansökan om tillstånd och för tillsyn. Förslaget är förenligt med Utredningen har analyserat om förslagen är förenliga med EU:s inre marknadsregler och konkurrensregler. För att dessa regler ska bli tillämpliga krävs att det är fråga om någon form av ekonomisk verksamhet och att den påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Enligt utredningens bedömning är grundläggande utbildning enligt skollagen inte ekonomisk i EU-rättslig mening. Någon anledning att pröva regleringens förenlighet med föreligger därför inte på detta Det är mera oklart om verksamhet enligt HSL, SoL och LSS ska betraktas som ekonomisk. Det kan också tänkas variera från fall till fall. Uthyrning av asylboenden bedömer utredningen vara ekonomisk verksam- het. På de områden som kan tänkas vara helt eller delvis ekonomiska måste regler, för att vara förenliga med EU:s inre marknadsregler och konkur- rensregler, som utgångspunkt vara nödvändiga, utformade på icke- diskriminerande sätt och proportionerliga. Utredningens förslag om tillstånd att motta offentliga medel vilar på tanken att det ska vara öppet för alla former av juridiska personer, även utländska aktörer. Någon diskriminering föreligger därför inte. Utredningen bedömer att en reglering av rörelseresultatet tillförsäkrar att resurser används på ett sätt som tydligt bidrar till att upprätthålla ett solidariskt välfärdssystem. Om nuvarande ordning tillåts fortskrida finns risk att viljan att solidariskt finansiera systemet undergrävs. Förekomsten av aktörer som främst drivs av ett stort vinstintresse riskerar också att leda till ökad segregation och risk för att aktörer nedprioriterar sådan kvalitet som är svår att mäta och definiera i syfte att gå med vinst. Vidare finns konstaterade övervinster hos aktörer som är verksamma inom systemet. Sammantaget anser utredningen att regleringen är nödvändig. Eftersom andra tänkbara åtgärder inte är tillräckliga för att hantera problemen bedömer utredningen att regleringen är proportionerlig. Upphandling av tillfälliga asylboenden Utredningen bedömer att de tillståndskrav och därmed vinstbegränsnings- krav som utredningen föreslår inom övriga delar av välfärdssektorn inte bör införas för privata asylboenden. Ett skäl för denna bedömning är att leverantörer av asylboenden, med ett sådant krav, riskerar att lämna marknaden eftersom det till skillnad från de flesta andra välfärdsområden finns en tydlig alternativ marknad för leverantörerna. När det gäller upphandling av asylboenden skiljer sig denna också principiellt från andra välfärdsområden genom att det rör sig om lokaler och enklare service- tjänster som är lättare att fastställa tydliga krav för i en upphandling. Det föreligger därför inte samma svårigheter att i upphandlingar specificera kvalitetskrav som är fallet på övriga välfärdsområden. Utredningen bedömer i stället att bör öka andelen boenden i egen regi och förbättra sin upphandlingsprocess. Ekonomisk redovisning på enhetsnivå Utredningen har analyserat och utvärderat för- och nackdelar med att redo- visa ekonomisk information för välfärdstjänster på enhetsnivå. kan avse en skolenhet, en vårdcentral eller ett äldreboende. Utredningen bedömer att en ekonomisk enhetsredovisning skulle kunna ge insyn i hur offentliga medel används och på så vis skapa förtroende och ökad legitimitet för verksamheten utifrån ett medborgarperspektiv. Utredningen lämnar dock inget förslag om att införa en enhetsredovisning eftersom en sådan redovisning är förknippad med svårbedömda admi- En sådan redovisning förutsätter bl.a. att det utvecklas en enhetsindelning på vård- och omsorgsområdet, något som saknas . 2017/18:159 Det förutsätter också nya redovisningsregler. Utredningen anser dock att frågan om ekonomisk redovisning på enhets- nivå kan tas upp på nytt om det förslag som lämnat (SOU 2016:66) om en enhetsredovisning på skolområdet genom- förs. Om det visar sig att tillförlitliga uppgifter kan tas fram till rimliga kostnader på skolområdet kan frågan om en sådan bör införas på övriga välfärdsområden tas upp till förnyad prövning. Utredningen gör bedömningen att förslaget om tillstånd för att motta offentliga medel kommer att öka legitimiteten för den offentligt finan- sierade välfärdsverksamheten och bidra till att minska drivkrafterna för de stora koncernerna att växa ytterligare inom välfärden. Relativt många företag har vinster som överstiger utredningens förslag till högsta tillåtna rörelseresultat. Utredningen bedömer dock att en del av den vinst som ägare av mindre företag tar ut avser ersättning för arbetsinsats snarare än ersättning för det kapital de tillskjutit. Ägare som är verksamma i företaget kommer därför sannolikt ta ut mer ersättning i form av lön än i form av utdelning. I stora företag där ägarna främst motiverats av stora övervinster kommer dessa troligen att sälja företaget. Utredningen bedömer dock att verksamheterna i de flesta fall kommer att fortleva förutsatt att de är välfungerande och har en stabil brukargrupp, men med en annan ägare som ser andra fördelar med verksamheten än övervinster. Förslaget innebär kostnader för tillstånd och tillsyn. Dessa ska huvud- sakligen finansieras med avgifter. Vissa engångskostnader i samband med införandet föreslås finansieras genom omprioriteringar inom statens bud- get. För denna proposition relevanta lagförslag i betänkandet Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade dels att nuvarande 23 a–23 e §§ ska betecknas 23 o–23 s §§, dels att 13, 23, 26, 26 f, och 27 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas sex nya rubriker närmast före 23 c, 23 e, 23 i, 23 j och 23 l §§ samt sexton nya paragrafer, 17 a, 20 a och 23 a–23 n §§, av följande lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i fråga om verksamhet enligt 9 § meddela föreskrifter till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om villkor för tillstånd enligt 23 §. 1. villkor för tillstånd enligt 23 och 23 a §§, 2. hur en tillstånd att motta offentlig finan- siering ska redovisa att förut- i 23 c–23 k §§ 3. avgifter för ansökan och tillsyn enligt 20 a §. Ersättning som följer av ett avtal enligt 17 § till privata utförare som avses i 3 kap. 18 c § kommunal- lagen (1991:900) får, i fråga om juridiska personer, endast lämnas om utföraren har ett tillstånd att motta offentlig finansiering enligt 23 c §. Inspektionen för vård och omsorg får ta ut avgifter 1. för att pröva om villkoren i 23 § andra och tredje styckena samt 23 a § är uppfyllda, 2. för ansökan om tillstånd enligt 23 c §, och tillsyn av villkoren i 23 § andra och tredje styckena samt och kraven för tillstånd enligt 23 c §. En enskild person får inte utan En enskild person får inte utan tillstånd av Inspektionen för vård tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg yrkesmässigt bedriva verksamhet med personlig assi- verksamhet som avses i 9 § 2–10. stans som avses i 9 § 2 eller verk- samhet som avses i 9 § 6–10. Tillstånd att bedriva verksamhet som avses i första stycket får som avses i första stycket får endast meddelas endast den som med lämnas om den enskilde är en hänsyn till sina ekonomiska för- juridisk person och om före- hållanden och omständigheterna i trädarna för den juridiska personen övrigt visar sig lämplig att bedriva genom erfarenhet eller på annat I fråga om en sätt har förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för verk- 1. den verkställande direktören och annan som genom en ledande eller annan som genom en ledande ställning eller på annat sätt har ett ställning eller på annat sätt har ett 2. de styrelseledamöter och sty- 2. styrelseledamöter och styrelse- relsesuppleanter som till följd av eget eller närståendes ekonomiska intresse har en väsentlig gemenskap med den juridiska personen, som är grundad på andelsrätt eller därmed jämförligt ekonomiskt intresse, och 3. bolagsmän i kommanditbolag 3. bolagsmännen i bolag eller andra handelsbolag. eller handelsbolag, och ägare som har ett väsentligt inflytande över verksamheten. Vidare krävs att samtliga före- trädare för den juridiska personen i övrigt bedöms lämpliga. Kommun och landsting som ska bedriva verksamhet som avses i första stycket ska anmäla denna verksamhet till Inspektionen för vård och omsorg innan verksamheten påbörjas. Den som har beviljats ekonomiskt stöd för personlig assistans enligt 9 § 2 eller assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken, och som har anställt någon för sådan personlig assistans, ska göra en anmälan till Inspektionen för vård och omsorg innan assistenten påbörjar sitt arbete. En sådan juridisk person som avses i 23 § ska ha ekonomiska för- utsättningar att uppfylla de före- skrifter som gäller för verksam- heten. Den som har beviljats tillstånd ska i skälig tid anmäla planerade förändringar i den personkrets som avses i 23 § till Inspektionen för vård och omsorg. Tillstånd att motta offentlig finansiering En juridisk person kan ansöka om tillstånd att motta offentlig finansiering hos Inspektionen för vård och omsorg. Ett sådant till- stånd ska lämnas om sökanden kan visa att offentliga medel, utöver det högsta tillåtna rörelseresultatet, kommer att användas till verksam- het enligt denna lag och i övrigt uppfyller vad som framgår av 23 d– 23 k §§. Endast verksamhet som omfattas av krav på tillstånd att motta offentlig finansiering enligt denna lag, socialtjänstlagen (2001:453), skol- lagen (2010:800) eller hälso- och sjukvårdslagen (2017:000) får bedri- vas i den juridiska personen. Den juridiska personen får inte överlämna verksamhet för vilken tillstånd att motta offentlig finan- siering krävs till andra juridiska personer utan sådant tillstånd. För en juridisk person med till- siering gäller en begränsning av hur stort rörelseresultat som får Det högsta tillåtna rörelseresul- tatet för varje räkenskapsår beräk- nas enligt 23 f–23 h §§. Det tillåtna rörelseresultatet be- räknas som en avkastningsränta på operativt kapital vid föregående stämmas till statslåneräntan vid Med operativt kapital avses rörelsetillgångar med avdrag för rörelseskulder. Vid beräkningen av rörelse- tillgångarna ska det bortses från finansiella anläggningstillgångar, kortfristiga fordringar hos kon- cern- och intresseföretag, kort- fristiga placeringar och likviditet som inte motiveras av verksam- hetens behov. Det högsta tillåtna rörelseresul- tatet beräknas som tillåtet rörelse- resultat enligt vad som anges i 23 f § ökat med skillnaden mellan det tillåtna rörelseresultatet , eller den som verksamheten bedrivits, och det lägre rörelse- resultat som den juridiska personen redovisat . Inga värdeöverföringar från den juridiska personen får göras utöver det högsta tillåtna rörelseresultatet. En juridisk person med tillstånd att motta offentlig finansiering ska lämna en årsredovisning som upp- rättats enligt årsredovisningslagen (1995:1554) till Inspektionen för vård och omsorg. Årsredovis- ningen ska lämnas senast efter att den upprättats. Den juridiska personen ska ha en auktoriserad eller godkänd revisor. Sanktionsavgift och återkallelse av tillstånd Om den juridiska personen inte uppfyller kraven i 23 c–23 k §§ får det beslutas om sanktionsavgift. Om överträdelsen är allvarlig får tillståndet återkallas. Första stycket ska inte tillämpas om det finns särskilda skäl för att en juridisk person har ett rörelse- resultat som är högre än vad som anges i 23 e–23 h §§, och det över- skjutande beloppet återförs i verk- samheten senast påföljande räken- skapsår. En sanktionsavgift ska be- stämmas till lägst och högst av den juridiska personens omsättning närmast föregående räkenskapsår. Om över- trädelsen skett under det första verksamhetsåret eller om uppgifter om årsomsättning annars saknas, är bristfälliga eller kan antas vara bestämmas med hänsyn till över- trädelsens karaktär och omfattning samt hur länge överträdelsen på- Avgiften ska tillfalla staten. En sanktionsavgift beslutas av allmän förvaltningsdomstol på an- sökan av Inspektionen för vård och Ansökan prövas hos den för- valtningsrätt inom vars domkrets Inspektionen för vård och omsorg har sitt säte. En ansökan om sanktionsavgift ska ha inkommit till förvaltnings- rätten från att förut- sättningarna för att ta ut sank- tionsavgift var uppfyllda. Tillsyn enligt denna lag innebär Tillsyn enligt denna lag innebär uppfyller krav och mål enligt lagar uppfyller krav och mål enligt lagar och andra föreskrifter samt beslut och andra föreskrifter samt beslut som har meddelats med stöd av som har meddelats med stöd av bär även granskning av att den som bär även granskning av att den som har meddelats tillstånd enligt 23 § har meddelats tillstånd enligt 23 § fortlöpande uppfyller kraven i 23 § kravet i 23 § andra stycket. andra och tredje styckena samt 23 a och 23 b §§ och att juridiska per- soner med tillstånd att motta offent- lig finansiering fortlöpande upp- fyller villkoren för tillståndet i 23 c– 23 k §§. Föreläggande enligt 26 c och 26 f §§, återkallelse av tillstånd och förbud enligt § första och andra styckena och 26 h § får användas endast när verksamheten inte uppfyller de krav som framgår av lagar och andra föreskrifter. Om Inspektionen för vård och Om Inspektionen för vård och omsorg finner att det i verksamhet omsorg finner att det i verksamhet som står under tillsyn enligt denna som står under tillsyn enligt denna lag förekommer ett missförhållande lag förekommer ett missförhållande som har betydelse för enskildas som har betydelse för enskildas möjligheter att kunna få de insatser möjligheter att kunna få de insatser de har rätt till, får inspektionen förelägga den som svarar för verk- samheten att avhjälpa missför- hållandet. Ett föreläggande ska innehålla uppgifter om de åtgärder som inspektionen anser nödvändiga för att det påtalade missförhållandet ska kunna avhjälpas. Ett beslut om föreläggande får förenas med vite. Inspektionen för vård och omsorg får även förelägga den kommun eller det landsting som inte har fullgjort sin anmälningsskyldighet enligt 23 § tredje stycket att fullgöra denna skyldighet. Ett beslut om före- läggande får förenas med vite. de har rätt till, får inspektionen förelägga den som svarar för verk- samheten att avhjälpa missför- hållandet. Om Inspektionen för vård och omsorg finner att kraven i 23 § andra och tredje styckena eller 23 a § inte är uppfyllda i verk- samhet som beviljats tillstånd eller att en förändring enligt 23 b § inte anmälts får inspektionen förelägga den som beviljats tillståndet att av- hjälpa bristen. Ett föreläggande ska innehålla uppgifter om de åtgärder som inspektionen anser nödvändiga för att det påtalade missförhållandet eller bristen skakunna avhjälpas. Ett beslut om föreläggande får förenas med vite. Inspektionen för vård och omsorg får även förelägga den kommun eller det landsting som inte har fullgjort sin anmälningsskyldighet enligt 23 § fjärde stycket att fullgöra denna skyldighet. Ett beslut om före- läggande får förenas med vite. Om ett missförhållande enligt 26 f § första stycket är allvarligt och Inspektionen för vård och omsorgs föreläggande inte följts, får inspektionen besluta att helt eller delvis återkalla tillståndet för verksamheten. Om verksamheten inte är tillståndspliktig får inspektionen i stället besluta att helt eller delvis förbjuda fortsatt verksamhet. Om missförhållandet innebär fara för enskildas liv, hälsa eller personliga säkerhet i övrigt, får Inspektionen för vård och omsorg besluta att utan föregående föreläggande helt eller delvis återkalla tillståndet för verksamheten. Om verksamheten inte är tillståndspliktig får inspektionen i stället besluta att helt eller delvis förbjuda fortsatt verksamhet. Ett tillstånd att bedriva verk- Ett tillstånd att bedriva verk- samhet får även återkallas om till- samhet får även återkallas utan ståndshavaren inte kan anses lämplig föregående föreläggande om till- enligt 23 § andra stycket eller inte ståndshavaren inte uppfyller kraven i tillhandahåller assistans enligt 24 §. 23 § andra och tredje styckena eller 23 a § eller inte tillhandahåller assistans enligt 24 §. Beslut av en nämnd som avses i Beslut av en nämnd som avses i 22 § eller av Inspektionen för vård 22 § eller av Inspektionen för vård och omsorg får överklagas till och omsorg får överklagas till 1. insatser för enligt 11 §, enligt 11 §, 3. återbetalning enligt 12 §, 3. återbetalning enligt 12 §, insatser enligt 16 § andra eller tredje insatser enligt 16 § andra eller tredje samhet enligt 23 §, samhet enligt 23 §, 6. omhändertagande av enligt 23 d §, enligt 23 d §, 7. föreläggande enligt 26 f §§, 26 f §§,