prop · H503110 · 2018-02-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:110 Politik för gestaltad livsmiljö Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition föreslås ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken. Arkitektur, form och design ska bidra till ett hållbart, jämlikt och mindre segregerat samhälle med omsorgsfullt gestaltade livsmiljöer, där alla ges goda förutsättningar att påverka utvecklingen av den gemensamma miljön. Propositionen tar ett helhetsgrepp om arbetet med den gestaltade livsmiljön och utgör en samlad nationell arkitekturpolicy. Ansvarsstrukturen tydliggörs och stärks för att främja den gestaltade livsmiljöns kvalitet och för att stödja utvecklingen inom området. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Framväxten av en politik för arkitektur, form och 3.2Aktuella författningar, regleringar och mål inom arkitektur-, form- och designområdet............................... 4Ny arkitektur-, form- och designpolitik för hållbara gestaltade 5 Nytt nationellt mål för arkitektur, form och design ........................ 6En stärkt struktur för utveckling av hållbara gestaltade Samling för hållbara gestaltade livsmiljöer...................... Utvecklad roll för .............................................. Staten som förebild........................................................... Regionala och lokala arenor för dialog ............................ Samarbete inom designområdet ....................................... 7 Arkitektur, form och design för ett hållbart samhälle ..................... Bostäder av hög arkitektonisk kvalitet ............................. Kvalitet i arbetsmiljön...................................................... Hållbar gestaltning av samhällets offentliga rum ............. Plats för barn och unga..................................................... Samhällen som håller ihop ............................................... Konst i gemensamma miljöer........................................... 8 Internationella perspektiv................................................................ Gestaltad livsmiljö för en global hållbar utveckling......... 8.2Arkitektur, form och design som export- och Sammanfattning av betänkandet Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (SOU Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 2017/18:110 1 dels godkänner vad regeringen föreslår om införande av ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken (avsnitt 5), dels upphäver nuvarande mål för en statlig politik för arkitektur, formgivning och design. 2 Ärendet och dess beredning Prop. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av den statliga politiken för arkitektur, form och design (dir. 2014:69). Utredningen antog namnet Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (Ku 2014:02). Utöver det ursprungliga uppdraget fick utredningen enligt tilläggsdirektiv (dir. 2015:24) i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur arkitektur-, form- och designområdet i högre grad kan präglas av dialog och delaktighet samt bidra till en hållbar samhällsutveckling. Utredningen överlämnade betänkandet Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (SOU 2015:88). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissinstansernas synpunkter finns tillgängliga i (Ku2015/02481/KL). I regleringsbrevet för för för arkitektur och design (ArkDes) fick myndigheten i uppdrag att analysera vilka offentliga och privata aktörer som har betydelse för politiken för arkitektur, form och design samt hur dessa aktörer har betydelse för genomförandet av politiken. ArkDes inkom med rapporten av aktörer inom området arkitektur, form och design (Ku2017/01347/KL). I regleringsbrevet för för gavs myndigheten i uppdrag att ta fram en särskild rapport om den offentliga konstens roll för gestaltningen av boendemiljöer av hög kvalitet. skulle vid behov lämna förslag på ytterligare statliga insatser och på hur dessa kan finansieras. inkom med rapporten Den offentliga konstens roll för boendemiljön (Ku2017/01010/KO). Regeringen gav i uppdrag att ta fram underlag till en nationell arkitekturpolicy (N2017/01024/PBB). I regeringsuppdraget låg att undersöka kommuners arbete med arkitektur- och gestaltningsfrågor inom ramarna för planerings- och bygglovsprocesser enligt (2010:900). Uppdraget innebar också att skulle undersöka hur kommuner och berörda parter samverkar för att skapa goda livsmiljöer. inkom med rapporten till nationell arkitekturpolicy (N2017/03879/SPN). samlade ett tjugotal forskare och praktiker från arkitektur-, form- och designsektorn samt företrädare för myndigheter, civilsamhälle, branschorganisationer och näringsliv till ett rundabordssamtal (Ku2017/00651/KL). Syftet med samtalet var att ta del av befintliga kunskaper och diskutera statens roll och insatser på arkitektur-, form- och designområdet. arrangerade och ett rundabordssamtal om staten och det offentliga som föredöme för hållbara gestaltade livsmiljöer till vilket företrädare för myndigheter, organisationer och statliga bolag bjöds in (Ku2017/01288/KL). 2017/18:110 3 I det följande ges en bakgrund till framväxten av en politik för arkitektur, form och design. Avsnittet ger också en bild av aktuella författningar, regleringar och mål som berör eller berörs av arkitektur-, form- och designområdet. 3.1Framväxten av en politik för arkitektur, form och design Strävan efter att hitta en balans mellan det enskilda och det allmänna intresset inom byggandet har ett gammalt ursprung. Plan- och bygglagens (2010:900) första paragraf anger att lagens syfte är både samhällets och den enskildes intresse, genom att ”med hänsyn till den enskilda människans frihet, främja en samhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnadsförhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för människorna i dagens samhälle och för kommande generationer.” I propositionen Kulturpolitik (prop. 1996/97:3) bedömde regeringen att ett handlingsprogram och mål för arkitektur och formgivning skulle tas fram. delade regeringens bedömning när det gällde mål och åtgärder. Efter behandling av propositionen tillsatte regeringen en arbetsgrupp med uppgift att bl.a. utarbeta förslag till ett handlingsprogram (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). beslutade om Framtidsformer, ett handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). ställde sig positiv till att området arkitektur, formgivning och design skulle behandlas som en del av kulturpolitiken. Den centrala frågan i handlingsprogrammet var hur kvaliteten kunde stärkas. Bakgrunden till handlingsprogrammet var den stora omställning som ägt rum inom offentlig fastighetsförvaltning genom bl.a. lokalförsörjningsreformen 1993, som innebar nedläggning av och överföring av statliga fastigheter till andra myndigheter samt till statligt ägda bolag med uppgift att agera som aktörer på marknaden. Dessutom kunde vid den här tidpunkten effekter av det omfattande bostadsbyggandet –1975 börja överblickas. En statlig utredning konstaterade 1995 att ”mycket av vår samtida bebyggelse har många brister och kräver omfattande upprustning” (SOU 1995:84 s. 435). Nuvarande mål för politiken för arkitektur, formgivning och design Sex nationella mål för statens engagemang i arkitektur, formgivning och design formulerades i propositionen Framtidsformer, ett handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117): •Arkitektur, formgivning och design ska ges goda förutsättningar för sin utveckling. •Kvalitet och skönhetsaspekter ska inte underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden. •Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer ska tas tillvara och förstärkas. •Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö ska stärkas och breddas. •Offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphandlande ska på ett föredömligt sätt behandla kvalitetsfrågor. •Svensk arkitektur, formgivning och design ska utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete. I propositionen redogörs för ett brett område med stora möjligheter. Det framhålls att arkitektur, form och design omfattar stadsbyggnadskonst, landskapsarkitektur, byggnadskonst, inredning och utformning av föremål och att bebyggelse, byggnader och föremål ska utformas för att användas. Kvalitativ arkitektur, form och design ska möta människors behov och vägleda brukaren i användningen av miljön eller produkten. Enligt propositionen har god arkitektur, form och design lång livslängd, bygger på en hög social medvetenhet och genomförs med insikt om människors behov av en god livsmiljö och vilja att vara med och påverka den. Sammanvägningen av funktion, brukbarhet, hushållning med naturresurser, god gestaltning, för ändamålet anpassad teknik och kostnadseffektivitet resulterar, enligt propositionen, i god arkitektur, formgivning och design. Handlingsprogrammet ledde till en stor mängd insatser där en viktig punkt handlade om det offentliga som föredöme vad gäller att beställa och förvalta kvalitativ arkitektur och design. Detta kom främst till uttryck inom statliga myndigheter och kommuner som genomförde insatser inom området. fick i uppdrag att initiera ett samarbete och erfarenhetsutbyte mellan de fastighetsförvaltande myndigheterna , , , och . Uppdraget ledde till att Samverkansforum för statliga byggherrar och förvaltare bildades . Samarbetet bygger på erfarenhetsåterföring och rör allt från teknikutveckling och upphandling till arkitektur och hållbar utveckling. I handlingsprogrammet framhålls statliga myndigheters roll som förebilder för att kvalitetsprogram införs. fick 1997 regeringens uppdrag att i en lägesrapport redovisa hur arbetet med arkitektoniska kvalitetsfrågor bedrevs. Det resulterade i myndighetens rapport väg – arkitektoniska kvalitetsfrågor i väghållningen (1997:88). En rad myndigheter, bl.a. , , och , fick regeringens uppdrag att ta fram kvalitetsprogram. Till exempel inrättade tjänsten chefsarkitekt och hade redan tidigare instiftat ett arkitekturpris. Hos skrevs gestaltning och estetik in i en handbok om planeringsprocessen. 2017/18:110 Föreningen för byggkvalitet (BQR) grundades , med syfte att få bygg- och fastighetsbranschen att satsa på hög kvalitet i byggda miljöer, t.ex. bostäder, vägar, skolor, kontor och andra offentliga byggnader. BQR var ett resultat av regeringens uppdrag till , , , och att verka för ett mer systematiskt kvalitetsarbete på byggområdet och i förvaltningen av byggnadsverk. gick BQR och Byggsektorns Innovationscentrum ihop och bildade IQ Samhällsbyggnad, som utgör en knutpunkt och katalysator för forskning, innovation och kvalitetsutveckling inom samhällsbyggande. Enligt handlingsprogrammet var kunskapsuppbyggnad hos områdets berörda aktörer en grundläggande förutsättning för utveckling. För att öka kunskapsspridningen om god arkitektur, formgivning och design organiserades Arkitekturåret och dåvarande fick medel för att stärka den offentliga debatten. Under ledning av fick 44 myndigheter i uppdrag att genomföra aktiviteter . Dessutom inbjöds landets alla kommuner, landsting och länsstyrelser, samt ytterligare ca 125 andra myndigheter, bolag och stiftelser att medverka. I samband med Arkitekturåret tog fram en informationsskrift som syftade till att skapa bättre kännedom om handlingsprogrammet. efter Arkitekturåret genomfördes , som en del av den treåriga satsningen Design som utvecklingskraft för näringsliv och offentlig verksamhet. Sammanlagt 150 myndigheter, stiftelser och bolag fick i uppdrag av regeringen att medverka i Designåret, med målet att så många som möjligt skulle utveckla sin användning av, intresse för och kunskap om design. Föreningen hade uppdraget att genomföra Designåret. Regeringen lämnade 2003 en skrivelse (skr. 2002/03:129, bet. 2003/04:KrU3, rskr. 2003/04:31) till om hur arbetet med arkitektur, form och design hade bedrivits . Regeringen konstaterade att en positiv utveckling hade ägt rum inom området. Regeringen beslutade att tillsätta Rådet för arkitektur, form och design (dir. 2004:24). Rådets huvuduppgift var att driva på arbetet med arkitektur, form och design utifrån målen i handlingsprogrammet Framtidsformer. Rådets omfattande uppdrag utgick från att bredda och stärka intresset för arkitektur, form och design samt att fördjupa kunskapen inom området genom opinions- och kunskapsbildning. Viktiga frågor i uppdraget var kvalitet vid offentlig upphandling, offentliga byggherrars roll och analys av kommunernas arkitektur- och planeringskompetens. Rådet skulle också se på formgivningens betydelse för bl.a. ändamålsenliga arbetsplatser, vardagslivets behov och gemensamma miljöer ur ett medborgar- och brukarperspektiv samt offentliga inomhus- och utomhusmiljöer för barn och ungdomar. I uppdraget till rådet ingick också att följa design- och arkitektutbildningarnas inriktning och förmedla den internationella forskningen och debatten på området. Rådet för arkitektur, form och design bidrog genom att med noggranna genomlysningar av många olika frågor kontinuerligt skapa en fördjupad diskussion på området. arkitektur, form och design avvecklades 2008 och överfördes uppgifterna till . Enligt de bedömningar som gjordes i handlingsprogrammet Framtidsformer var debattforum viktiga och behovet av att skapa mötesplatser framhölls särskilt. flyttade till nya lokaler på i och det konstaterades i handlingsprogrammet att museet hade en stor betydelse som mötesplats för såväl allmänhet som yrkesverksamma inom arkitektur och samhällsplanering. fick 2009 i uppdrag att främja och förmedla kunskap om arkitekturens, formens och designens betydelse i samhället. fick museet dessutom ett mötesplatsuppdrag för form och design och fick nya anslagsmedel för att genomföra båda dessa nya uppgifter. Det tidigare uppdraget som statligt centralmuseum för arkitekturområdet kvarstod. För att på ett bättre sätt återspegla det utvidgade uppdraget beslutade regeringen att från skulle byta namn till Statens centrum för arkitektur och design. Regeringen bedömde 2014 att målen för arkitektur-, form- och designområdet, liksom hela politiken för den fysiska omgivningen behövde uppdateras, varför en utredning tillsattes (Ku 2014:02). I utredningens uppdrag ingick att göra en bedömning av områdets framtida utmaningar och av hur arkitektur, form och design kan få ett ökat genomslag i samhället, att bredda ansvarstagandet för de nationella målsättningarna samt att analysera och föreslå insatser för att öka möjligheterna för berörda aktörer såsom statliga myndigheter, kommuner och landsting att utveckla samverkan och dialog. Utredningens slutbetänkande har titeln livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (SOU 2015:88). Begreppet gestaltad livsmiljö är benämningen på det perspektiv som utgör kärnan i den nya politik som utredningen föreslår. Det utgår från en helhetssyn på formandet av människans hela livsmiljö, där arkitektur, form och design är ett sammanhållet område och där människan är utgångspunkten. Utformningen av livsmiljön ska enligt utredningen ske med hänsyn till människans möjligheter, behov och preferenser, och . Utredningen anser att det bör vara en övergripande målsättning för den nya politiken för arkitektur, form och design att stärka områdets inflytande och därmed bidra till formandet av en långsiktigt hållbar och väl gestaltad livsmiljö. Utredaren föreslår en tydligare nationell struktur för ansvaret för utvecklingen inom området. Vidare framhåller utredaren också att arkitektur, form och design kan bidra till lösningar på aktuella samhällsutmaningar, t.ex. vad gäller klimat, globalisering samt ojämlik hälsa och segregation. Remissinstanserna visade en bred samsyn om utredningens grundläggande perspektiv, om behovet av tydliga och konkreta nationella mål, liksom om behovet av ett stärkt statligt ansvar för politikens genomförande. 2017/18:110 Grunden för en politik för arkitektur, form och design för hållbara gestaltade livsmiljöer är insikten om att frågan berör alla. Den omsorg och kvalitet som läggs ner i förverkligandet av den gestaltade livsmiljön påverkar människors livskvalitet och samhällets långsiktiga hållbarhet. 3.2Aktuella författningar, regleringar och mål inom arkitektur-, form- och designområdet Aktuella författningar och regleringar De författningar och regleringar som styr utformningen av livsmiljöer i dag är bl.a. (2010:900), plan- och byggförordningen (2011:338), (BBR), fastighetsbildningslagen (1970:988), ledningsrättslagen (1973:1144), , väglagen (1971:948), lagen (1995:1649) om byggande av järnväg, kulturmiljölagen (1988:950) och skogsvårdslagen (1979:429). Även lagen om offentlig upphandling (2016:1145) har stor betydelse för hur livsmiljöer skapas och utformas. Nedan följer en redogörelse för de författningar som bedöms vara mest centrala i sammanhanget. (2010:900), förkortad PBL, styr byggandet och reglerar i olika delar bl.a. kvalitet och gestaltning, direkt och indirekt. Lagen nämner inte orden arkitektur, design eller gestaltning, utan använder begreppen ändamålsenlig struktur, estetiskt tilltalande utformning, hänsyn till stads- och landskapsbild, natur- och kulturvärden, placering och utformning av byggnader, tillgänglighet, användbarhet, lämplig för sitt ändamål samt god färg-, form- och materialverkan. Sammantaget ger dessa formuleringar tydligt stöd för centrala värden i För de s.k. skönhetsparagraferna, som infördes efter förslag i propositionen Framtidsformer (prop.1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, 1997/98:225), är helheten grundläggande. ska tillföra helhetsbilden positiva värden, bl.a. pekas det på att skalbrott, uppseendeväckande färgsättning eller starkt avvikande formgivning måste utsättas för en mer kritisk granskning än mindre synliga tillägg. Genom 8 kap. 13 § PBL (den s.k. förvanskningsparagrafen) säkerställs också att en byggnad som är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt ska bevaras. Bestämmelsen ska också tillämpas på bygglovspliktiga anläggningar, allmänna platser och bebyggelseområden. Även ändring, flyttning och underhåll ska genomföras varsamt, och tomter, allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader ska hållas i vårdat skick. Plan- och byggförordningen (2011:338), förkortad PBF, innehåller närmare preciseringar av utformningskrav och tekniska egenskapskrav. Både PBL och PBF gäller för alla byggnadsverk, det vill säga byggnader eller andra anläggningar, vid nybyggnad (uppförande eller flyttning), ändring och underhåll. byggregler (BBR) innehåller tillämpningsföreskrifter till delar av PBL och PBF, i form av föreskrifter och allmänna råd. byggregler innehåller preciseringar av vad som kan vara skyddsvärda kulturvärden. Dessa kan enligt BBR bestå i att enskilda byggnader men även bebyggelseområden präglas av en stark arkitektonisk idé såväl som för att de tydliggör samhällsutvecklingen. Här finns regler om bostadsutformning, tillgänglighet och användbarhet, hygien, hälsa och miljö och övriga tekniska egenskapskrav. Byggreglerna gäller vid både uppförande och ändring av en byggnad, vid mark- och rivningsarbeten samt för vissa anläggningar. syftar till att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer kan leva i en hälsosam och god miljö. Den innefattar bl.a. regelverk om mark och vatten och miljö- och hälsoskydd. ska tillämpas så att människors hälsa och miljön skyddas, värdefulla natur- och kulturmiljöer skyddas och vårdas, den biologiska mångfalden bevaras, mark, vatten och fysisk miljö i övrigt används så att en från ekologisk, social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning tryggas, och återanvändning och återvinning liksom annan hushållning med material, råvaror och energi främjas så att ett kretslopp uppnås. Riksintressen som säkrar de statliga intressena, inklusive riksintressen för kulturmiljön, återfinns också i . Kulturmiljölagen (1988:950) slår fast att ansvaret för kulturmiljön delas av alla. Såväl enskilda som myndigheter ska visa hänsyn och aktsamhet mot kulturmiljön. Den som planerar eller utför ett arbete ska se till att skador på kulturmiljön undviks eller begränsas. Lagen syftar till att tillförsäkra nuvarande och kommande generationer tillgång till en mångfald av kulturmiljöer. En byggnad som har ett synnerligen högt kulturhistoriskt värde eller som ingår i ett bebyggelseområde med ett synnerligen högt kulturhistoriskt värde kan skyddas som byggnadsminne. Väglagen (1971:948) anger att väghållning omfattar byggande av väg och drift av väg. Vid väghållning ska tillbörlig hänsyn tas till enskilda intressen och till allmänna intressen, såsom trafiksäkerhet, miljöskydd, naturvård och kulturmiljö. En estetisk utformning ska eftersträvas. När en väg byggs ska den ges ett sådant läge och utformas så att ändamålet med vägen uppnås med minsta intrång och olägenhet utan oskälig 2017/18:110 kostnad. Hänsyn ska tas till stads- och landskapsbilden och till natur- och Lagen om byggande av järnväg Lagen (1995:1649) om byggande av järnväg anger att vid planläggning, byggande och underhåll av järnväg ska hänsyn tas till både enskilda intressen och allmänna intressen såsom miljöskydd, naturvård och En estetisk utformning ska eftersträvas. byggs ska den ges ett sådant läge och utformas så att ändamålet med järnvägen uppnås med minsta intrång och olägenhet utan oskälig Hänsyn ska tas till stads- och landskapsbilden och till natur- och Skogsvårdslagens (1979:429) första paragraf stipulerar att skogen är en nationell tillgång och en förnybar resurs som ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden Vid skötseln ska hänsyn tas även till andra allmänna intressen. Internationella och nationella mål av betydelse för området De nuvarande målen för en statlig politik för arkitektur, formgivning och design finns beskrivna i avsnitt 3.1. Övriga målsättningar som styr fysiska miljöer och gestaltning är t.ex. de nationella miljökvalitetsmålen och Agenda 2030 för hållbar utveckling och de globala målen för hållbar Därutöver finns det ett flertal områdesspecifika mål som har betydelse för politiken för arkitektur, form och design, däribland jämställdhetsmål (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115), mål för konsumentpolitiken (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:76), de forskningspolitiska målen (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU:12, rskr. 2016/17:208), mål för politiken mot diskriminering (prop. 2008/09:1 utg.omr. 13, bet. 2008/09:AU1, 2008/09:115) och mål för skogspolitiken (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252). Bland de politikområden och mål som är relevanta i sammanhanget kan några framhållas särskilt och dessa Globala mål och Agenda 2030 antog en resolution med en 15-årig agenda för en långsiktigt hållbar utveckling, Agenda 2030 för Agenda 2030 tydliggör att hållbar utveckling är avgörande för en gemensam framtid och att alla tre dimensionerna av hållbar utveckling, den ekonomiska, den miljömässiga och den sociala, De 17 globala målen och 169 delmålen för hållbar utveckling är universella, integrerade och odelbara. Synergierna och den integrerade karaktären på de globala målen är av avgörande betydelse för att säkerställa syftet med Agenda 2030. Regeringens ambition är att ska vara ledande i genomförandet av agendan, både nationellt och globalt. Grundläggande för arbetet är att det finns ett brett ägarskap för Agenda 2030 bland alla aktörer i samhället.