prop · H503183 · 2018-03-20 00:00:00 — Rektorn bör avgöra vem som ska vara har föreslagit att som får bara den anlitas som har relevanta kunskaper och erfarenheter för uppdraget och även i övrigt anses vara lämplig. avstyrker försla- get eftersom det riskerar att förvärra lärarbristen. väl- komnar förslaget att alla elever ska ha rätt till en som samordnar stödinsatser och har ett övergripande ansvar och perspektiv på elevens studiesituation. Den del av mentorsuppdraget som rör elevens kunskaps- utveckling i mer snäv mening anser förbundet att legitimerade lärare är bäst skickade att utföra. Förbundet understryker även betydelsen av att tillgången på alla de stödfunktioner så som elevhälsa, studie- och yrkes- vägledning etc. måste vara god för att en ska kunna sätta elevens behov i fokus. Praktiska och administrativa uppgifter anser förbundet kan utföras av t.ex. lärarassistenter. tillstyrker förslaget men tycker att det är oklart vilken kompetens som krävs. Den kompetens som krävs för att vara finns redan bland skolans personal. Regeringen anser inte att en nödvändigtvis behöver vara en lärare, utan det kan även vara fråga om personer med t.ex. utbildning till studie- och yrkesvägledare. För uppdraget som krävs bl.a. kunskap om gymnasieskolans respektive gymnasiesär- skolans struktur. Även andra erfarenheter och kunskaper kan givetvis vara relevanta för mentorsuppdraget. Exempelvis framför att det är viktigt att mentorernas behov av kompetensutveckling tillgodoses om kunskap om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar inte är tillräcklig. Regeringen vill i sammanhanget framhålla att huvud- mannen är skyldig att se till att personalen vid skolenheterna ges möjlig- heter till kompetensutveckling (2 kap. 34 § skollagen). Denna skyldighet omfattar även de personer som utses till mentorer. Regeringen delar utredningens uppfattning om vilka krav som bör ställas på den som ska vara , dvs. att personen bör ha relevanta kunskaper och erfarenheter för uppdraget och även i övrigt anses vara lämplig. Regeringen anser dock att detta ligger i sakens natur och att det inte behöver regleras i skollagen. Då rektorn, precis som framför, alltjämt är den som ska besluta om en skolenhets inre organisation, och har ansvaret för att fördela resurser inom enheten efter elevernas förutsättningar och behov, följer det naturligt att rektorn även beslutar om vem som bör vara . undrar om mentorn ska vara en person som är anställd i verksamheten eller om en huvudman kan anlita en utomstående konsult att verka som . Det kan konstateras att det i 23 kap 3–4 §§ skol- lagen framgår att uppgifter i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan i viss utsträckning kan överlämnas på entreprenad, bl.a. undervisning i yrkesämnen och estetiska ämnen. Det finns inte några bestämmelser som hindrar att även mentorskapet överlämnas på entreprenad, så länge men- torerna har förutsättningar att följa elevernas kunskapsutveckling och Prop. 2017/18:183 studiesituation med utgångspunkt i elevernas utbildning i dess helhet. Det behöver dock förstås göras en bedömning i det enskilda fallet av om en sådan lösning är lämplig. 4.5Viss information ska lämnas vid övergångar inom och mellan skolformer 4.5.1 Vid elevers skolbyte har information inte överlämnats i tillräcklig utsträckning Brister i överlämningen kan få konsekvenser för elevens utveckling Alla elever gör olika typer av övergångar under sin skoltid. klass, skolenhet och skolform. Vissa elever byter skola fler gånger än andra t.ex. på grund av att familjen flyttar. Att övergången till en ny skola eller klass fungerar väl är en viktig faktor för att elever ska lyckas med sina studier. Det ställer stora krav på samverkan och rutiner hos avlämnande och mottagande verksamheter. Genom att information som är viktig för elevens fortsatta skolgång överlämnas till den nya skolen- heten kan eleven ges goda förutsättningar att nå målen för utbildningen. Som nämnts i avsnitt 4.2 finns bestämmelser om övergångar och samverkan mellan skolformer i läroplanerna för de obligatoriska skol- Av bestämmelserna framgår bl.a. att förskoleklassen, fritids- hemmet och skolan ska samverka med varandra och förskolan för att stödja elevernas utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv. övergångar ska de berörda skolformerna utbyta kunskaper, erfarenheter och information om innehållet i utbildningen. Det ska även finnas sam- arbetsformer som ska förbereda eleverna och deras vårdnadshavare inför Lärarens ansvar för samverkan vid övergångar pekas särskilt Läraren ska bl.a. särskilt uppmärksamma elever som är i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd. Överlämning av uppgifter vid övergångar mellan olika klasser, stadier och skolenheter förekommer ofta och fungerar ofta väl. nasieutredningen varierar dock sättet att hantera frågan om överlämning stort mellan olika huvudmän och skolor. Det förekommer att betydelse- full information inte förs över till den nya skolan eller att den når fram först när problem redan har uppstått, t.ex. när behov av stödinsatser uppdagats först vid den nya skolan. ett stort ansvar på eleven själv att informera den nya skolan om vilka anpassningar som eleven behöver och har haft i den En bristfällig överlämning av relevanta uppgifter kan innebära att viktig kunskap som en skola har om elever och som skulle kunna hjälpa eleverna att lyckas i sina fortsatta studier inte tas tillvara. synnerhet elever som är i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd. Eleverna kan t.ex. gå miste om fysiska eller pedagogiska anpassningar eller inte bli bemötta på ett adekvat sätt. En dålig start i en ny skolform, t.ex. gymnasieskolan, försämrar elevernas förutsättningar att nå utbild- Att den mottagande skolan inte får relevanta uppgifter kan 2017/18:183 t.ex. försvåra upprättandet av den individuella studieplanen för en elev som börjar på ett introduktionsprogram. I en utvärdering och analys av funktionshinderspolitiken konstaterar för delaktighet att det finns problem med försenade eller obefintliga åtgärder i samband med byten mellan skolor och årskurser. Detta kommer bl.a. till uttryck i att andelen elever med åtgärdsprogram ökar kontinuerligt från årskurs 1 till 5 för att sedan minska till årskurs 7 då det är vanligt att elever byter skola. Minskningen kan enligt myndig- heten bero på att uppgifter om vilket stödbehov eleven har inte följer med eleven vid skolbytet, vilket i sin tur kan leda till allvarliga konse- kvenser för elever som riskerar att få ett glapp i det stöd de behöver (Ut- värdering och analys av funktionshinderspolitiken 2011–2016, Myndig- heten för delaktighet, 2016). Även för elever som lätt klarar kunskaps- kraven men som av olika skäl behöver särskild utmaning och stimulans i undervisningen kan en bristande överlämning leda till att de inte ges förutsättningar att nå så långt som möjligt i sin kunskapsutveckling. Två utredningar har utrett frågan om överlämning utifrån två olika perspektiv har haft i uppdrag att bl.a. analysera och föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieut- bildning. Utredningen föreslår att , grundsärskolan, special- skolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska sträva efter att nå ett förtroendefullt samarbete för att stödja elevernas utveckling i ett lång- siktigt perspektiv. Utredningen föreslår vidare att en systematisk över- lämning ska ske när elever övergår från , grundsärskolan eller specialskolan till gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Även utredningen vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk elevfrånvaro (U 2015:11) har utrett frågan om överlämning vid övergångar. Utredningen har haft i uppdrag att bl.a. kartlägga lång- varig och ofta återkommande frånvaro, analysera orsakerna till frånvaron och att föreslå hur arbetet med närvarofrämjande åtgärder kan förbättras. I sitt betänkande Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera (SOU 2016:94) utgår utredningen från förslag men anser att skyldigheten att överlämna ska gälla vid alla övergångar, inte bara vid övergångar mellan skolformer. Utredningen föreslår att en systematisk överlämning ska göras när elever i , grund- särskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gymnasie- särskolan övergår från en skolenhet till en annan skolenhet inom skol- formen eller mellan skolformerna. 4.5.2En överlämning ska göras när det behövs för att underlätta övergången för eleven Regeringens förslag: När en elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan övergår från skolformen till en annan av de nämnda skolformerna ska den skolenhet som eleven lämnar, till den mottagande skolenheten överlämna sådana uppgifter om eleven som kan behövas för att underlätta övergången för eleven. Detsamma gäller om en elev byter skolenhet inom en skolform. När en elev byter skolform från eller grundsärskolan till gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan, ska den mottagande skolenheten skyndsamt informera den överlämnande skolenheten om att skolenheten har tagit emot eleven, om det inte är obehövligt. förslag: Överensstämmer delvis med rege- ringens förslag. Utredningen föreslår en inledande mening i den nya paragrafen om att skolformerna ska sträva efter att nå ett förtroendefullt samarbete för att stödja elevernas utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv. Utredningen föreslår också ett krav på att överlämningen ska vara systematisk. Utredningen föreslår inte att förskoleklassen eller sameskolan ska omfattas av förslaget och inte heller att överlämning ska göras vid övergång till en annan skolenhet inom skolformen eller vid övergångar mellan , grundsärskolan och specialskolan. Utredningen föreslår inte heller att överlämningen endast ska avse sådana uppgifter som kan behövas för att underlätta övergången för eleverna. Vidare föreslår utredningen inte att den mottagande skolenheten i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan skyndsamt ska informera den överlämnande skolenheten om att den mottagande skolenheten har tagit emot eleven. Remissinstanserna om förslag: En majoritet av remissinstanserna som yttrat sig är positiva till utredningens förslag. Det gäller bl.a. , , Universitet- och högskolerådet, Arbetsförmedlingen, (SiS), och kommuner, , och Svensk Ventilation. Flera remissinstanser som är positiva anser att förslaget bör justeras. Bland annat anser och att regleringen om överlämning bör gälla mellan fler skolformer och även inom skolformer. SiS anser att överlämning av uppgifter i synnerhet är viktigt vid placeringar vid särskilda ungdomshem och önskar se en skriv- ning där kravet på samverkan ska gälla vid alla övergångar mellan skolor. Flera remissinstanser, bl.a. Skolinspektionen, och Malmös kommuner samt Kommuner och Landsting (SKL), påtalar att även den avlämnande skolan ska ha ansvar för överlämningen. Vidare önskar ett antal remissinstanser, däribland , och Autism- och Aspergerför- bundet, ett klargörande av vad som avses med relevanta uppgifter och att det ska framgå att det rör elever i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd. kommun anser att förslaget bör avse dokumentation som redan ska ha upprättats, såsom pedagogiska utredningar, åtgärds- program och skriftliga bedömningar. kommun understryker bl.a. att informationen inte ska grundas på ett allmänt tyckande om eleven, och att det är önskvärt att staten ansvarar för att utveckla stöd kring överlämningen. Även och önskar ett nationellt stöd. önskar att riktlinjer ska finnas i form av allmänna råd. önskar ett digitalt system och påtalar svårigheter med överlämningsmöten för skolor i stora upptagningsområden. Föräldraalliansen ser gärna överlämnings- 2017/18:183 samtal där elev och vårdnadshavare deltar och , hörselskadade barn och barn med språkstörning (DHB) påtalar vikten av en välutformad och professionell dokumentation. Det finns också ett antal remissinstanser som lyfter frågor om sekretess och behov av samtycke från vårdnadshavare och elever vid överlämning av uppgifter om eleven. (SRF) anser att även sekretessbelagda uppgifter bör kunna vara en del av SRF anser det synnerligen angeläget att alla uppgifter om behov av stöd lämnas över till gymnasieskolan. vill däremot se ett tillägg om att överlämningen enbart får ske i den utsträckning sekretessbestämmelser inte hindrar utelämnande av upp- Handikappförbunden (HSO) vill att elev och föräldrar ska ges en möjlighet att påverka processen och lämna sitt samtycke. anför att frågan om hur sekretessbelagda uppgifter ska hanteras behöver vill understryka att förslaget inte får innebära en orimligt ökad arbetsbelastning för lärare och studie- och yrkesvägledare. betonar att förslaget kräver att lärare avsätter tid för upp- betonar att förslaget blir lättare att genomföra på mindre orter. Några remissinstanser avstyrker förslaget även om de är positiva till frågar om det inte är lämpligare att rikta de resurser som behöver tas i anspråk så att över- lämningen avser elever som bedömts ha behov av särskilt stöd eller extra SKL anför att ett förtroendefullt samarbete i första hand bör vara en fråga om att stimulera ett utvecklingsarbete där goda erfaren- heter lyfts fram lokalt och att det är mindre lämpligt att reglera frågan på anför att en direkt överlämning inte är möjlig i ett område med ett mycket stort antal grund- och gymnasieskolor samt att det behövs direktiv och rutiner för överlämningen där även övergångar inom skolformer bör beaktas. att förslaget innebär en alltför stor administrativ arbetsuppgift för den Förslaget från utredningen vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk frånvaro (härefter benämnd utred- ningen Att vända frånvaro till närvaro): Överensstämmer delvis med Utredningens förslag avviker från regeringens för- slag på motsvarande sätt som förslag, med undan- tag av att sameskolan omfattas av förslaget och även att överlämning ska göras vid övergång till en annan skolenhet inom skolformen och vid övergångar mellan alla de nämnda skolformerna. Remissinstanserna om förslaget från utredningen vända från- varo till närvaro: En majoritet av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget är positiva till utredningens förslag. Det gäller bl.a. Statens skolinspektion, , , och kommuner, , Handikappför- bunden (HSO), Idéburna skolors riksförbund, , Lärarnas riksförbund, elevkårer och skolkuratorers förening. Skolinspektionen anser att en överföring av information kan skapa bättre förutsättningar för eleven i den nya skolan och elevkårer lyfter fram att en systematisk överlämning kan bidra till att elever snabbare får stöd efter behov. Enligt skapar en över- lämning vid övergångar kontinuitet vilket kan främja och förebygga att elever med autism inte blir hemma från skolan, och anser att det är särskilt glädjande att förslaget rör alla övergångar. Även andra remissinstanser, bl.a. /Talknuten, påtalar att en överläm- ning är viktig för elever med funktionsnedsättning. Anpassningar för eleven behöver enligt finnas på plats när eleven byter så att eleven får en tillgänglig utbildning. HSO önskar att även förskolan ska omfattas av regleringen och anför att den kunskap som finns i förskolan om barnet och barnets behov är viktig information för skolan att arbeta vidare med för att kunna ge tidiga insatser. Även är av samma åsikt. Statens insti- tutionsstyrelse anser att även utbildning vid ett särskilt ungdomshem enligt 24 kap. 8–9 §§ skollagen bör omfattas av regleringen. vill särskilt rikta uppmärksamhet mot nyanlända elever och den kartläggning av elevernas kunskaper som ska ske, vilken ger en viktig information vid överlämning. Ett antal instanser lyfter elevens och vårdnadshavares roll vid över- gångar, bl.a. som påtalar vikten av Barnkonven- tionens artikel 12 om barnets rätt att uttrycka åsikter medan för Psykisk Hälsa lyfter fram att det för elever med psykisk ohälsa eller behov av särskilt stöd blir extra viktigt att förbereda en överlämning tillsammans med eleverna. pekar på vikten av vårdnadshavares och elevers delaktighet. Föräldraalliansen anser att ett det bör vara ett förtroendefullt samarbete mellan skola och vårdnadshavare kring överlämningen och att dokumenten bör ägas av eleven för elevens trygghet och säkerhet. Vissa remissinstanser önskar ett tydliggörande av hur förslaget om överlämning förhåller sig till de sekretessbestämmelser som kan bli aktuella, bl.a. Barn- och elevombudet, samt Skolinspektionen. Datainspektionen har inget att erinra mot förslaget i sak men saknar en analys avseende vilka personuppgifter som kommer att behandlas, hur och med vilket rättsligt stöd. Det behövs också enligt myndigheten en bedömning utifrån EU:s nya dataskyddsförordning om huruvida det be- hövs kompletterande nationella regler för att skolan ska kunna utföra de föreslagna uppgifterna. påtalar vidare att det kan behövas nationellt stöd i arbetet med att systematisera överlämning. och kommun anser att staten bör tillhandahålla ett digitalt system. kommun har förslag till justeringar av utredningens förslag och föreslår tillägget ”oavsett huvudman” i den föreslagna lydelsen för att uppmärksamma övergångar för elev som byter skola inom kommunen. Hemkommunen bör enligt kommun ha ett ansvar för att upprätta rutiner för elevers övergångar oavsett huvudmannaskap. avstyrker förslaget men anser att om förslaget ändå genomförs bör överlämningen enbart omfatta elever som bedömts ha behov av särskilt stöd och extra anpassningar. Även avstyrker förslaget och anför att arbetet med överläm- ningar redan görs och att överlämningarna enbart kan förbättras genom lokalt utvecklingsarbete. ser positivt på att information följer med eleven men avstyrker lagförslaget då det är svårt i 2017/18:183 praktiken om samtycke saknas. Förbundet anser att det blir omöjligt att fullt ut möta upp ett sådant författningskrav för en fristående skola. Kommuner och Landsting (SKL) ser positivt på förslagets inrikt- ning men avstyrker en reglering i skollagen. Som nämnts i avsnitt 3 har ett antal myndigheter och organisationer be- retts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss. Förslaget i utkastet stämmer överens med förslaget i rutan ovan när det gäller upp- giftsskyldigheten vid övergångar, dvs. bestämmelsen att den skolenhet som eleven lämnar ska till den mottagande skolenheten överlämna så- dana uppgifter om eleven som kan behövas för att underlätta övergången för eleven. Regeringens förslag innebär att det därutöver införs en be- stämmelse om att den mottagande skolenheten vid övergång från grund- skolan eller grundsärskolan till gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan skyndsamt ska informera den överlämnande skolenheten om att eleven har tagits emot, om det inte är obehövligt. och har inga synpunkter på förslaget och ser positivt på det. tillstyrker förslaget om överlämning mellan skolformerna förskoleklass, grund- skola, grundsärskola, sameskola och specialskola samt mellan skol- enheter i dessa skolformer. Förbundet avstyrker däremot förslaget om överlämning av uppgifter till gymnasieskolan och frågar hur över- lämningsskyldigheten ska kunna utföras för en fristående skola om den avlämnande skolan inte vet till vilken skolenhet eleven övergår. Skol- inspektionen föreslår att både den mottagande och den avlämnande skol- enhetens ansvar regleras. SKL anser att huvudansvaret för informations- överföringen inklusive inhämtande av samtycke bör ligga på den av- lämnande skolan, men att den mottagande skolan också måste ha en Skälen för regeringens förslag Dagens reglering är inte tillräckligt tydlig Såväl som utredningen vända frånvaro till närvaro föreslår att en systematisk överlämning ska ske när elever övergår från en skolenhet till en annan. avser övergångar från , grundsärskolan eller specialskolan till gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan medan förslaget från utred- ningen Att vända frånvaro till närvaro även avser övergångar mellan skolenheter i alla de nämnda skolformerna. Som har nämnts i avsnitt 4.2 finns det i läroplanerna bestämmelser om övergångar och samverkan mellan skolformer. anför bedrivs vidare på många håll ett aktivt utvecklingsarbete med över- lämning av uppgifter vid övergångar. Som Myndigheten för delaktighet har konstaterat finns det dock problem med försenade eller obefintliga åtgärder i samband med byten mellan skolor och årskurser. att den reglering om övergångar som finns i läroplanerna inte har fått tillräckligt genomslag och möjligen inte uppfattas som tillräckligt tydlig. Att extra anpassningar eller särskilt stöd glöms bort eller försenas i samband med att elever byter skola eller lärare kan medföra att en elev kan komma efter i skolan och kan få svårt att komma i kapp . gymnasieskolan och gymnasiesärskolan är frivilliga kan vidare eleven välja att hoppa av utbildningen om skolarbetet känns övermäktigt, vilket är särskilt allvarligt då en genomförd gymnasieutbildning i det närmaste är en förutsättning för att en person ska kunna etablera sig på arbets- marknaden. Det är också viktigt att de elever som vill kunna gå vidare till eftergymnasiala studier får förutsättningar att göra det. Det är vidare allvarligt med en försenad eller utebliven överlämning till gymnasie- skolan då eleverna där inte får ämnesbetyg utan kursbetyg och då varje kursbetyg räknas vid ansökan till exempelvis universitet och högskola. Regeringen anser således att det är viktigt av likvärdighetsskäl och för att alla elever ska få de bästa möjligheterna att efter skolan etablera sig på arbetsmarknaden eller gå vidare till eftergymnasiala studier att alla elever med behov av en överlämning ska få en sådan redan från början, oavsett vilken skolenhet de tillhör. Regeringen delar således utredningarnas bedömning att det bör införas en reglering i skollagen om att det ska göras en överlämning av uppgifter om eleverna när de övergår från en skolform till en annan. Regeringen anser vidare, i likhet med utredningen vända frånvaro till närvaro, att en överlämning även ska ske när elever övergår från en skolenhet till en annan inom en skolform. Vilka uppgifter som bör överlämnas, vilka skolformer regleringen bör omfatta samt betydelsen av sekretess- och tystnadspliktsregleringen återkommer regeringen till nedan. Mellan vilka skolformer bör överlämning göras? När det gäller frågan mellan vilka skolformer överlämning av informa- tion om eleverna bör göras föreslår att en överläm- ning ska göras när elever övergår från , grundsärskolan eller specialskolan till gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Utredningen vända frånvaro till närvaro föreslår att överlämning även bör göras vid övergångar från sameskolan till och när elever i övrigt byter skolform. Regeringen har i propositionen Skolstart (prop. 2017/18:9) föreslagit att den obligatoriska skolan ska göras tioårig genom att även förskoleklassen ska bli en obligatorisk skolform. Riks- dagen beslutade i enlighet med regeringens för- slag (bet. 2017/18:UbU7, rskr. 2017/18:43). Lagändringarna trädde i kraft och ska tillämpas på utbildning från och med . Då båda utredningarna har föreslagit att de obligatoriska skolformerna ska omfattas av förslaget att det ska införas en uttrycklig reglering i skol- lagen om att det ska göras en överlämning av uppgifter om eleverna när de övergår från en skolform till en annan skolform, och då förskoleklas- sen framöver kommer att ingå i den obligatoriska skolan, anser rege- ringen att förslaget ska omfatta även förskoleklassen. Handikappförbunden (HSO) och anser att en reglering om överlämning av information även bör omfatta övergången från förskolan till skolan. Regeringen instämmer med förbunden om att ett överlämningsarbete behövs även när barn övergår från förskola. Sam- verkan mellan förskolan och förskoleklassen, skolan och fritidshemmet regleras i läroplanen för förskolan (förordningen [SKOLFS 1998:16] om läroplan för förskolan). Där regleras också att det ska finnas samarbets-