prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — Därutöver har regeringen också genom- fört breda satsningar på välfärden, vilket har medfört fler arbetstillfällen i offentligt finansierad verksamhet. 9.2Svensk arbetsmarknad utvecklas starkt Arbetsmarknaden har utvecklats starkt sedan regeringen tillträdde 2014. Sysselsättningen har ökat i god takt till följd av regeringens politik, en växande befolkning och en stärkt global kon- junktur (se diagram 9.1). Fler barn och äldre i befolkningen har inneburit att behovet av väl- färdstjänster har ökat, vilket tillsammans med regeringens satsningar på välfärden har bidragit till att sysselsättningen ökat starkt i offentlig sektor. Även i tjänstesektorn och byggsektorn har sysselsättningen ökat i god takt. Diagram 9.1 Årlig förändring i sysselsättning och arbetskraft (15–) Anm.: Arbetskraften är summan av alla sysselsatta och arbetslösa. Sysselsättningsgraden har ökat stadigt , bland både kvinnor och män, och är nu på den högsta nivån (se diagram 9.2). Även antalet arbetade timmar per person i befolk- ningen har ökat , trots att andelen personer i arbetsför ålder har minskat. har antalet personer i arbetskraften ökat starkt . Det beror delvis på att befolkningen i arbetsför ålder har ökat, men också på att fler i arbetsför ålder vill arbeta, dvs. att arbetskraftsdeltagandet har ökat (se diagram 9.3). Ökningen av arbetskraftsdeltagandet har varit särskilt stark bland kvinnor. ökade arbetskraften med över 100 000 personer. Detta är den största ökningen, både i antal personer och i procent, sedan den kraftiga ökningen av arbets- kraften då arbets- kraftsdeltagandet bland kvinnor steg kraftigt bl.a. till följd av utbyggnaden av den offentligt finan- sierade barnomsorgen. Arbetskraftsdeltagandet är nu på den högsta nivån . Diagram 9.2 Sysselsättningsgrad (15–) Anm.: Sysselsättningsgrad avser sysselsatta som andel av befolkningen för respektive grupp. Statistik baseras på data länkade av . Jämförelser bör göras med viss försiktighet. Källor: och . Diagram 9.3 Arbetskraftsdeltagande (15–) Anm.: Arbetskraftsdeltagande avser arbetskraften som andel av befolkningen för respektive grupp. Statistik baseras på data länkade av . Jämförelser bör göras med viss försiktighet. Källor: och . Ett högt arbetskraftsdeltagande är positivt, eftersom det leder till en högre syssel- sättning och en högre ekonomisk välfärd. På kort sikt innebär det dock att arbetslösheten blir högre, eftersom det tar tid innan ett ökat arbets- utbud leder till en högre arbetskraftsefterfrågan och sysselsättning. Den kraftiga ökningen av arbetskraften har därför dämpat nedgången i arbetslösheten. Sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten minskat, från strax till 6,7 pro- cent 2017 (se diagram 9.4). Arbetslösheten har minskat mer bland kvinnor än bland män. En orsak till detta är att kvinnor i högre utsträckning arbetar i offentlig sektor där arbetskraftsefter- frågan har varit stark . Även långtidsarbetslösheten som andel av arbets- kraften har minskat (se diagram 9.5). En fortsatt stark arbetskraftsefterfrågan och en långsammare ökning av arbetskraften bidrar till att arbets- lösheten bedöms minska till 2018 (se avsnitt 4). Diagram 9.4 Arbetslöshet (15–) Anm.: Arbetslöshet avser arbetslösa som andel av arbetskraften inom respektive P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Diagram 9.5 Långtidsarbetslöshet (15–) Totalt, 6 mån + Kvinnor, 6 mån + Män, 6 mån + Totalt, 12 mån + Kvinnor, 12 mån + Män, 12 mån + Anm.: Långtidsarbetslöshet avser långtidsarbetslösa som andel av arbetskraften för respektive grupp. Statistiken uppdelad på kvinnor och män börjar 2008. uppgifter för variabeln Totalt, 12 mån + är beräknade som ett genomsnitt av kvartalsvärden , då årsvärden saknas. Diagram 9.6 Arbetslöshet (15–), jämförelse med EU28, 2017 Anm.: Årsgenomsnittet för är beräknat som ett genomsnitt av kvartalsvärden , då årsvärden saknas. Den svenska arbetsmarknaden är stark i en internationell jämförelse. Sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet är de högsta i EU. Sysselsättningsgraden i åldersgruppen 20–är dessutom den högsta som någonsin uppmätt i ett EU-land. En förklaring till detta är den höga sysselsättningsgraden bland kvinnor i . har även en lägre arbetslöshet än genomsnittet i EU och långtidsarbetslösheten är en av de lägsta i EU. Men det finns fortfarande flera länder i EU som har en lägre arbetslöshet än (se diagram 9.6). 9.3Fortsatt stora skillnader på arbetsmarknaden Arbetslösheten har minskat och sysselsättningsgraden ökat bland stora grupper på arbetsmarknaden. Det gäller t.ex. unga (15–), inrikes födda i åldrarna 25–samt utomeuropeiskt födda. är arbets- lösheten fortfarande för hög bland de grupper som i genomsnitt har en svagare ställning på arbetsmarknaden. Det handlar främst om indivi- der som saknar gymnasieutbildning, utom- europeiskt födda och personer med en funktions- nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Men även personer , som förlorat P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 sitt arbete löper en högre risk för långtids- arbetslöshet. Dessa grupper utgör en större del av de inskrivna arbetslösa på Arbetsförmedlingen än tidigare och har i genomsnitt ungefär hälften så stor chans att få ett arbete som övriga inskrivna arbetslösa (se diagram 9.7). Många individer ingår i flera av dessa grupper, vilket indikerar att de kan ha en ännu svårare arbetsmarknadssituation. De som saknar gymnasieutbildning eller är födda utanför har dessutom, i större utsträckning än andra, tillfälliga anställningar eller arbetar deltid. Diagram 9.7 Jobbchanser bland inskrivna hos Arbetsförmedlingen fördelade på utsatta grupper och övriga Procent som går till arbete Anm.: Utsatta grupper avser utomeuropeiskt födda, personer som saknar gymnasial utbildning, äldre (55–) samt personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Jobbchans definieras som antalet personer som lämnat arbetslöshet för arbete (inkluderar subventionerade anställningar) som andel av kvarstående inskrivna arbetslösa. Inskrivna arbetslösa avser öppet arbetslösa samt arbetslösa i program med aktivitetsersättning. Egen säsongsrensning och utjämning av månadsdata. Källa: Arbetsförmedlingen. Arbetslösheten minskar bland unga Arbetslösheten bland unga (15–) har minskat tydligt sedan regeringen tillträdde. uppgick arbetslösheten bland unga till , vilket är den lägsta ungdomsarbets- lösheten (se diagram 9.8). Arbets- lösheten har minskat och sysselsättningsgraden har ökat bland såväl kvinnor som män i åldrarna 15–19 och 20–. Arbetslösheten har sjunkit bland både inrikes och utrikes födda unga, även om arbetslösheten bland utrikes födda fortsatt är på en betydligt högre nivå än bland inrikes födda, 2017. Långtidsarbetslösheten (6 månader eller mer) som andel av arbetskraften bland unga har minskat tydligt , från till 2017. Diagram 9.8 Ungdomsarbetslöshet (15–) Arbetslösheten bland unga är generellt sett högre än bland andra åldersgrupper, vilket ofta hänger samman med att de inte ännu inte har hunnit etablera sig på arbetsmarknaden på vägen från skola till arbetsliv. Men arbetslösheten sjunker och sysselsättningsgraden stiger snabbt med åldern. Vid en internationell jämförelse framstår ungdomsarbetslösheten i som hög. Detta är också en viktig orsak till skillnaderna i arbetslöshet mellan och många av de länder inom EU som har lägre arbetslöshet. Landspecifika förhållanden, såsom skillnader i utbildningssystem, kan emellertid förklara mycket av skillnaden i ungdomsarbetslöshet mellan olika länder. Ett exempel är att yrkesutbildningar, som i huvudsakligen är skolförlagda, i många andra länder är arbets- platsförlagda. När utbildningen är arbetsplats- förlagd klassificeras studenterna som sysselsatta, även om de söker arbete, medan arbetssökande studenter i klassificeras som arbetslösa. Drygt hälften av alla arbetslösa unga i är heltidsstuderande som söker arbete. Genomsnittet inom EU är betydligt lägre på strax . Av de heltidsstuderande i som söker arbete betraktar sig i huvudsak som studerande. är en tredjedel av de arbetslösa unga avvaktande, dvs. de har fått ett arbete men inväntar att börja detta . Dessa ungdomar bedöms inte utgöra något betydande arbets- marknadsrelaterat problem. De unga som löper hög risk för att hamna i arbetslöshet eller långtidsarbetslöshet är i synner- het de som saknar gymnasieutbildning. Arbets- lösheten bland unga utan gymnasieutbildning i åldersgruppen 20–var 2017, vilket kan jämföras bland dem som hade gymnasieutbildning. Det är framför allt utrikes födda unga som kommit till efter ordinarie skolstart som har problem med att nå kunskapskraven i skolan. Men även inrikes födda unga med utländsk bakgrund, dvs. unga där båda föräldrarna är utrikes födda, har generellt sett svårare än andra inrikes födda unga att nå de kunskapskrav som krävs för behörighet till gymnasieskolan. Ett kompletterande mått på ungdomars möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden är unga som varken arbetar eller studerar som andel av befolkningen i åldern 15–, s.k. NEET (Neither in Employment, Education nor in Training). En del av dessa ungdomar jobbar eller semestrar utomlands, men det finns också de som riskerar att helt hamna utanför arbetsmarknaden. Bland de unga som varken arbetar eller studerar är utrikes födda, unga utan gymnasieutbildning, unga med ohälsa eller någon funktionsneds- ättning samt unga med en svag socioekonomisk bakgrund överrepresenterade. Andelen unga som varken arbetar eller studerar har emellertid minskat , från 2017, vilket motsvarar bland inrikes födda och bland utrikes födda unga. Andelen unga som varken arbetar eller studerar i är dessutom bland de lägsta i EU. Hög sysselsättningsgrad bland inrikes födda i åldern 25–54 år har sysselsättningsgraden bland inrikes födda (25–) fortsatt att öka, från redan mycket höga nivåer (se diagram 9.9). Arbetslösheten har också minskat, från 3,7 pro- cent 2017. Arbetslösheten var 2017 på en lägre nivå än före finanskrisen. Arbetslösheten har minskat och sysselsättnings- graden har stigit bland både kvinnor och män i åldersgruppen 25–. Även långtidsarbetslös- heten har minskat bland inrikes födda i dessa åldrar, både som andel av arbetskraften och som andel av antalet arbetslösa Arbetslösheten bland inrikes födda (25–) i är låg även ur ett internationellt perspektiv. Inom EU är det enbart som har lägre arbetslöshet än bland inrikes födda. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Diagram 9.9 Sysselsättningsgrad bland inrikes födda (25– Arbetslösheten är hög bland utomeuropeiskt födda Arbetslösheten är i genomsnitt högre och sysselsättningsgraden och arbetskraftsdel- tagandet lägre bland utomeuropeiskt födda än bland personer födda i eller i övriga . Arbetsmarknadsläget bland utom- europeiskt födda har emellertid förbättrats . Både arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden har stigit bland utom- europeiskt födda (25–), vilket främst har drivits av ett ökat arbetskraftsdeltagande och en ökad sysselsättningsgrad bland kvinnor. Skill- naderna mellan könen är dock fortsatt stora (se diagram 9.10). På lång sikt bidrar det ökade arbetskraftsdeltagandet till en ökad syssel- sättning, men på kort sikt leder det i stället till att arbetslösheten är kvar på en hög nivå. var arbetslösheten bland utomeuropeiskt födda i åldern 25–, vilket kan jämföras bland inrikes födda (se diagram 9.11). Skillnaden i arbetslöshet mellan inrikes och utomeuropeiskt födda har dock minskat , efter att tidigare ha ökat . Bland utomeuropeiskt födda minskade arbets- lösheten , jämfört bland inrikes födda. Nyanlända befinner sig, liksom unga, i en fas då de håller på att etablera sig på arbetsmarknaden och precis som för unga försvåras etableringen av att många nyanlända saknar jobbrelaterade nätverk. Andra faktorer som bidrar till arbets- lösheten bland utomeuropeiskt födda är t.ex. svårigheter för arbetsgivare att värdera utländsk P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 utbildning och yrkeskompetens, bristande kun- skaper i svenska språket och diskriminering. Sannolikheten att få ett jobb ökar med vistelse- tiden i landet, men det tar för många utomeuropeiskt födda att etablera sig på arbets- marknaden. Diagram 9.10 Sysselsättningsgrad och arbetskrafts- deltagande bland utomeuropeiskt födda (25–) Diagram 9.11 Arbetslöshet bland utomeuropeiskt födda (25–) I en internationell jämförelse är arbetslösheten bland utomeuropeiskt födda (15–) i relativt hög. Dessutom är sysselsättningsgraden bland utomeuropeiskt födda lägre i jämfört med flera andra EU-länder (se diagram 9.12). Sammansättningen av utomeuropeiskt födda skiljer sig dock betydligt åt mellan länder. Orsaken till att en person har migrerat har betydelse för hur det tar att etablera sig på arbetsmarknaden. Till exempel har den som är flykting ofta en längre väg till att få ett arbete än en arbetskraftsinvandrare. har haft en större flyktinginvandring i relation till sin befolkning än övriga EU-länder. När sysselsättningsgraden för enbart denna grupp i stället jämförs med andra EU-länder som också, av sin utrikes födda befolkning, har en relativt hög andel flyktingar, visar det sig att sysselsättningsgraden i är relativt hög (se diagram 9.13). Diagram 9.12 Sysselsättningsgrad bland utomeuropeiskt födda (15–), jämförelse med EU28, 2016 EU28 Anm.: Åldersgruppen avviker från resten av avsnittet för att vara konsistent med kommissionens rapport of Refugees in the EU (2017). Data saknas för och . Diagram 9.13 Sysselsättningsgrad bland flyktingar (15–), jämförelse med EU, 2014 Anm.: Åldersgruppen avviker från resten av avsnittet då 15–är åldersgruppen i kommissionens rapport of Refugees in the EU (2017). Vissa medlemsstater är exkluderade på grund av att data saknas eller mycket få observationer finns. *EU25 avser EU28 exklusive , och som ej deltog i studien. **Begränsad tillförlitlighet för . Källa: Europeiska kommissionen. Det har tidigare tagit upp till för kommun- mottagna flyktingar innan varit förvärvsarbetande. Etableringen på arbetsmark- naden har dock förbättrats . Bland dem som blev kommunmottagna 2011 var nästan hälften, , förvärvsarbetande (se diagram 9.14). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 har etableringen förbättrats ytterligare. Andra indikationer på att etableringen på arbets- marknaden bland flyktingar, skyddsbehövande och deras anhöriga har förbättrats och för- klaringar till detta beskrivs i fördjupningsrutan Snabbare etablering bland nyanlända. Diagram 9.14 Andel förvärvsarbetande flyktingar (20–) kommunmottagna 2007–2015 efter vistelsetid i Anm.: Kommunmottagna flyktingar avser flyktingar, skyddsbehövande och deras anhöriga. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Snabbare etablering bland nyanlända Arbetsförmedlingen har haft i uppdrag att genom etableringsuppdraget underlätta och påskynda etableringen på arbets- marknaden för nyanlända som har fått uppe- hållstillstånd som flykting, skyddsbehövande samt deras anhöriga. En utvärdering på uppdrag av förra regeringen visade att etablerings- uppdraget inledningsvis hade en liten men positiv effekt men drogs med startproblem (se , Wennemo Lanninger och , Etableringsreformens effekter på de nyanländas integration, Slutrapport 2016:2, 2016). Andelen personer som efter avslutad etableringsplan går vidare till arbete har dock ökat. Mellan 2014–ökade andelen som var i arbete efter avslutad etableringsplan med 6 respektive 7 procent- enheter (se diagram 9.15). Detta som antalet deltagare ökade betydligt till följd av det stora antalet asylsökande 2014 och 2015. Förbätt- ringen gäller både kvinnor och män, men har bland kvinnor varit mindre och skett från en lägre nivå. Diagram 9.15 Andel personer i arbete (20–) efter tid sedan avslutad etableringsplan Procent av personer som lämnat etableringsuppdraget Anm.: Årtalen avser det år då en person lämnade etableringsuppdraget. Källa: Arbetsförmedlingen. Att andelen i arbete bland personer som lämnat etableringsuppdraget har ökat kan delvis förklaras av en stark konjunktur men också av s.k. sam- mansättningseffekter, t.ex. var utbildningsnivån högre bland dem som lämnade uppdraget 2017 än 2014. Omkring hälften av ökningen kvarstår dock när hänsyn tas till dessa faktorer (se diagram 9.16). Det kan vara en indikation dels på att etableringsuppdraget fungerar bättre, dels på att de förändringar som regeringen gjort inom flera politikområden har underlättat nyanländas ar- betsmarknadsetablering. Diagram 9.16 Förändring av andel personer i arbete (20–) efter tid sedan avslutad etableringsplan mån mån mån mån mån mån mån mån mån mån mån Anm.: Konjunktur- och sammansättningseffekter inkluderar även oförklarade förändringar. Kvarstående förändring för gruppen som lämnade 2015 är inte statistiskt säkerställd. Källor: Arbetsförmedlingen och rapporten etablering bland nyanlända som finns tillgänglig på . En ny studie från Arbetsförmedlingen drar lik- nande slutsatser. Den finner att sannolikheten att vara i arbete eller utbildning är högre bland dem som påbörjade etableringsuppdraget 2012–2015 jämfört med dem som påbörjade (se och , Progression i Etablerings- uppdraget?, 2018). Resultatet tolkas som en indi- kation på att Arbetsförmedlingen blivit bättre på att utföra sitt uppdrag. Även andelen kommun- mottagna flyktingar som var förvärvsarbetande efter mottagandet indikerar en förbättring. Andelen 2016 var högre än , inklusive högkonjunkturen 2007 och 2008 (se diagram 9.17). Diagram 9.17 Andel förvärvsarbetande kommunmottagna flyktingar (20–) efter mottagningsår Procent av kommunmottagna flyktingar Anm.: Data finns enbart –2016. Flyktingar avser flyktingar, andra skydds- behövande och deras anhöriga. Svårt att konkurrera på arbetsmarknaden utan gymnasieutbildning Bland dem som saknar en gymnasieutbildning är risken för arbetslöshet högre och sysselsättnings- graden betydligt lägre än bland personer med högre utbildning, oavsett födelseland (se diagram 9.18). Skillnaden är särskilt tydlig bland kvinnor. Kvinnor utan gymnasieutbildning har betydligt lägre sysselsättningsgrad än kvinnor med högre utbildning. De har även betydligt lägre syssel- sättningsgrad jämfört med män som saknar en gymnasieutbildning. Diagram 9.18 Sysselsättningsgrad bland kvinnor och män (25–) fördelad efter utbildningsnivå Kvinnor, förgymn. Män, förgymn. Kvinnor, gymn. Män, gymn. Kvinnor, eftergymn.utb. Män, eftergymn. Arbetslösheten bland dem som saknar en gymnasieutbildning (25–) minskade något . Trots detta är arbetslösheten bland dem som saknar gymnasial utbildning i genom- snitt nästan fyra gånger högre jämfört med dem som har en gymnasieutbildning. Risken för långtidsarbetslöshet är också stor för dessa personer. som långtidsarbetslösheten som andel av arbetskraften har minskat bland dem som har minst gymnasial utbildning har den ökat för dem som saknar en gymnasieutbildning. Långtidsarbetslösheten som andel av arbetskraften bland dem som saknade gymnasieutbildning (25–) uppgick till 2017. Bland dem som hade en gymnasieutbildning var långtidsarbetslösheten som andel av arbetskraften . Avsaknad av gymnasieutbildning medför en ökad risk för arbetslöshet oavsett födelseland. Risken är dock väsentligt större förutom- europeiskt födda (se diagram 9.19). Utom- europeiskt födda utgör dessutom tre fjärdedelar av de arbetslösa som saknar gymnasieutbildning. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Arbetslösheten bland utomeuropeiskt födda utan gymnasieutbildning (25–) har stigit kraftigt och uppgick till , vilket kan jämföras med 5,7 pro- cent bland inrikes födda utan gymnasieutbildning i samma åldersgrupp. Diagram 9.19 Arbetslöshet fördelad efter utbildningsnivå för inrikes och utomeuropeiskt födda (25–) Inrikes födda, förgymnasial utb Inrikes födda, gymnasial utb. Utomeuropeiskt födda, förgymnasial utb. Utomeuropeiskt födda, gymnasial utb. Att personer med en relativt kort utbildning möter svårigheter på arbetsmarknaden beror bl.a. på att de i viss mån konkurrerar om samma jobb som personer med längre utbildning. Efterfrågan på arbetskraft med kort utbildning har också minskat . Avsaknaden av gymnasie- utbildning försvårar därmed inträdet på arbets- marknaden. De som saknar gymnasieutbildning löper dessutom en större risk att bli av med jobbet om deras arbetsgivare behöver dra ned på sin arbetsstyrka. Att färre kvinnor än män med kort utbildning är sysselsatta förklaras delvis av en högre arbets- löshet, men främst av ett betydligt lägre arbets- kraftsdeltagande bland dessa kvinnor. En viktig förklaring till det lägre arbetskraftsdeltagandet är att många av dessa kvinnor står utanför arbets- kraften på grund av sjukdom. Allt fler äldre arbetar har en god arbetsmarknad för äldre (55–), med en internationellt sett hög sysselsättningsgrad och låg arbetslöshet. Syssel- sättningsgraden bland äldre kvinnor och män har ökat (se diagram 9.20). Den minskar dock snabbt med stigande ålder och skillnaderna mellan de yngre, 55–64 år P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 och de något äldre, 65–, är stora. I den först- nämnda åldersgruppen var sysselsatta 2017, medan var sysselsatta i den senare gruppen. Fler män än kvinnor, , fortsätter att arbeta efter . Nära två av tre väljer dock fort- farande att ta ut sin pension vid den tidigare all- männa pensionsåldern , trots att det inte längre finns någon formell pensionsålder och att rätten att fortsätta arbeta har höjts från 65 till . Många äldre väljer också att lämna arbetskraften med avtalspension. För de äldre som har ett arbete är risken att drabbas av arbetslöshet låg. Men av dem som faktiskt drabbas av arbetslöshet är det jämförelsevis många som blir långtidsarbetslösa. Det kan medföra att det finns en risk att dessa personer väljer att lämna arbetskraften. Diagram 9.20 Sysselsättningsgrad fördelad efter ålder Svår situation på arbetsmarknaden för personer med nedsatt arbetsförmåga Personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har generellt betydligt lägre sysselsättningsgrad och arbets- kraftsdeltagande samt högre arbetslöshet än resten av befolkningen. har det inte skett några signifikanta förändringar i ut- vecklingen för denna grupp. var syssel- sättningsgraden för denna grupp , jämfört för den övriga befolk- ningen, medan arbetslösheten var , jämfört för den övriga befolk- ningen (16–). 9.4Obalanser på arbetsmarknaden riskerar att dämpa sysselsättningstillväxten Det starka konjunkturläget innebär att efter- frågan på arbetskraft väntas vara fortsatt hög. Det finns tecken på obalanser på arbets- marknaden som riskerar att dämpa sysselsätt- ningstillväxten och minskningen av arbetslös- heten framöver. har i princip hela sysselsättnings- ökningen skett inom yrken som kräver efter- gymnasial utbildning (se diagram 9.21). Den snabbt stigande sysselsättningen har medfört att bristen på arbetskraft med efter- gymnasial utbildning har ökat till höga nivåer i stora delar av näringslivet och offentlig sektor. Bristen på arbetskraft är även stor inom yrken som kräver utbildning från gymnasieskolans yrkesprogram. Inom yrken utan utbildningskrav är konkurrensen om jobben däremot hård. Diagram 9.21 Förändring i antalet sysselsatta efter yrkets utbildningskrav Anm.: För tidsperioderna 2006–2014 används SSYK96. –2017 används SSYK12. Omklassificering av yrken mellan utbildningskategorier har skett, vilket innebär att jämförelser bör göras med försiktighet. Med SSYK12 klassificeras färre yrken som eftergymnasiala och fler som gymnasiala och förgymnasiala än med SSYK96. Yrkesmilitärer är exkluderade. som arbetslösheten är hög i vissa grupper, i synnerhet bland utomeuropeiskt födda och personer med kort utbildning, är bristen på arbetskraft stor i många sektorer. Rekryterings- problemen är särskilt stora inom offentlig sektor. Primärkommunernas sysselsättningstillväxt ver- kar dock inte ha dämpats av bristen på personal. En stor andel av primärkommunerna uppger att de har löst sina rekryteringsproblem genom att anställa personer med annan kompetens. Inom landstingssektorn finns det däremot tecken på att bristen har dämpat sysselsättningsökningen. Efterfrågan på personal med utbildning inom skola, vård och omsorg bedöms öka ytterligare .