prop · H503145 · 2018-03-20 00:00:00 — De sekretessbestämmelser som avses i 1–7 §§ ska, med undantag från vad som anges i 7 kap. 3 §, inte tillämpas på en uppgift när det finns en annan primär sekretess- bestämmelse än 21 kap. 1, 3, 3 a, 5 och 7 §§ till skydd för samma intresse som är tillämplig på uppgiften hos den mottagande myndigheten. Sekretess gäller i mål eller ärende vid domstol eller annan myndighet där en part har skyddad folkbok- föring enligt 16 § folkbokförings- lagen (1991:481) för uppgift som lämnar upplysning om var den parten bor stadigvarande eller tillfälligt, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men. Detsamma gäller om uppgiften tillsammans med annan uppgift i målet eller ärendet bidrar till sådan upplysning. Sekretessen gäller inte för uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt. För uppgift i en allmän handling Sekretessen enligt 3 § första stycket och 3 a § första stycket hindrar inte att uppgift om en enskild lämnas mellan Polis- myndigheten och Säkerhets- polisen, om den mottagande myndigheten behöver uppgiften i sin brottsbekämpande verksamhet. gäller sekretessen i högst sjuttio Sekretessen enligt 3 § första stycket hindrar inte att uppgift om 3 a § första en enskild lämnas till förvaltaren i hindrar inte att uppgift om en den enskildes konkurs. enskild lämnas till förvaltaren i den enskildes konkurs. Om en myndighet med stöd av första stycket lämnar uppgift till en konkursförvaltare, får myndigheten vid utlämnandet göra ett förbehåll som inskränker konkursförvaltarens rätt att lämna uppgiften vidare eller utnyttja den. Ett sådant förbehåll får inte innebära ett förbud att utnyttja uppgiften om den behövs för att förvaltaren ska kunna fullgöra sina skyldigheter med anledning av konkursen. 4 a §1 Sekretessen enligt 3 § första stycket hindrar inte att uppgift om en enskild lämnas mellan och Säker- hetspolisen, om den mottagande myndigheten behöver uppgiften i sin brottsbekämpande verksamhet. Den tystnadsplikt som följer av 1, 3 och 5 §§ och den tystnadsplikt som följer av ett förbehåll som gjorts med stöd av 4 § andra stycket inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrande- frihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. Den tystnadsplikt som följer av 1, 3, 3 a och 5 §§ och den tystnadsplikt som följer av ett förbehåll som gjorts med stöd av 4 § andra stycket inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihets- förordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. gäller i ärende om 1Senaste lydelse 2014:633. 2Senaste lydelse 2014:304. föringslagen (1991:481) och i (1991:481) Prop. ärende enligt lagen (1991:483) om och i ärende enligt lagen fingerade personuppgifter för upp- (1991:483) om fingerade person- gift om en enskilds personliga uppgifter för uppgift om en förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den om det inte står klart att uppgiften enskilde eller någon närstående till kan röjas utan att den enskilde denne lider men. eller någon närstående till denne För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Får en domstol i sin rättskipande eller rättsvårdande verksamhet från en domstol eller en annan myndighet en sekretessreglerad uppgift, blir sekretessbestämmelsen, om inte annat följer av 3 §, tillämplig på uppgiften även hos den mottagande domstolen. avses i första stycket ska, med avses i första stycket ska, med 7 kap. 3 §, inte tillämpas om det 7 kap. 3 §, inte tillämpas om det finns en annan primär sekretess- finns en annan primär sekretess- bestämmelse än 21 kap. 1, 3, 5 och bestämmelse än 21 kap. 1, 3, 3 a, 5 7 §§ till skydd för samma intresse och 7 §§ till skydd för samma som är tillämplig på uppgiften hos intresse som är tillämplig på uppgiften hos domstolen. Får en domstol eller en annan Får en domstol eller en annan myndighet del av ett avgörande myndighet del av ett avgörande som innefattar ett beslut enligt 8 § som innefattar ett beslut enligt 8 § andra stycket, blir den sekretess- andra stycket, blir den sekretess- tillämplig på uppgiften även hos tillämplig på uppgiften även hos Detta gäller dock inte om en annan Detta gäller dock inte om en annan 21 kap. 1, 3, 5 och 7 §§ till skydd 21 kap. 1, 3, 3 a, 5 och 7 §§ till för samma intresse ändå är skydd för samma intresse ändå är tillämplig på uppgiften hos den tillämplig på uppgiften hos den 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 22 kap. 2 § i den äldre lydelsen gäller fortfarande i ärenden om kvarskrivning enligt folkbokföringslagen (1991:481). 3 Senaste lydelse 2016:501. 2017/18:145 3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för uppgifter i sådana ärenden och i sådan verksamhet där handlingarna omhändertagits för arkivering före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i skollagen Härigenom föreskrivs att 29 kap. 6 § skollagen (2010:800) ska ha Med en persons hemkommun avses i denna lag den kommun som personen är folkbokförd i. För den som är bosatt i landet För den som är bosatt i landet utan att vara folkbokförd här avses utan att vara folkbokförd här avses med hemkommun den kommun med hemkommun den kommun som han eller hon stadigvarande som han eller hon stadigvarande vistas i eller, om han eller hon vistas i eller, om han eller hon saknar stadigvarande vistelseort, den kommun som han eller hon för den kommun som han eller hon för tillfället uppehåller sig i. Det- tillfället uppehåller sig i. Det- samma gäller den som är samma gäller den som har kvarskriven i en kommun enligt skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481). (1991:481). Med hemlandsting avses det landsting som hemkommunen hör till. Denna lag träder i kraft . 2017/18:145 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (2013:514) om landstingens och kommunernas kostnadsansvar för viss vård i utlandet Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2013:514) om landstingens och kommunernas kostnadsansvar för viss vård i utlandet ska ha följande Ett landsting har, om inget annat sägs i denna lag, kostnadsansvar för ersättningar som har bestämts enligt 1.7, 8 eller 9 § lagen (2013:513) om ersättning för kostnader till följd av vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller 2.Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen. Första stycket gäller endast ersättningar som har betalats ut till ersättningar som har betalats ut till en patient som vid tiden för den en patient som vid tiden för den vård ersättningen avser var 1. bosatt inom , eller stadigvarande vistades i lands- Denna lag träder i kraft . 2.11Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ska ha följande lydelse. ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt den som är bosatt inom . Detsamma gäller i fråga om den som är kvarskriven enligt 16 § folk- bokföringslagen (1991:481) och som stadigvarande vistas inom . Även i övrigt ska verka för en god hälsa hos befolkningen. ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt den som är bosatt inom . Detsamma gäller i fråga om den som har skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och som stadigvarande vistas inom . Även i övrigt ska verka för en god hälsa hos befolkningen. Denna lag träder i kraft . 2017/18:145 3 Ärendet och dess beredning Ökat skydd för hotade och förföljda personer Som svar på ett tillkännagivande från (bet. 2013/14:SkU34, rskr. 2013/14:251) gav den dåvarande regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder som ger ett förstärkt skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter. I uppdraget ingick bl.a. att lämna förslag på hur personer som lever under hot eller förföljelse eller som i övrigt har behov av skydd kan få ett starkare skydd för sina personuppgifter i folkbokföringsdatabasen, hur det kan skapas en mer sammanhållen ordning för hot- och riskbedömningar och för olika skyddsåtgärder samt hur reglerna om fingerade personuppgifter kan förändras så att skyddsåtgärden kan medges i något större omfattning (dir. 2014:98). Utredningen, som antog namnet , överlämnade betänkandet Ökad trygghet för hotade och förföljda personer (SOU 2015:69). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En för- teckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr Fi2015/03601/S3). Några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av välfärdsstatens förmåga att stå emot organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet (dir. 2015:96). Utredningen, som antog namnet Utredningen om organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden, överlämnade betänkandet Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra (SOU 2017:37). En sammanfattning av relevanta delar av betänkandet finns i bilaga 4. Relevanta delar av betänkandets lagförslag finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissyttrandena finns tillgängliga hos (dnr Ju2017/04129/). I denna proposition behandlar regeringen utredningens förslag såvitt avser utökade möjligheter för avregistrering från folkbokföringen, möjlighet att göra hembesök och införandet av straffbestämmelser. Övriga delar av betänkandet är föremål för fortsatt beredning inom . Under beredningen av betänkandet har det bedömts nödvändigt att närmare reglera förfarandet kring hembesök. Synpunkter på ett utkast till lagförslag har i denna del inhämtats från . Utkastet och synpunkter finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr Fi2018/00180/S3). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. i bilaga 8. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.4 och i författnings- I förhållande till lagrådsremissen har också vissa redaktionella och språkliga ändringar gjorts. 4Ökat skydd för hotade och förföljda personer 4.1.1Huvuddragen i gällande reglering och behovet av ett förstärkt skydd Uppgifter om enskilda personers namn, personnummer, adress, civilstånd och andra familjeförhållanden används hos ett stort antal myndigheter som ett underlag i myndigheternas verksamhet. Den grundläggande insamlingen och registreringen av de personuppgifter som används i samhället sker till stor del inom folkbokföringen hos och överförs sedan till samhället i övrigt på olika sätt. Uppgifter från folkbokföringen sprids elektroniskt genom Navet (system för spridning av folkbokföringsuppgifter) till främst myndigheter och genom Statens personadressregister (SPAR) till övriga delar av samhället. Uppgifter om personer lämnas också mellan andra myndigheter, mellan privata organisationer samt mellan myndigheter och privata organisationer. Uppgifterna som registreras i folkbokföringen anses normalt sett vara harmlösa och är därför som huvudregel offentliga. I vissa fall kan det dock orsaka stora besvär för en person att uppgifter om denne sprids. Personer som är utsatta för hot och förföljelse kan vara i behov av att skydda sina personuppgifter och det är i sådana situationer viktigt att det finns effektiva åtgärder att vidta för att göra det möjligt. Skyddade personuppgifter är ett samlingsbegrepp inom folk- bokföringen för de olika skyddsåtgärderna sekretessmarkering, kvarskrivning och fingerade personuppgifter. Därutöver finns även bestämmelser om sekretess som kan komma att bli aktuella för hotade och förföljda personer. Nedan följer en övergripande redogörelse för nämnda skyddsåtgärder och viss övrig reglering av sekretess för hotade och förföljda personer samt i förekommande fall de huvudsakliga brister som är förknippade med dessa. Den s.k. folkbokföringssekretessen regleras i 22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Av bestämmelsen följer bl.a. att sekretess 2017/18:145 gäller för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande registrering av befolkningen och, i den utsträckning regeringen meddelar föreskrifter om det, i annan verksamhet som avser registrering av en betydande del av befolkningen. Folkbokföringsuppgifter har en stor spridning till betydande delar av samhället vilket har bidragit till att uppgifterna kan ha en stor betydelse för den enskildes möjlighet att kunna utöva sina rättigheter. Detta är delvis möjligt genom att folkbokföringssekretessen är försedd med ett rakt kvalificerat skaderekvisit vilket innebär att det gäller en stark presumtion för att uppgifterna är offentliga. Av förarbetena till den numera upphävda sekretesslagen (1980:100) framgår att huvudregeln är att uppgifter om namn, adress, personnummer, civilstånd och nationalitet ska vara offentliga (prop. 1979/80:2 Del A Förslag till sekretesslag m.m. s. 210). I vissa undantagsfall kan det dock vara påkallat att hindra att uppgift som regelmässigt antecknas inom folkbokföringen lämnas ut. har då möjlighet att föra in en s.k. sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen. Markeringen anger att särskild försiktighet bör iakttas vid bedömningen av om uppgifter om personen bör lämnas ut, eftersom uppgifter kan omfattas av sekretess. Det kan finnas särskild anledning att vägra utlämnande i fall då enstaka uppgift av harmlöst slag begärs utlämnad, såsom exempelvis då en adress har sekretessmarkerats på grund av befarad personförföljelse (prop. 1979/80:2 Del A s. 211). Mer om sekretessmarkering följer i nästa avsnitt. Folkbokföringssekretessen avser i första hand den egentliga folkbokföringen som regleras i folkbokföringslagen (1991:481). Sekretessen inom denna bör dock inte kunna kringgås genom att uppgifterna får en vidsträcktare offentlighet i andra register som omfattar befolkningen. Sekretessen gäller därför också annan liknande registrering av befolkningen vilken exempelvis görs i SPAR som är ett offentligt register som baseras på uppgifter från den egentliga folkbokföringen (prop. 1979/80:2 Del A s. 211). Regeringen har även förordnat att sekretess gäller för vissa andra register som avser en betydande del av befolkningen. omfattas ett antal register som t.ex. fastighetsregistret (22 kap. 1 § första stycket 1 offentlighets- och sekretesslagen och 6 § offentlighets- och sekretessförordningen [2009:641]). Tanken bakom regleringen där uppgifter om en persons adress och liknande kan hållas hemlig i vissa register men inte i andra torde varit att ett sådant sekretesskydd bör ges bara i undantagsfall och för de register där det i praktiken ligger närmast till hands att försöka få reda på en sådan uppgift. Ju större del av befolkningen i hela landet eller en del av detta registreringen avser, desto mera närliggande är det att söka uppgiften där. Det skulle förefalla inkonsekvent att de myndigheters register som omfattar uppgifter om så stora grupper av befolkningen inte omfattades av samma sekretess som uppgifter i befolkningsregistren (prop. 1987/88:41 Om sekretesskyddet för vissa myndighetsregister m.m. s. 11). Sekretessmarkering är den minst ingripande formen av skyddade personuppgifter. En enskild som anser att dennes personuppgifter bör omfattas av sekretess kan ansöka om att ska införa en s.k. sekretessmarkering för dessa uppgifter i folkbokföringen. Det finns ingen skyldighet att göra en sekretessmarkering och markeringen innebär inte något bindande avgörande av sekretessfrågan utan tjänar endast som en påminnelse om behovet av en noggrann sekretessprövning om handlingen begärs ut (JO 1993/94 s. 509). Förfarandet med sekretessmarkering inom folkbokföringen är inte närmare lagreglerat utan grundar sig i stället på grundläggande bestämmelser om sekretessmarkering. Av 2 kap. 16 § tryckfrihets- förordningen framgår att en anteckning om hinder mot att lämna ut en allmän handling bara får göras på en handling som omfattas av en sekretessbestämmelse. Tillämplig sekretessbestämmelse ska också anges i anteckningen. Kompletterande bestämmelser finns i 5 kap 5 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen som anger att om det kan antas att en uppgift i en allmän handling inte får lämnas ut på grund av en bestämmelse om sekretess, får myndigheten markera detta genom att en särskild anteckning (sekretessmarkering) görs på handlingen eller, om handlingen är elektronisk, införs i handlingen eller i det datasystem där den elektroniska handlingen hanteras. Anteckningen ska ange tillämplig sekretessbestämmelse, datum då anteckningen gjordes, och den myndighet som har gjort anteckningen. Den generella regleringen om sekretessmarkering gäller för alla myndigheter och syftar till att påminna om behovet av en noggrann sekretessprövning om någon begär ut uppgifterna. Förfarandet med sekretessmarkering inom folkbokföringen är även allmänt accepterat i tillämpningen (jfr JO 1987/88 s. 195 och 1990/91 s. 387). En sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen är en indikation på att folkbokföringssekretess kan gälla för uppgifterna. Förfarandet med sekretessmarkeringar har bl.a. behandlats i prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer m.m. Den dåvarande regeringen konstaterade där att de skäl som ligger till grund för införandet av en sekretessmarkering normalt ska vara tillräckliga för att vägra ett utlämnande av uppgifterna med stöd av folkbokföringssekretessen när uppgifterna begärs ut. Av detta följer att det bör vara fråga om ett konkret hot. Det räcker alltså inte att en person känner fruktan och anser sig vara förföljd. Det måste också objektivt föreligga en risk för förföljelse. Ett blankt påstående om förföljelse från den som begär markeringen torde knappast godtas. Om det inte finns någon dom som stöder ett påstående om förföljelse kan annan utredning förebringas, t.ex. en utredning eller utlåtande från polis- eller socialmyndigheter som styrker den enskildes uppgifter. Ett annat exempel är handlingar eller upplysningar från sjukvården. Uppgifter från myndigheter som bekräftar påståenden om förföljelse torde allmänt tillmätas stor betydelse. Detsamma kan gälla intyg m.m. från olika slag av ideell verksamhet som syftar till att ge hjälp åt personer som utsatts för brott eller andra särskilt utsatta (s. 35). Sekretessmarkering har använts inom folkbokföringen och för hotade och förföljda personer har det inom utvecklats en särskild ordning för sekretessmarkering (mer om detta under avsnitt 4.4.1). Syftet med rutiner är att förhindra att en hotande eller förföljande person med hjälp av personuppgifter lokaliserar en person och utsätter denne för brott, förföljelse eller trakasserier. Folkbokföringssekretessen hindrar dock inte att en adressuppgift sprids till ett stort antal myndigheter. Skyddet består i att aviserar den registrerade sekretessmarkeringen tillsammans med personuppgifterna till alla myndigheter som får grundläggande personuppgifter från folkbokföringsverksamhet. Sekretess- markeringen innebär att uppgifterna inte kan lämnas ut utan en noggrann sekretessprövning. Den mottagande myndigheten har dock att självständigt avgöra om sekretess föreligger för uppgifterna. Kvarskrivning är ett skydd för personuppgifter som till skillnad från sekretessmarkering utgör ett formaliserat skyddsinstitut. Konsekvenserna av kvarskrivning är även mer ingripande, om än inte lika ingripande som fingerade personuppgifter. Det är som beslutar om kvarskrivning som i praktiken innebär att adressen tas bort ur folkbokföringsdatabasen vid flyttning och personen registreras som ”på kommunen skriven”. Den riktiga bostadsadressen förvaras i ett manuellt register som endast särskilda handläggare vid har tillgång till. I folkbokföringsdatabasen registreras en särskild postadress som går till . vidaresänder därefter posten till personens bostadsadress. Den adress som aviseras till andra myndigheter är därmed endast en neutral boxadress. Kvarskrivning kan ske endast efter ansökan från den enskilde. För barn får ansökan göras av endast en vårdnadshavare, om syftet med ansökan är att skydda mot den andre vårdnadshavaren (16 § första stycket och 30 § andra stycket folkbokföringslagen). En person som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt, får vid flyttning medges att vara folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten (kvarskrivning). För kvarskrivning krävs att den enskildes behov av skydd inte kan tillgodoses genom kontaktförbud eller på annat sätt. Kvarskrivning får även avse den utsatte personens medflyttande familj. Åtgärden kan endast ges till folkbokförda personer och får medges för högst i taget. När det inte längre finns skäl för kvarskrivning ska den upphöra (16 och 17 §§ folkbokföringslagen). Om skyddsperioden närmar sig sitt slut måste personen ansöka om förnyad kvarskrivning om det fortfarande finns behov av skyddet. Det kan vara en påfrestning för den enskilde som på nytt måste visa att det finns ett skyddsbehov. Om det inte har inträffat något hot eller våld är det svårt att veta om åtgärden har fungerat eller om hotet har upphört. bedömning av den hotsituation som en enskild åberopar kan vara av värde för . bör därför genomgående hämta in yttrande innan kvarskrivning beslutas (prop. 1997/98:9 s. socialnämnderna är ofta av betydelse. socialnämnden ska därför på begäran lämna biträde vid utredning av frågor om kvarskrivning, liksom sekretessmarkering, i folkbokföringen (17 a § folkbokföringslagen). beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Om ett barn står under vårdnad av två vårdnadshavare, får ett beslut om barnets folkbokföring även överklagas av en av dem ensam (38, 40 och 41 §§ folkbokföringslagen). I ärende om kvarskrivning gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Sekretessen överförs även till andra myndigheter (22 kap. 2 och 3 §§ offentlighets- och sekretesslagen). Fingerade personuppgifter är den starkaste och mest ingripande formen av skyddade personuppgifter och regleras i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. En person som har fingerade personuppgifter använder, och är i folkbokföringen registrerad under, en fingerad identitet i stället för den verkliga identiteten. Det medför dock inte någon rättslig förändring av personens namn eller andra förhållanden. Kopplingen mellan den verkliga och den fingerade identiteten är normalt sett sekretessbelagd. Det är detta som ger ett skydd för en person som använder fingerade personuppgifter, men innebär det också problem för andra som har ett legitimt intresse av att komma i kontakt med personen. prövar ansökan om fingerade personuppgifter. En folkbokförd person som riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet kan få medgivande att använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga (fingerade personuppgifter). Ansökan om medgivande görs av den som vill använda fingerade personuppgifter. En person som ansöker om eller har fått medgivande att använda fingerade personuppgifter för egen del, får ansöka om medgivande även för ett barn som personen är vårdnadshavare för och varaktigt bor tillsammans med, om syftet är att ge skydd mot den andre vårdnadshavaren. Ett medgivande att använda fingerade personuppgifter får även ges åt en familjemedlem om personerna varaktigt bor tillsammans. Ett medgivande får begränsas till , men kan också ges tills vidare (1, 2 och 4 §§ lagen om fingerade personuppgifter).