prop · H503118 · 2018-03-14 00:00:00 — presenterade kommissionen ett meddelande om skapandet av en europeisk dataekonomi (se faktapromemoria 2016/17:FPM68). Kommissionen konstaterar att dataekonomin kommer kräva gemensamma ramar som möjliggör att data kan användas genom hela värdekedjan i vetenskaps-, samhälls- och näringssyfte. Meddelandet tar upp olika delfrågor som väntas bli av allt större betydelse i takt med att ekonomin digitaliseras: fria dataflöden, tillgång till och överföring av data, skade- ståndsansvar samt portabilitet, interoperabilitet och standarder. 35.7Fritt flöde av icke-persondata i EU presenterade kommissionen ett förslag till förordning för att främja det fria dataflödet inom EU (se faktapromemoria 2017/18:FPM6). Förslaget ska främja det fria dataflödet och minska hindren för en konkurrenskraftig datadriven europeisk ekonomi, framför allt genom att omotiverade eller oproportionerliga lokaliseringskrav inom unionen tas bort. Ett enhetligt förhållningssätt till datarörlighet och lokaliseringskrav inom unionen ska leda till bättre förutsättningar för det fria flödet av data och till ökad förutsägbarhet på området. Inför riktlinjedebatt på informerades trafikutskottet och samråd med ägde rum . Överläggning med näringsutskottet ägde rum . gavs mandat till ordförandeskapet att inleda trilogförhandlingar med . presenterade kommissionen ett åtgärdspaket i syfte att förstärka efterlevnaden och funktionen av den inre marknaden. En del av detta paket är ett förslag till en förordning för att skapa en samlad digital portal (se faktapromemoria 2016/17:FPM91). Förslagets syften är att medborgare och företag inom EU som reser, gör affärer, studerar, arbetar eller uppehåller sig i en annan medlemsstat genom portalen ska få tillgång till: högkvalitativ och korrekt webbaserad information, möjlighet att använda elektroniska förfaranden, via internet få tillgång till hjälpfunktioner och problemlösningstjänster samt möjlighet till återkoppling. antog och rådet ett nytt direktiv om aktieägares rättigheter (2017/828/EU). Reglerna berör börsnoterade aktiebolag och deras ledande befattningshavare samt aktieägare, institutionella investerare, kapitalförvaltare, intermediärer och röstningsrådgivare. 2017/18:118 Direktivet ska vara genomfört av medlemsstaterna . Samråd med ägde rum . Jämnare könsfördelning i börsnoterade bolagsstyrelser Kommissionen lämnade ett förslag till direktiv om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i börsnoterade bolag (se faktapromemoria 2012/13:FPM33). Ett andra försök att nå en allmän inriktning vid misslyckades. Europa- parlamentet har haft omröstning och antagit ett förslag som i huvudsak överensstämmer med kommissionens. anser, i enlighet med den ståndpunkt som majoritet intagit, att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. EU:s program för finansiell information och revision 2014– 2020 lämnade kommissionen ett förslag om att förlänga finansieringen av den europeiska rådgivande gruppen för finansiell rapportering (Efrag) inom ramen för EU:s program för finansiell information och revision 2014–2020. Samråd med ägde rum . 36 Fri rörlighet för varor EU är en tullunion med fri rörlighet för varor på den inre marknaden. Den fria rörligheten för varor är en av EU:s grundpelare. Ett gemensamt, väl utbyggt och väl fungerande regelverk för varuhandeln är en förutsättning för detta. Förordning om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen lade kommissionen fram ett förslag till förordning om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen och om upphävande av förordning (EG) nr 1889/2005 (se faktapromemoria 2016/17:FPM59). Avsikten med förslaget är att få regleringen i linje med internationella normer och bästa praxis i kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Regeringen är generellt positiv till kommissionens förslag om en ny förordning om kontroller av kontanta Överläggning med skatteutskottet ägde rum . ståndpunkt se skatteutskottets protokoll från . Rådsslutsatser om tullunionens utveckling och Kommissionen fattade beslut om ett meddelande om utvecklingen av EU:s tullunion och dess styrning (se faktapromemoria 2016/17:FPM61). Rådet har under det maltesiska ordförandeskapet förhandlat rådsslutsatser som är ett svar på meddelandet. Regeringen välkomnade rådsslutsatserna och att genomförandet av unionstullkodexen lyftes fram som högprioriterat och att en it-strategi skulle tas fram. Ekofin- rådet antog slutsatserna . Överläggning med skatteutskottet ägde rum . 36.3Rådsslutsatser om finansiering av it-stöd, infrastruktur och kontrollutrustning på tullområdet Frågor om finansiering av it-utveckling, utrustning för tullkontroller och infrastruktur för tulländamål har diskuterats . Rådet har därför under det maltesiska ordförandeskapet förhandlat rådsslutsatser om finansiering av it-stöd, infrastruktur och kontrollutrustning på tullområdet. I slutsatserna uppmanas kommissionen och medlemsstaterna bl.a. att arbeta tillsammans för att utvärdera befintliga instrument för EU- finansiering av tullverksamhet, it-infrastruktur för tulländamål och möjligheterna att dela eller minska kostnader, bl.a. genom att dela resurser. Regeringen verkade för att slutsatserna inte skulle innehålla skrivningar som kunde anses föregripa förhandlingarna om nästa flerårsbudget eller andra skrivningar som kan ses som kostnadsdrivande samt att ansvarsfördelningen mellan EU och medlemsstaterna skulle respekteras. Överläggning med skatteutskottet ägde rum . 36.4Rådsslutsatser om den framtida it-utvecklingen på tullområdet Det estniska ordförandeskapet har drivit frågan om hur framtidens it- system på tullområdet ska utvecklas och förvaltas. Detta resulterade i slutsatser om den framtida it-utvecklingen på tullområdet. Frågan diskuterades vid det informella den 15–. Regeringen välkomnade slutsatserna och ambitionen att finna moderna och kostnadseffektiva it-lösningar för framtiden. Överläggning med skatteutskottet ägde rum . 2017/18:118 36.5 presenterade kommissionen ett förslag till en förordning om import av kulturföremål (se faktapromemoria 2016/17:FPM122). Förslaget syftar till att förhindra import till EU av kulturföremål som exporterats olagligt från ett tredjeland för att därigenom minska den olagliga handeln, bekämpa finansieringen av terrorism och skydda kulturarvet, i synnerhet arkeologiska föremål i ursprungsländer som påverkas av väpnad konflikt. För dessa ändamål föreslås ett system med importlicens och importörsförklaring vid import av i förordningen angivna kulturföremål. Vidare föreslås att tullmyndigheterna ska få kontrollbefogenheter. Kommissionens förslag förhandlas på rådsarbets- gruppsnivå. Immateriella rättigheter – bl.a. upphovsrätt, patent, varumärken och mönster – representerar betydande värden och har en nyckelfunktion i den globala ekonomin. Utvecklingen och förbättringen av systemen genom förhandlingar i EU – men även globalt – är av centralt intresse för en kunskapsintensiv ekonomi som den svenska. Arbetet på immaterialrättsområdet syftar till främjande av innovation och skapande och därmed till målet att främja tillväxt och sysselsättning. /13 antogs EU:s patentförordningar i ett fördjupat samarbete. Då undertecknade även flertalet EU-medlemsstater ett domstolsavtal. Rättsakterna grundlägger ett enhetligt patentskydd och en enhetlig patentdomstol i . Med reformen blir det enklare, billigare och rättssäkrare för innovativa teknikföretag att skydda investeringar i EU. Reformen främjar innovation (inkl. grön teknikutveckling), tillväxt och jobbskapande. Sedan rättsakterna kom till har patentskyddet och domstolen förberetts gemensamt av medlemsstaterna i två kommittéer, där är ordförande i domstolsdelen. Det arbetet är klart. På nationell nivå har omfattande lagändringar antagits och domstolsbyggnader inrättats. Även användarna är förberedda på ett ikraftträdande. För att systemet ska träda i kraft måste 13 medlemsstater inklusive , och ratificera avtalet. har 15 länder gjort det, däribland . I , och en handfull andra är förberedelserna för avtalsratificering långt gångna. Patentreformens igångsättande var ett tema under årets samtliga konkurrenskraftsråd, där och andra proaktiva delegationer uppmuntrade utestående länder som kan ansluta sig att göra det. Europeiska användare har gång på gång manat på för ett igångsättande. Förordning om vissa online-sändningar av TV- Skr. har förslaget till en förordning om fastställande av bestämmelser för utövandet av upphovsrätt och närstående rättigheter tillämpliga på vissa av programföretagens online-sändningar och vidaresändningar av TV- och radioprogram förhandlats i rådet (se faktapromemoria 2016/17:FPM12). informerades om förhandlingarna och överläggning med utskottet hölls . Därefter hölls ett informationstillfälle med utskottet . Förhandlingarna kommer att fortsätta . 37.3Direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden har förslaget till ett direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden förhandlats i rådet (se faktapromemoria 2016/17:FPM11). informerades om förhandlingarna och överläggning med utskottet hölls . Därefter hölls ett informations- tillfälle med utskottet . Förhandlingarna kommer att fortsätta . 37.4Genomförande av Marrakechfördraget i EU- rätten beslutade rådet att anta ett direktiv och en förordning som ska genomföra det s.k. Marrakechfördraget i (se faktapromemoria 2016/17:FPM13). informerades om direktivet och förordningen . Samråd med ägde rum inför rådsmötet . beslutade rådet att inhämta godkännande över ett förslag till beslut om EU:s tillträde till Marrakech- fördraget. Samråd med ägde rum . EU har tidigare undertecknat fördraget och det som kvarstod var att EU skulle besluta om att tillträda fördraget (se tidigare faktapromemorior 2013/14:FPM51 och 2014/15:FPM12). EU:s näringspolitik syftar till att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft, så att industrin kan fortsätta att fungera som en drivkraft för hållbar tillväxt och sysselsättning i . 2017/18:118 38.1 Bättre lagstiftning inom EU Kommissionen presenterade ett meddelade KOM (2017) 651 som redogjorde för det pågående arbetet med bättre lagstiftning i EU. Arbetet fokuserar kring konsekvensutredningar, förhandsutvärderingar samt involvering av intressenter. Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och därigenom säkerställa en väl fungerande inre marknad (se faktapromemoria 2016/17:FPM84). Förslaget syftar till att säkerställa att de nationella konkurrensmyndigheterna har nödvändiga tillsyns- och bötesbefogenheter och garantier om oberoende för att effektivt kunna tillämpa förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete och förbudet mot missbruk av dominerande ställning. lade kommissionen fram ett förslag till en europeisk försvarsfond (EDF) där ett europeiskt försvarsindustriprogram (EDIDP) föreslogs ingå (se faktapromemoria 2016/17:FPM113). Förslaget gäller en förordning för ett program omfattande totalt från EU-budgeten. Inriktningen är ett program om . Programmet ska stärka industrins konkurrenskraft genom att ge stöd till studier och utveckling av teknik och system. Programmet kan även ge stöd till provning och certifiering av system. Rådet för allmänna frågor antog en allmän inriktning som kommer att vara utgångspunkten för trilogförhandlingar med . 38.4 Meddelande om förnyad strategi för EU:s industripolitik presenterade kommissionen meddelandet ”Investera i en smart, innovativ och hållbar industri – en förnyad industripolitisk strategi för EU” (se faktapromemoria 2017/18:FPM7). att vid sitt möte bad kommissionen att överväga nya åtgärder för att stärka och modernisera den inre marknadens industriella bas. önskemålet i rådsslutsatser , där kommissionen ombads att presentera en strategi och handlingsplan för en ny Meddelandet är framför allt en inventering av pågående och planerade insatser som kommissionen vidtagit inom ramen för sina tio politiska Utöver förslag på några nya dialogforum innehåller Skr. 2017/18:118 meddelandet inga konkreta åtgärder eller lagstiftningsförslag som inte antog rådsslutsatser om meddelandet på sitt möte . EU-samarbetet på konsumentområdet syftar till att stärka konsumenternas ställning på den inre marknaden och till att motverka en snedvriden konkurrens på marknaden. Vid konkurrenskraftsrådet antogs en ny förordning om konsumentskyddssamarbete som ska ersätta den nuvarande förordningen (se faktapromemoria 2015/16:FPM100). Syftet är att effektivisera samarbetet mellan nationella tillsynsmyndigheter vid gränsöverskridande överträdelser, bl.a. genom stärkta tillsyns- och utredningsbefogenheter. anser att de föreslagna befogenheterna som handlar om att myndigheter ska kunna bl.a. begära att värdtjänstleverantörer tar bort, omöjliggör eller begränsar åtkomst till ett internetgränssnitt är för långtgående och oproportionerliga i förhållande till syftet att säkerställa ett högt konsumentskydd. kunde därför inte stödja förslaget till ny förordning. Samråd med ägde rum . Överläggning med civilutskottet och ägde rum . Information lämnades till civilutskottet , . Information lämnades till . 40 Forskning och innovation EU och medlemsstaterna har delad kompetens inom forskning och innovation. Syftet med politiken är att stärka unionens vetenskapliga och tekniska grund genom att åstadkomma ett europeiskt forskningsområde med fri förlighet för forskare, vetenskapliga rön och teknik samt att främja utvecklingen av unionens konkurrenskraft. EU:s ramprogram för forskning och innovation för perioden –2020, Horisont 2020, som även omfattar Euratom (kärnforskning) och 2017/18:118 för innovation och teknik (EIT), är världens största forskningsprogram på nästan –2020. presenterade kommissionen ett antal arbetsdokument där man utvärderar det pågående ramprogrammet. Särskilda utvärderingar har gjorts av exempelvis partnerskapsprogram och EIT. En extern expertgrupp under presenterade en analys med rekommenda- tioner som baserades på utvärderingen. har medlemsstaterna i rådet granskat utvärderingen och rådsslutsatser antogs vid konkurrens- kraftsrådet . Förutom reflektion kring genomförandet av Horisont 2020 är slutsatserna även vägledande kring vad medlemsstaterna vill se i nästa ramprogram, . Kommissionen förväntas komma med ett förslag till nästa ramprogram . Överläggningar med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . EU-samarbetet innefattar ett antal partnerskapsprogram inom olika forsknings- och innovationsområden (se faktapromemoria 2012/13:FPM153). togs beslut om ytterligare ett program, , som handlar om forsknings- och innovationssamarbete mellan länder kring . Samarbetet sker mellan ett antal medlemsstater och några länder som inte är med i EU, men som anslutit sig till . Programmet ska genomföras 2018–28, delvis finansierat av EU:s forskningsbudget. Partnerskapsprogrammen har diskuterats i rådet i samband med halvtidsutvärderingen av Horisont 2020. En arbetsgrupp under kommittén för europeiska forskningsområdet och innovation (ERAC), ska se över hur partnerskapsprogram i olika former bör utvecklas och hur landskapet av program kan förenklas. Fusionsforskningsanläggningen är ett internationellt projekt med Euratom som en av medlemmarna. En fullskalig forskningsanläggning för fusionsenergi är under uppbyggnad i södra . Målet är att lyckas få ut mer energi än den som krävs för att fusionsprocessen ska kunna ske. Euratoms deltagande i ITER beslutades . Målet var då att man skulle kunna uppnå de förutsättningar som krävs i reaktorn för att fusion ska kunna ske. Målet kommer dock inte att kunna nås till 2020 som planerat. presenterade kommissionen en plan för genomförande och finansiering av ITER för att plasma ska uppnås 2025 (se faktapromemoria 2016/17:FPM116). för innovation och teknik (EIT) består av ett antal kunskaps- och innovationsplattformar (KIC-ar) inom områden där det finns stor potential till innovationer. annonserade EIT planer på att utlysa ytterligare två KIC-ar inom tillverkning med mervärde samt rörlighet i städer: miljövänligare, säkrare och smartare system. Kommissionen gjorde en oberoende extern utvärdering av hur EIT fullgör sitt uppdrag. Utvärderingen omfattade EIT:s och KIC:arnas verksamhet –2016. tillsatte kommissionen en högnivågrupp för att ta fram rekommendationer åt kommissionen kring ett framtida europeiskt innovationsråd (EIC). Kommissionen annonserade EIC:s första fas och gruppen presenterade sina första rekommendationer . Från ramprogrammet Horisont 2020 kommer kommissionen – 2020 att mobilisera för att stödja innovationer med hög risk men med stora möjligheter att ta sig in på framtidens marknader. 40.6Ett europeiskt samarbete inom vetenskaplig och teknisk forskning Europeiskt samarbete inom vetenskaplig och teknisk forskning (COST) är ett multilateralt instrument, i huvudsak finansierat av ramprogrammet Horisont 2020 för att stödja nätverksaktiviteter mellan forskare inom akademi, institut, företag och offentliga organisationer från 36 europeiska stater samt . Kommissionen har genomfört en halvtidsutvärdering av COST. har 35 nya COST-åtgärder beslutats och deltar i 22 av dessa. Inom området försvarsforskning pågår en s.k. förberedande åtgärd, med en första omgång utlysningar som ägde rum /oktober. är att i nästa fleråriga budgetram skapa ett europeiskt försvarsforskningsprogram (EDRP) inom ramen för försvarsfonden (EDF). vill se att EDRP blir ett inkluderande program som säkrar att alla aktörer aktiva inom försvar i EU; (industri, institut, akademi och små och medelstora företag) kan delta, men där även samarbete med våra För är det viktigt att EDRP verkligen blir ett forskningsprogram och bygger på samma principer om excellens som det civila forskningsprogrammet. försvarsforskningsprogrammet ska ingå i EU:s nästa ramprogram för 2017/18:118 forskning och där utgöra ett särskilt program, där försvarsforskningens särskilda behov kan tillgodoses. 41 Den europeiska rymdpolitiken Rymdverksamheten spelar en viktig roll för möjligheten att framgångsrikt möta globala samhälleliga utmaningar samt skapa innovativa lösningar och ge kunskap inom områden med stor betydelse för samhällsutvecklingen. publicerade kommissionen ett meddelande om en europeisk rymdstrategi (se faktapromemoria 2016/17:FPM31). Mot bakgrund av den snabba utveckling som pågår inom den internationella rymdverksamheten och samhällets beroende av tjänster som rymdverksamheten möjliggör, anger strategin en tydlig riktning och sätter strategiska mål för EU på rymdområdet. Rådsslutsatser om strategin antogs på konkurrenskraftsrådet . I dessa välkomnas ambitionen att maximera nyttorna med rymdverksamheten för samhället och EU:s ekonomi, främja en globalt konkurrenskraftig och innovativ europeisk rymdsektor, underbygga självständiga tillträde till rymden samt att förstärka roll som global aktör i rymden och främja internationellt samarbete. verkade särskilt för att framhålla vikten av en tydlig rollfördelning mellan EU och den europeiska rymdbyrån (), säkerställa tillgång till rymddata för största samhällsnytta och att de redan igångsatta stora programmen (jordobservationssystemet , positioneringssystemet och rymdövervakningspro- grammet SST), ska prioriteras. Rådsslutsatserna om rymdstrategin var föremål för överläggning med utbildningsutskottet och samråd med . Rådsslutsatserna antogs vid konkurrenskraftsrådet . Kommissionen publicerade en halvtidsöversyn av jordobservationsprogrammet . Med anledning av halvtids- översynen antog konkurrenskraftsrådet rådsslutsatser. Dessa ger stöd till kommissionens konstaterande i halvtidsöversynen att pro- grammet utvecklats enligt plan, men att ytterligare ansträngningar behövs för att göra den data som genereras mer tillgänglig och lättanvändbar för att spridas till och ge nytta för fler samhällssektorer. medverkade till stärkta skrivningar om vikten av programmet som verktyg för bättre kunskap och beslutsunderlag om miljö- och klimatfrågor samt att värna den öppna datapolicyn. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med Skr. 2017/18:118 ägde rum . Rådsslutsatserna antogs vid konkurrenskraftsrådet i EU:s sammanhållningspolitik har som mål att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom unionen. Den ska bidra till att minska regionala skillnader, främja social inkludering och medverka till tillväxt och utveckling. Sammanhållningspolitiken i består av socialfonden och regionalfonden. Rådet för allmänna frågor hade två möten som behandlade frågor inom sammanhållningspolitiken. ägnades mötet i första hand åt hur sammanhållningspolitiken ska få ökad synlighet samt genomförandet av EU:s makroregionala strategier. behandlades kommissionens sjunde sammanhållningsrapport som enligt fördraget ska presenteras . Information i näringsutskottet och samråd med ägde rum . DEL 8 TRANSPORT, TELEKOM OCH Ett väl fungerande och långsiktigt hållbart transportsystem är en viktig förutsättning för att möta klimatutmaningen och för att stärka EU:s ekonomi och konkurrenskraft. En hel del arbete återstår fortfarande innan den inre marknaden för transporter kan anses färdig. nyckelåtgärder i den andra inremarknadsakten avser transportområdet, nämligen det fjärde järnvägspaketet, sjöfartsmarknaden och utvecklingen av det gemensamma luftrummet. Frågor som rör flera transportslag Fonden för ett sammanlänkat godkände medlemsstaterna projektlistan för medfinansiering års transportutlysning i Fonden för ett sammanlänkat (CEF). 14 svenska projekt hade ansökt om medel varav 10 tilldelades medfinansiering från EU. Den svenska bidragsdelen uppgick till . Total budget för utlysningen var varav var vikt till sammanhållningsländerna. öppnade även en ny typ av utlysning inom CEF med kravet att transportprojekt som ansöker om bidrag ska ta lån hos banker eller andra kreditinstitut som uppgår till motsvarande bidragsbelopp. Utlysningen har två ansökningsomgångar. Den första då 13 svenska projektansökningar skickades in till kommissionen. Den andra ansökningsomgången äger rum . Tre svenska projekt beviljades sammanlagt i medfinansiering. presenterade EU resultaten från den särskilt kombinerade utlysningen, CEF Synergy, som riktade sig till transportprojekt i studiefas som kombinerar energi- och transportåtgärder. skickade in en ansökan i slutet på 2016 och denna ansökan beviljades medfinansiering från EU. presenterade kommissionen ett förslag om erkännande av yrkeskvalifikationer inom inlandssjöfarten (se faktapromemoria 2015/16:FPM58). På antog rådet en allmän inriktning. har en överenskommelse nåtts mellan rådet och . Överenskommelsen godkändes i och vid . Typgodkännande av och marknadskontroll över Kommissionen presenterade ett förslag om att ramdirektivet för godkännande av motorfordon ersätts av en ny ramförordning (se faktapromemoria 2015/16:FPM 50). Ett syfte med förslaget var att revidera regelverket för typgodkännande av motorfordon (bilar) utifrån de förändringar som beslutades om i regelverken för typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon respektive traktorer 2013. antog sitt betänkande och rådet antog en allmän inriktning vid konkurrenskraftsrådets möte den 29–. kommelse nåddes mellan rådet och . Formellt antagande väntas ske . Kommissionen presenterade en första av totalt tre omgångar med förslag till reviderade rättsakter inom vägtransportområdet. En andra del presenterades . De nu aktuella förslagen rör samtliga tre s.k. pelare inom paketet. Dessa är marknadspelaren, sociala pelaren och avgiftssättningspelaren. I marknadspelaren ingår förslagen till revidering av förordningarna om tillträde till yrket och tillträde till marknaden samt direktivet om hyrfordon. I den sociala pelaren ingår förslagen till revidering av förordningarna om kör- och vilotider och om färdskrivare och av direktivet om kontroller av kör- och vilotider och specialregler för utstationering av förare.