prop · H503260 · 2018-05-15 00:00:00 — I paragrafen regleras en rätt för bl.a. Justitiekanslern att få del av vissa handlingar som har bevarats. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringarna innebär att termen radioprogram ersätts med program och att hänvisningen till den bestämmelse i yttrandefrihetsgrundlagen som ger Justitiekanslern rätt att överlämna mål till allmän åklagare ändras så att hänvisningen görs till motsvarande bestämmelse i den lagen i sin lydelse enligt förslaget i propositionen Ändrade mediegrundlagar. Ändringarna innebär inte någon ändring i sak. I övrigt görs en språklig ändring. 6 § Varje enskild som anser att ett yttrandefrihetsbrott har begåtts mot honom eller henne i ett program eller att han eller hon har lidit skada på grund av ett sådant brott i programmet har rätt att hos den som bedriver sändningsverksamheten kost- nadsfritt ta del av en inspelning av programmet. Den enskilde har också rätt att utan kostnad få en kopia av inspelningen eller en bestyrkt utskrift av det som har yttrats i programmet. Det som sägs i detta stycke gäller dock inte, om det är uppenbart att den enskilde inte berörs av programmet på ett sådant sätt att han eller hon kan vara målsägande Den skyldighet som avses i första stycket vilar i fråga om sådana radiotidningar som anges i 3 kap. 7 § på ägaren till den periodiska skrift som utgör den huvudsakliga förlagan. Första stycket ska tillämpas också på sådana tekniska upptagningar som innehåller en för synskadade avsedd version av en periodisk skrift som ges ut här i landet (kassettidningar). I fråga om sådana kassettidningar som avses i 4 kap. 1 § vilar skyldigheten att låta den enskilde ta del av en upptagning och få en utskrift på ägaren till den periodiska skrift som utgör den huvudsakliga förlagan. I paragrafen regleras en rätt för den som anser att ett yttrandefrihetsbrott har begåtts mot honom eller henne att ta del av en inspelning av programmet. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringen i första stycket innebär att termen radioprogram ersätts med program. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. Övriga ändringar är endast språkliga. 7 § I radio- och tv-lagen (2010:696) finns ytterligare bestämmelser om skyldighet att tillhandahålla inspelningar av program. I lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument finns bestämmelser om skyldighet att lämna skrifter och upptagningar till bibliotek. Paragrafen upplyser om att det i annan lag finns bestämmelser om skyldighet att tillhandahålla inspelningar och att till bibliotek lämna skrifter och upptagningar. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringen i första stycket innebär att termen radioprogram ersätts med program. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. 2 § I de fall som anges i 10 kap. 14 § andra stycket tryckfrihetsförordningen och i motsvarande fall enligt 8 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen får en befattnings- havare av lägst fänriks tjänstegrad ta en tryckt skrift eller en teknisk upptagning i förvar. Paragrafen innehåller bestämmelser om villkor för att ta en tryckt skrift eller en teknisk upptagning i förvar. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringen innebär att hänvisningen till bestämmelser i tryckfrihets- förordningen och yttrandefrihetsgrundlagen ändras så att hänvisningen görs till motsvarande bestämmelser i de båda grundlagarna i sin lydelse enligt förslaget i propositionen Ändrade mediegrundlagar. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. 1 § De tingsrätter som med stöd av 12 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen är behöriga att ta upp tryckfrihetsmål ska pröva tryckfrihetsmål och yttrande- frihetsmål i de fall där den ort som avses i 2 eller 3 § ligger inom tingsrättens domkrets. Om den orten inte ligger inom domkretsen för en tingsrätt som är behörig att ta upp tryckfrihetsmål, ska målet prövas av den tingsrätt inom vars domkrets i det län där orten ligger har sitt säte. Om det finns ett samband mellan ett mål om ansvar eller enskilt anspråk på grund av tryckfrihetsbrott eller yttrandefrihetsbrott och ett annat sådant mål, får målen tas upp av någon av de tingsrätter som enligt första stycket är rätt domstol. Detsamma gäller i fråga om ansökningsmål enligt 9 kap. 8 och 9 §§ tryckfrihets- förordningen och 7 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen. Paragrafen innehåller forumregler för tryck- och yttrandefrihetsmål. Övervägandena finns i avsnitten 4.1 och 4.5. Ändringen i första stycket innebär att hänvisningen till bestämmelsen som anger vilka domstolar som är tryckfrihetsdomstolar i tryckfrihets- förordningen ändras så att hänvisningen görs till motsvarande bestämmelse i den grundlagen i sin lydelse enligt förslaget i propositionen Ändrade mediegrundlagar. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. Ändringen i andra stycket innebär att hänvisningen till bestämmelser i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen ändras så att hänvisningen görs till motsvarande bestämmelser i de båda grundlagarna i sin lydelse enligt förslaget i propositionen Ändrade mediegrundlagar. Ändringen innebär även att bestämmelsen utvidgas så att den omfattar ansökningsmål som avser borttagande av yttranden som utgör tryckfrihetsbrott i sådana databaser som omfattas av bilagereglerna i tryckfrihetsförordningen. Övriga ändringar är endast språkliga. 3 § Avgörande för var ett yttrandefrihetsmål ska tas upp är den ort 1. varifrån ett program har utgått för sändning, 2.varifrån information som avses i 1 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen har tillhandahållits, eller 3.där en teknisk upptagning har lämnats ut för spridning eller där brottet på annat sätt har förövats. I paragrafen finns bestämmelser om vilka omständigheter som ska vara avgörande för var ett yttrandefrihetsmål ska tas upp. Övervägandena finns i avsnitt 4.3. Ändringen i punkt 1 innebär att termen radioprogram ersätts med program och utgör inte någon ändring i sak. Ändringen i punkt 2 innebär att hänvisningen till bestämmelsen om tillhandahållande ur databaser i yttrandefrihetsgrundlagen ändras så att hänvisningen görs till motsvarande bestämmelse i den grundlagen i sin lydelse enligt förslaget i propositionen Ändrade mediegrundlagar. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. Övriga ändringar är endast språkliga. 4 § Om någon genom att lämna eller anskaffa en uppgift för offentliggörande har medverkat till ett tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott, ska talan mot honom eller henne om ansvar för brott som avses i 7 kap. 22 eller 23 § tryckfrihetsförordningen eller 5 kap. 4 eller 5 § yttrandefrihetsgrundlagen tas upp av den tingsrätt som är rätt domstol i fråga om tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrottet. Den tingsrätt som är rätt domstol i fråga om ett tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott är också rätt domstol i fråga om åtal för brott som avses i 7 kap. 23 § tryckfrihetsförordningen eller 5 kap. 5 § yttrandefrihetsgrundlagen varigenom den som är ansvarig för offentliggörandet har anskaffat den uppgift vars offentliggörande innefattar tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrottet. Paragrafen innehåller bestämmelser om behörig domstol för mål om sanktioner mot meddelare och anskaffare. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringen innebär att hänvisningen till bestämmelser om brott i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen ändras så att hänvisningen görs till motsvarande bestämmelser i de båda grundlagarna i sin lydelse enligt förslaget i propositionen Ändrade mediegrundlagar. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. Övriga ändringar är endast språkliga. 5 § Om talan grundas på att någon, i annat fall än det som anges i 4 §, har lämnat eller anskaffat uppgifter eller underrättelser för offentliggörande och därigenom gjort sig skyldig till brott som avses i 7 kap. 22 eller 23 § tryckfrihetsförordningen eller 5 kap. 4 eller 5 § yttrandefrihetsgrundlagen, ska målet prövas av den tingsrätt som ska ta upp tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål för den ort där uppgiftslämnaren har hemvist. Är det inte känt var uppgiftslämnaren eller anskaffaren har hemvist eller saknar han eller hon hemvist i landet, ska målet prövas av den tingsrätt som ska ta upp tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål för den ort där han eller hon har lämnat eller anskaffat uppgiften eller där han eller hon har gripits eller annars uppehåller sig. Paragrafen innehåller bestämmelser om behörig domstol för mål om sanktioner mot meddelare och anskaffare. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringen innebär att hänvisningen till bestämmelser om brott i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen ändras så att hänvisningen görs till motsvarande bestämmelser i de båda grundlagarna i sin lydelse enligt förslaget i propositionen Ändrade mediegrundlagar. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. Övriga ändringar är endast språkliga. 8 § Justitiekanslern får hos rätten begära att flera mål ska handläggas i samma rättegång enligt 7 § andra stycket. Den tilltalade i det av målen som inte är tryckfrihetsmål eller yttrandefrihetsmål ska få tillfälle att yttra sig i frågan. Framställningen prövas därefter av rätten. Rättens beslut får överklagas särskilt. Om rätten har avslagit framställningen, får dock endast Justitiekanslern överklaga beslutet. En sådan begäran som avses i första stycket får göras även av allmän åklagare, om Justitiekanslern med stöd av 7 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen har över- lämnat sina åklagaruppgifter i yttrandefrihetsmålet. Om rätten har avslagit framställningen, får även den allmänna åklagaren överklaga beslutet. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjligheten för Justitiekanslern och, i vissa fall, allmän åklagare att begära gemensam handläggning av mål i domstol. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringen i andra stycket innebär att hänvisningen till bestämmelsen i yttrandefrihetsgrundlagen om Justitiekanslerns möjlighet att överlämna målet till allmän åklagare ändras så att hänvisningen görs till motsvarande bestämmelse i den grundlagen i sin lydelse enligt förslaget i propositionen Ändrade mediegrundlagar. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. Övriga ändringar är endast språkliga. 9 § Justitiekanslern är åklagare i mål som enligt 7 § andra stycket får handläggas i samma rättegång som ett tryckfrihetsmål eller ett yttrandefrihetsmål. Justitiekanslern får dock i fall som avses i första stycket överlämna sina åklagaruppgifter åt allmän åklagare, om Justitiekanslern med stöd av 7 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen har överlämnat åklagaruppgifterna i yttrande- frihetsmålet. Paragrafen reglerar vem som ska vara åklagare då olika mål handläggs i samma rättegång. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringen i andra stycket innebär att hänvisningen till bestämmelsen i yttrandefrihetsgrundlagen om Justitiekanslerns möjlighet att överlämna målet till allmän åklagare ändras så att hänvisningen görs till motsvarande bestämmelse i den grundlagen i sin lydelse enligt förslaget i propositionen Ändrade mediegrundlagar. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. 2 § I mål om ansvar på grund av tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott ska rätten utreda om den åtalade är ansvarig enligt 8 kap. tryckfrihetsförordningen eller 2017/18:260 6 kap. yttrandefrihetsgrundlagen. Vidare ska rätten i mål om skadestånd på grund av sådana brott utreda om skadeståndsanspråket enligt 11 kap. tryckfrihetsförord- ningen eller 9 kap. yttrandefrihetsgrundlagen kan riktas mot svaranden. Om det är nödvändigt ska rätten meddela beslut i de frågor som avses i första stycket. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad rätten ska utreda i mål om ansvar pga. tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringen i första stycket innebär att hänvisningen till kapitlet om skadestånd i yttrandefrihetsgrundlagen ändras så att hänvisningen görs till motsvarande kapitel i den grundlagen i sin lydelse enligt förslaget i propositionen Ändrade mediegrundlagar. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. Övriga ändringar är endast språkliga. 2 § Den som har utsetts att tjänstgöra i juryn ska genom rättens försorg skriftligen kallas till huvudförhandlingen. I kallelsen ska den tid anges inom vilken anmälningar om laga förfall bör ha nått rätten. Kallelsen ska också innehålla en upplysning om det ansvar för kostnader som enligt 4 § andra stycket kan åläggas juryledamoten om han eller hon uteblir utan laga förfall. Paragrafen innehåller bestämmelser om kallelse av den som har utsetts att tjänstgöra i juryn. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringen innebär att termen jurymannen ersätts med juryledamoten. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. Även övriga ändringar är endast språkliga. 3 § Om en juryledamot har styrkt laga förfall, ska en suppleant från samma grupp av juryledamöter inkallas till tjänstgöring. Suppleanterna kallas i den ordning i vilken de har lottats ut till suppleanter. Om rätten finner att en juryledamot inte har styrkt laga förfall, ska juryledamoten underrättas om det. Paragrafen innehåller bestämmelser om prövningen av laga förfall för den som har utsetts att tjänstgöra i juryn och kallelse av suppleanter. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringarna innebär att termen juryman i olika böjningsformer ersätts med motsvarande böjningsformer av termen juryledamot. Ändringarna innebär inte någon ändring i sak. Även övriga ändringar är endast språkliga. 4 § Om en juryledamot uteblir från huvudförhandlingen, ska en suppleant inkallas, om uppskov med målet därigenom kan undvikas. Om den uteblivna ledamoten inte har laga förfall, ska han eller hon åläggas att ersätta staten och parterna de kostnader som hans eller hennes försummelse orsakat om förhandlingen måste ställas in. Rätten får dock minska ersättningen till ett I paragrafen regleras vad som gäller när en juryledamot uteblir från Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringen i första stycket innebär att termen juryman ersätts med Prop. 2017/18:260 juryledamot. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. Även övriga ändringar är endast språkliga. 6 § Vid huvudförhandlingen får juryledamöterna med rättens tillstånd framställa frågor till parter, vittnen, sakkunniga eller andra. Vid fortsatt huvudförhandling ska juryn bestå av samma medlemmar som före avbrottet. Paragrafen innehåller bestämmelser om rätten att ställa frågor och juryns sammansättning vid fortsatt huvudförhandling. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringen i första stycket innebär att termen jurymännen ersätts med juryledamöterna. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. I övrigt görs en språklig ändring. 1 § Juryn ska utse en ordförande och överlägga i enrum om den eller de frågor som rätten har framställt. Om det begärs av en juryledamot, ska juryn under överläggningen sammanträda med rätten för att inhämta upplysningar om vad som föreskrivs i lag. Juryn får inte i rättens närvaro överlägga om sitt svar eller genomföra omröstning. Juryn ska besvara de frågor som rätten har framställt med ja eller nej. Juryn får inte skiljas åt innan alla frågor har besvarats. Paragrafen innehåller bestämmelser om juryns överläggning. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringen i första stycket innebär att termen juryman ersätts med juryledamot. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. Även övriga ändringar är endast språkliga. 1 § Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om ersättning till juryledamöter. I paragrafen finns en upplysning om att bestämmelser om ersättning meddelas av regeringen. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringen innebär att termen jurymän ersätts med juryledamöter. Paragrafen ändras även i övrigt endast språkligt och redaktionellt så att den utformas som upplysningsbestämmelser om regeringens normgiv- ningskompetens numera utformas. Ändringarna innebär inte någon ändring i sak. 2017/18:260 7.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument Skrift som avses i 1 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen 5 § Av en skrift som avses i 1 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen och som har fram- ställts och getts ut här i landet ska sju pliktexemplar lämnas, om inte annat följer av 7, 8 eller 9 §. I paragrafen regleras skyldigheten att lämna pliktexemplar av skrifter som tryckfrihetsförordningen är tillämplig på och som har framställts och getts ut här i landet. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringen innebär att hänvisningen till bestämmelsen om vad som utgör grundlagsskyddade skrifter i tryckfrihetsförordningen ändras så att hänvisningen görs till motsvarande bestämmelse i den grundlagen i sin lydelse enligt förslaget i propositionen Ändrade mediegrundlagar. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. Övriga ändringar är endast språkliga. 6 § Av en skrift som avses i 1 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen och som har fram- ställts utomlands ska sju pliktexemplar lämnas, 1.om skriften är en sådan periodisk skrift för vilken utgivningsbevis finns eller ska finnas, eller 2.om skriften inte är periodisk och har lämnats ut för spridning här i landet inte bara i enstaka exemplar och rör svenska förhållanden. Första stycket gäller inte om annat följer av 7, 8 eller 9 §. I paragrafen regleras skyldigheten att lämna pliktexemplar av skrifter som tryckfrihetsförordningen är tillämplig på och som har framställts utomlands. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringen i första stycket innebär att hänvisningen till bestämmelsen om vad som utgör grundlagsskyddade skrifter i tryckfrihetsförordningen ändras så att hänvisningen görs till motsvarande bestämmelse i den grundlagen i sin lydelse enligt förslaget i propositionen Ändrade mediegrundlagar. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. Övriga ändringar är endast språkliga. 7 § Om en skrift som avses i 5 eller 6 § har samma innehåll och utförande som en tidigare framställd skrift, ska endast ett pliktexemplar lämnas, under förutsättning att pliktexemplar av den tidigare framställda skriften har lämnats eller lämnas . Första stycket gäller inte om annat följer av föreskrifterna om kombinerat material i 16 och 17 §§. Av en skrift som har framställts i punktskrift ska två pliktexemplar lämnas, om inte annat följer av 9 §. Skyldigheten att lämna pliktexemplar enligt 5 och 6 §§ omfattar inte ett program eller en teknisk upptagning som enligt 1 kap. 5 § tryckfrihetsförordningen ska anses vara en bilaga till en periodisk skrift. Paragrafen innehåller vissa undantag från huvudreglerna i 5 och 6 §§ om skyldigheten att lämna pliktexemplar. Övervägandena finns i avsnitten 4.1 och 4.4. Ändringen i fjärde stycket innebär att termen radioprogram ersätts med Prop. 2017/18:260 program och att hänvisningen till bestämmelsen om bilagor till periodiska tryckta skrifter i tryckfrihetsförordningen ändras så att hänvisningen görs till motsvarande bestämmelse i den grundlagen i sin lydelse enligt förslaget i propositionen Ändrade mediegrundlagar. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. Övriga ändringar är endast språkliga. 19 § Pliktexemplar av en skrift som avses i 1 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen ska lämnas 1.av framställaren, när det gäller en skrift som har framställts här i landet, 2.av utgivaren här i landet, när det gäller en periodisk skrift som har framställts utomlands, och 3.av förläggaren här i landet eller, om en sådan förläggare inte finns, av den som har låtit lämna ut skriften för spridning här i landet, när det gäller någon annan skrift än en periodisk skrift som har framställts utomlands. I paragrafen regleras vem som ska lämna pliktexemplar. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringen innebär att hänvisningen till bestämmelsen om vad som utgör grundlagsskyddade skrifter i tryckfrihetsförordningen ändras så att hänvisningen görs till motsvarande bestämmelse i den grundlagen i sin lydelse enligt förslaget i propositionen Ändrade mediegrundlagar. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. Övriga ändringar är endast språkliga och redaktionella. 28 § Pliktexemplar ska lämnas av 1.en annan skrift som avses i 1 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen än en tryckt dagstidning, inom efter utgången av det kalenderkvartal under vilket skriften gavs ut, 2.ett videogram, så snart som videogrammet har gjorts tillgängligt för allmänheten här i landet, och 3.en skrift i mikroform, film eller ett annat dokument för elektronisk återgivning än ett videogram, inom en månad från den dag då dokumentet först gjordes tillgängligt för allmänheten här i landet. I paragrafen finns bestämmelser om när pliktexemplar ska lämnas av vissa skrifter och videogram. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Ändringen i första punkten innebär att hänvisningen till bestämmelsen i tryckfrihetsförordningen om vad som utgör grundlagsskyddade skrifter ändras så att hänvisningen görs till motsvarande bestämmelse i den grundlagen i sin lydelse enligt förslaget i propositionen Ändrade medie- grundlagar. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. Övriga ändringar är endast språkliga. 2017/18:260 7.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:242) 37 § Ett beslut som inte innebär att ärendet avgörs får överklagas endast i samband med överklagande av ett beslut som innebär att ärendet avgörs. Överklagande får dock ske särskilt, när domstolen 1.ogillat en invändning om jäv mot någon ledamot av domstolen eller en invändning om att det finns ett hinder för ärendets prövning, 2.avvisat ett ombud eller ett biträde, 3.beslutat i en fråga om säkerställande av det som ärendet gäller eller beslutat att ett överklagat beslut tills vidare inte får verkställas eller i övrigt beslutat tills vidare rörande saken, 4.förelagt någon att medverka på annat sätt än genom inställelse inför domstolen och en underlåtenhet att följa föreläggandet kan medföra särskild påföljd för honom eller henne, 5.vid prövning enligt 3 kap. 4 § första stycket 5 tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 4 § första stycket 5 yttrandefrihetsgrundlagen funnit det vara av synnerlig vikt att en uppgift som avses där lämnas vid vittnesförhör, 6.beslutat i en fråga om undersökning eller omhändertagande av person eller egendom eller om någon annan liknande åtgärd, 7.utdömt vite eller någon annan påföljd för underlåtenhet att följa föreläggande eller straff för förseelse i förfarandet eller förklarat att någon ska ersätta en kostnad för förfarandet, 8.beslutat i en fråga som gäller ersättning för någons medverkan i ärendet, eller 9.beslutat i annat fall än som avses i 8 i en fråga som gäller rättshjälp enligt rättshjälpslagen (1996:1619). Ett beslut genom vilket ärendet återförvisas till en lägre domstol eller till en förvaltningsmyndighet får överklagas endast om beslutet innefattar avgörande av någon fråga som inverkar på ärendets utgång. I paragrafen regleras under vilka förutsättningar en domstols beslut får överklagas särskilt. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Ändringen i första stycket 5 innebär att hänvisningen till bestämmelser om undantag från tystnadsplikten i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen ändras så att hänvisningen görs till motsvarande bestämmelser i de båda grundlagarna i sin lydelse enligt förslaget i propositionen Ändrade mediegrundlagar. I propositionen föreslås att tystnadsplikten enligt yttrandefrihetsgrundlagen utvidgas till att gälla även för den som, utan att ha tagit del i tillkomsten eller spridningen av en framställning, har varit verksam inom ett företag som ger ut tekniska upptagningar eller sänder program eller på en nyhetsbyrå, se kommentaren till 36 kap. 5 § . Övriga ändringar är endast språkliga och redaktionella. Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:288) Prop. om överlämnande av allmänna handlingar till eller någon av dess organisatoriska delar för förvaring, m.m. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om överlämnande av vissa arkiv till en arkivmyndighet och om överlämnande av allmänna handlingar till eller någon av dess organisatoriska delar i enlighet med det som anges i 2 kap. 22 § första stycket tryckfrihetsförordningen samt om förvaring av dessa handlingar sedan de har överlämnats.