prop · H503181 · 2018-03-29 00:00:00 — Som beskrivits i avsnitt 1.4 har beslutat att energipolitiken bl.a. ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning. Enligt näringsutskottets betänkande om energipolitiken behöver företagen inom energisektorn långsiktiga och stabila spelregler för investeringar som bidrar till energiomställningen. har också framhållit vikten av att propositioner innehåller genomarbetade konsekvensanalyser, bl.a. eftersom sådana analyser, enligt utskottet, underlättar en efterkommande uppföljning och utvärdering. Mot bakgrund av uttalanden har översiktligt granskat de konsekvensanalyser regeringen presenterat för inför beslut om att införa eller förändra stöd till solel. Vidare har undersökt om regeringen eller myndigheterna har utvärderat det samlade stödet till solelproduktion med avseende på samhällsekonomiska effekter och i vilken utsträckning de beaktat andra förnybara energislag. En sådan utvärdering borde enligt utgöra en central del i ett transparent underlag inför beslut om stöd till solel och annan förnybar elproduktion. 2.1 Konsekvensanalyser av enskilda stöd till solel Det finns flera stöd som riktar sig till bl.a. solelproducenter. I tabell 4 redovisas vad olika stöd syftar till. Tabellen innefattar samtliga stöd som en solelproducent kan söka, dvs. även generella stöd till förnybar el. ROT-avdrag och befrielse från att redovisa mervärdesskatt för verksamheter med en omsättning på högst omfattar primärt verksamheter utanför marknaden för elproduktion, men kan också gynna producenter av solel. Tabell 4 Stödsystem och åtgärder som främjar förnybar el inklusive solel Stöd och andra åtgärder Ska stimulera användning av energitekniker som är gynnsamma ur ett klimatperspektiv, men inte kommersiellt konkurrenskraftiga. Skapa goda förutsättningar för en svensk solcellsindustri.40 ROT-avdrag, bl.a. för Ska underlätta för fler att komma in på arbetsmarknaden och installation, reparation och minska svartarbete, dvs. inte specifikt riktat mot solel. energieffektiviserande åtgärder bedömdes bli tidigarelagda på 2008/09:1, bet. 2008/09:NU3, rskr, 2008/09:100 och 2008/09:101. 2008/09:178, bet. 2008/09:SkU32 , rskr. 2008/09:246. R I K S R E V I S I O N E N D E T S A M L A D E S T Ö D E T T I L L S O L E L Stöd och andra åtgärder Ska underlätta för mikroproduktion av förnybar el genom att produktion av förnybar el skattereduktion kan lämnas för överskottsel som matas in till Befrielse från att redovisa Ska förenkla för de minsta företagen, eftersom administration kring mervärdesskatten innebär en avsevärd arbetsbörda.43 Syftar bl.a. till att underlätta för privatpersoners försäljning av Ska stimulera till produktion av el med solceller, särskilt el som produceras och förbrukas bakom en och samma anslutningspunkt, men vars sammanlagda produktionskapacitet överskrider gränsen i det administrativa undantaget från skatteplikt.44 Ska göra det lönsamt för små elanvändare/producenter att sälja sin överskottsel, t.ex. gårdar med mindre vindkraftverk och Ska främja förnybar elproduktion på elmarknaden.46 Bidrag till lagring av Ska öka enskilda kunders möjlighet att lagra sin egenproducerade el och öka möjligheterna att utnyttja prisvariationer på el.47 Källa: sammanfattning av propositioner. Som framgår av tabell 4 syftar stöden till solel i hög grad till att underlätta för småskaliga anläggningar och för privatpersoner med egenproduktion av el. Större solelanläggningar berörs främst av generella teknikneutrala stöd som elcertifikatsystemet. Vad gäller solel specifikt så riktar sig investeringsstödet till solceller till företag, privatpersoner och kommuner. Regeringen har för sex av de åtta stödformerna i respektive proposition redogjort för de konsekvenser stöden bedöms medföra, se tabell 5. Tabellen sammanfattar kortfattat vilka konsekvensanalyser av kostnadseffektivitet, statsfinansiella effekter, samt övriga samhällsekonomiska effekter som regeringen presenterat inför beslut om olika stödåtgärder. Investeringsstödet till solceller och stödet till lagring av egenproducerad elenergi regleras i förordningar beslutade av regeringen. Inga konsekvensanalyser som rör dessa stöd har redovisats av regeringen, exempelvis i de budgetpropositioner där regeringen meddelat att åtgärden ska införas.48 2014/15.1, bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29. 2016/17:1. bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49. 2016/17:141, bet,2016/17:SkU30, rskr. 2016/17:267. 2009/10:51, bet. 2009/10:NU11, rskr. 2009/10:185. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6, rskr.2002/03:133. 2015/16:1, bet. 2015/16:NU3, rskr. 2015/16:91. 2008/09:1, bet. 2008/09:NU3, rskr. 2008/09:100 och 2008/09:101, samt prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:NU3, rskr. 2015/16:91. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Uppskattningar av stödens långsiktiga kostnadseffektivitet är för de flesta stöd inte tydligt redovisade. Långsiktiga effekter på statsbudgeten som kan uppkomma vid en kraftig expansion av solel har inte redovisats.49 Övriga samhällsekonomiska effekter av stöden, som t.ex. miljöeffekter, fördelningseffekter eller betydelsen för teknisk utveckling, har ofta berörts mer översiktligt och endast delvis kvantifierats, vilket kan försvåra möjligheten att följa upp om önskade effekter har uppnåtts. Tabell 5 Konsekvenser redovisade i propositioner om stödsystem och åtgärder som främjar förnybar el inklusive solel Ingen konsekvensanalys redovisades i budgetpropositionen i samband Har utvärderats mot förordningen och inkluderade effekter på utbyggnadstakten, solelbranschen samt arbetsmarknadseffekter.51 Utvärderas kontinuerligt avseende möjligheten att revidera stödnivån på grund av sjunkande produktionskostnader. Analys saknades av stödets kostnadseffektivitet i förhållande till och byte av solceller Statsfinansiella effekter analyserades för hela reformen, oklart hur stor andel som omfattar solcellsinstallationer.52 Övriga redovisade samhällsekonomiska effekter var viss kostnadsökning för och domstolarna, ökad efterfrågan, ökad konsumtion, förbättrade konkurrensförhållanden samt viss ökad administration för företag som erbjuder ROT-arbete. Analys saknades av stödets kostnadseffektivitet i förhållande till Kortsiktiga och varaktiga53 statsfinansiella effekter analyserades. Övriga redovisade samhällsekonomiska effekter var vissa administrativa kostnader för berörda myndigheter, administrativa kostnader för nätkoncessionshavarna, marginella administrativa kostnader för företag som omfattas av skattereduktion, samt förväntade positiva effekter för 49Långsiktigt i dessa sammanhang är . 2008/09:1, bet. 2008/09:NU3, rskr, 2008/09:100 och 2008/09:101. 51ÅF (2011). 2008/09:178, bet. 2008/09:SkU32 , rskr. 2008/09:246. 2014/15:1, kap 6.49, anges att den varaktiga effekten ger ett mått på den bestående årliga kostnaden/intäkten en åtgärd medför, dock utan koppling till hur de offentliga finanserna påverkas ett visst år. Se även årliga rapport . 2014/2015:1, Budgetproposition , bet. 2014/15:NU3, rskr 2014/15:70. R I K S R E V I S I O N E N D E T S A M L A D E S T Ö D E T T I L L S O L E L Analys saknades av stödets kostnadseffektivitet i förhållande till Kortsiktiga och varaktiga statsfinansiella effekter analyserades för hela reformen, inte specifikt för solelproducenter. Övriga redovisade samhällsekonomiska effekter var minskade kostnader för , minskad administration för små företag och hushåll, samt positiva effekter för miljön.55 Analys saknades av stödets kostnadseffektivitet i förhållande till Små statsfinansiella effekter på kort sikt. På lång sikt förväntades kostnaderna öka om solelen byggs ut kraftigt.56 Övriga redovisade samhällsekonomiska effekter var kort- och långsiktiga effekter på elgrossistmarknaden, samt marginella effekter för Förslaget väntades stödja det föreslagna målet om 100 procent förnybar el 2040.57 Analys saknades av stödets kostnadseffektivitet i förhållande till Inga statsfinansiella effekter. Övriga samhällsekonomiska effekter i form av ökade kostnader för övriga kundkollektivet och för konkurrensen på marknaden bedömdes som Kostnadseffektiviteten avseende ökad andel förnybar elproduktion analyserades bl.a. när systemet infördes.59 Små statsfinansiella effekter då stöden finansieras inom systemet. Inkomster från sanktionsavgifter och mervärdesskatt samt utgifter för prisgarantin, vissa övergångsstöd och drift. Viss positiv nettoeffekt efter Övriga redovisade samhällsekonomiska effekter var t.ex. miljöeffekter som ökad markanvändning för vindkraft, minskad användning av fossila bränslen och minskad användning av biobränslen. berör solel inkluderar bl.a. administrationskostnader för småskaliga Bidrag till lagring av Inga konsekvenser redovisades i budgetpropositionen i samband med Anm. 1) Endast ett av stöden i tabellen, investeringsstödet, riktar sig uteslutande till solel. Källa: genomgång av propositioner. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49. 2016/17:141, bet. 2016/17:SkU30, rskr. 2016/17:267. 57Dock angavs i prop. 2016/17:141 att målsättningarna för att utbyggnaden av förnybar elproduktion uppnås säkerställs i allt väsentligt, genom elcertifikatsystemet. 2009/10:51, bet. 2009/10:NU11, rskr. 2009/10:185. 59Se t.ex. SOU 2001:77, samt (2004). 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.2 Förändringar i stöden till solel Om stödsystemen präglas av ryckighet och kortsiktighet kan det skapas en osäkerhet bland solelmarknadens aktörer. Detta kan i sin tur leda till att investeringar tidigareläggs, skjuts upp eller uteblir helt. Stödsystem som rör förnybar el har ofta ändrats, dels genom att det befintliga regelverket t.ex. för investeringsstödet ändrats vad gäller stödnivåer, dels i och med att nya stöd tillkommit. Flera förändringar har skett –2017, däribland har skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el införts, skattebefrielsen för egenproducerad förnybar el har utvidgats, befrielse från att redovisa mervärdesskatt för företag med liten omsättning har införts, liksom ett bidrag till lagring av egenproducerad el. Förändringarna avspeglar regeringens ambition att gynna solelproduktion. Ett regelverk som kontinuerligt förändras riskerar dock att påverka förtroendet för långsiktigheten och stabiliteten i systemet. 2.2.1 kan uppstå mellan långsiktighet och utvärdering Inför utarbetande av propositionen om utvidgad skattebefrielse för egenproducerad förnybar el föreslog i en promemoria att skattebefrielsen skulle utvärderas och därefter regelbundet med avseende på dess samhällsekonomiska konsekvenser. Detta förordades även av och . och invände dock mot en särskild utvärdering eftersom de ansåg att detta skulle medföra en ökad osäkerhet om långsiktigheten i politiken. Regeringens samlade bedömning var att det inte var motiverat med en särskild översyn utöver den regelbundna prövningen av skatteutgifter som bör ske i enlighet med de skattepolitiska riktlinjerna.61 2.2.2 Förslag om förändringar i investeringsstödet Enligt Energimyndighetens solelstrategi upplever aktörer på marknaden att regelverken för stöd till solel är krångliga och administrativt betungande för den enskilde i och med att ansökningar för olika stöd ska göras hos olika myndigheter. Vidare upplever aktörer att det finns en brist på samordning mellan olika stöd och att de ibland uppfattas styra åt olika håll. föreslog i strategin bl.a. att investeringsstödet fasas ut för villor och bostadsrättsföreningar eftersom myndigheten bedömer att stödformer som skattereduktion och ROT-avdrag ofta är tillräckliga för att göra en investering lönsam för dessa målgrupper. Myndigheten föreslog också att ett riktat ROT-avdrag, ett s.k. solROT-avdrag på införs 2016/17:141, bet. 2016/17:SkU30, rskr. 2016/17:267. R I K S R E V I S I O N E N D E T S A M L A D E S T Ö D E T T I L L S O L E L för villor i stället för det investeringsstöd som myndigheten föreslog ska tas bort.62 föreslog även att stödnivån för övriga aktörer bör differentieras beroende på om aktörerna är berättigade till skattereduktion eller inte.63 Sedan investeringsstödet infördes har regeringen, bl.a. efter rekommendation från och mot bakgrund av sjunkande kostnader för solceller, successivt sänkt stödnivån från av investeringskostnaden till för företag och för övriga.64 Stödperioden har förlängts två gånger, först till 2016 och därefter till 2019. I budgetpropositionen föreslår regeringen en ökning av investeringsstödet med och en satsning med cirka 2 miljarder perioden –2020. Enligt regeringen är ambitionen att beta av den kö som byggts upp till följd av det stora intresset för stödet. Regeringen föreslår vidare att stödnivån åter höjs till för alla stödmottagare, inklusive för hushåll.65 I budgetpropositionen redovisas inte någon bedömning av konsekvenser av den föreslagna utökningen av stödet vad gäller avsatta resurser och stödnivå. 2.2.3 Informationsplattform för solceller införs Ett av förslagen i strategi för solel var att ta fram en informationsplattform för solel som kan utgöra ett nav för offentlig information om tillståndsfrågor, stöd, upphandling, installation och driftsättning av solelanläggningar. Syftet var att öka användningen av solel hos privatpersoner genom att förenkla befintliga regelverk och processer för målgruppen.66 Regeringen föreslår i budgetpropositionen att en informationsplattform införs som syftar till att samla information om hur enskilda ska gå tillväga för att installera solenergi.67 2.2.4 Hinder för småskalig förnybar elproduktion utreds Vidare har regeringen enligt förslag beslutat att en utredare bl.a. ska identifiera hinder som hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter vid energieffektivisering och introduktion av småskalig förnybar elproduktion. Förslag på hur hindren kan undanröjas ska identifieras. Enligt regeringen kan lokal elproduktion med t.ex. småskalig vindkraft eller 62Energimyndigheten (2016b). 63Energimyndigheten (2016f). 2017/18:1. 66Energimyndigheten (2016b). 2017/18:1. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N solceller ge viktiga bidrag till energiförsörjningen och öka delaktigheten i energiomställningen.68 Regeringen har även tillsatt en utredning som bl.a. ska utreda förutsättningarna för att låta fler, såsom andelsägare av förnybar elproduktion, få möjlighet att ta del av skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el. Vidare ska möjligheten att förenkla förfarandet för att få del av skattereduktionen utredas, t.ex. genom att skattereduktionen erhålls via elräkningen. Ytterligare en fråga för utredningen är om nya mindre produktionsanläggningar ska ingå i elcertifikatsystemet eller i stället endast få ersättning genom skattereduktionssystemet.69 har också föreslagit att den senare frågan bör ses över. 2.3Samhällsekonomiska analyser av det samlade stödet till solel Enligt Miljö- och och har inte det samlade statliga stödet till solel och dess effekter utvärderats.70 Enligt Miljö- och beror detta framförallt på att systemet har ändrats så ofta.71 Vissa stöd har utvärderats var för sig men den samlade effekten av stöden har inte analyserats. Stödens effekter har heller inte jämförts med stöd till produktion av annan förnybar el. Detta gör det svårt att bedöma samhällsekonomiska effekter av det samlade stödet till solel. Därmed har inte heller regeringens beslutsunderlag till omfattat en samhällsekonomisk analys av det samlade stödet till solel. 2.3.1Olika ambitionsnivå för samhällsekonomisk analys vid stöd till förnybar elproduktion I regeringsförklaringen framhölls att stödet till havsbaserad vindkraft och till solkraft ska stärkas.72 har i två regeringsuppdrag behandlat dessa produktionstekniker för förnybar el. Uppdragsbeskrivningarna skiljer sig åt vad gäller tydlighet i kravet på vad den samhällsekonomiska analysen, som i båda fallen efterfrågas, ska omfatta. I uppdraget om havsbaserad vindkraft ingick bl.a. att analysera potentialen för teknikutveckling och reduktion av produktionskostnader för havsbaserad vindkraft inom en 15-årsperiod.73 Vidare skulle myndigheten göra en samhällsekonomisk analys av en svensk satsning på havsbaserad vindkraft. 69Miljö- och (2017). 70Intervju med företrädare för Miljö- och , , samt , . 71Intervju med företrädare för Miljö- och , . R I K S R E V I S I O N E N D E T S A M L A D E S T Ö D E T T I L L S O L E L havsbaserad vindkraft på lång sikt kan spela en viktig roll i det svenska elsystemet. Slutsatsen var dock att den samhällsekonomiska nyttan med ett särskilt stöd till havsbaserad vindkraft inte är större än från den utbyggnad av förnybar el som sker genom ett teknikneutralt stöd, vars kostnad är betydligt lägre. Enligt myndigheten kan ett förnybart elsystem uppnås på flera sätt, men det är inte självklart vilken energimix som har högst samhällsekonomisk nytta eftersom energiresurser och teknik har olika för- och nackdelar. Ett riktat stöd till havsbaserad vindkraft borde därför även jämföras med riktade stöd till andra tekniker. I rapporten gjordes en jämförelse främst med ett teknikneutralt stöd som elcertifikatsystemet.74 Uppdraget om solel syftade till att genomföra en analys av hur solel ska kunna bidra till att ska ha förnybar energi. Solelens roll i det framtida energisystemet skulle analyseras, nuvarande stöd kartläggas och hinder för solel identifieras. Eventuell påverkan på statens kostnader eller intäkter skulle redovisas, liksom övriga samhällsekonomiska konsekvenser, särskilt vad gäller inverkan på näringsliv och arbetstillfällen.75 diskuterade bl.a. effekter på elsystemet och på miljön. Däremot bedömde myndigheten att statsfinansiella konsekvenser inte gick att kvantifiera . Någon samhällsekonomisk analys av det samlade stödet till solel gjordes inte. Enligt Energimyndigheten gjordes en mycket begränsad tolkning om vilka samhällsekonomiska effekter som skulle beräknas.76 Effekter på näringsliv och arbetstillfällen studerades i stora drag, men inga andra samhällsekonomiska konsekvenser redovisades.77 2.3.2 Arbetet med samhällsekonomiska analyser behöver utvecklas Enligt Miljö- och infördes återrapporteringskravet i regleringsbrevet78 att ”ska redovisa hur den arbetat och avser arbeta med samhällsekonomiska analyser för att främja en kostnadseffektiv energipolitik”, som en uppmaning till myndigheten att fortsätta och att intensifiera arbetet med samhällsekonomiska analyser.79 uppger också att departementet efterfrågar samhällsekonomiska analyser i allt större utsträckning och att myndigheten därför arbetar med att utveckla den samhällsekonomiska analysen.80 Även enligt finns det förväntningar på att departement och myndigheter 74Energimyndigheten (2017a). 75Miljö- och (2015). 76Intervju med företrädare för , . 78Regleringsbrev 2017 för . 79Intervju med företrädare för Miljö- och , . 80Intervju med företrädare för , 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ska göra bra konsekvensanalyser. Det är enligt departementet viktigt att uppdrag innehåller krav på samhällsekonomiska analyser och att sådana kommer in i den ordinarie beredningsprocessen.81 Återrapporteringskravet vad gäller redovisning av arbetet med samhällsekonomiska analyser i regleringsbrev visar enligt på att man från sida vill att myndigheterna arbetar med sådana analyser.82 Enligt Miljö- och behöver inför det fortsatta arbetet med strategin fördjupa analysen och studera om och på vilket sätt solel kan vara en del av energisystemet vid förnybar elproduktion. Analysen av hur en högre andel solel fungerar är inte fullständig, enligt departementet, och en samhällsekonomisk analys behöver göras.83 •Nya stöd och frekventa ändringar av stöden till solel riskerar att öka osäkerheten, vilket har betydelse för långsiktiga investeringsbeslut på solelmarknaden. Det kan också göra det svårare att få en överblick av vilka stöd som finns och hur de samverkar. •Konsekvensanalyser som redovisas i propositioner om nya stödformer till producenter av förnybar el och specifikt solel innehåller endast delvis kvantifierade effekter, vilket kan försvåra en uppföljning av effekterna av stöden. •Regeringen har ställt olika krav på redovisning av samhällsekonomiska konsekvenser i två uppdrag till om att ta fram ett förslag till strategi för ökad användning av solel, samt att utreda potentialen för havsbaserad vindkraft. Konsekvenserna av de skilda uppdragsbeskrivningarna avspeglas i myndighetens rapportering, där förslaget till solelstrategi inte omfattar en samhällsekonomisk analys, medan rapporten om havsbaserad vindkraft redovisar samhällsekonomiska konsekvenser. har redovisat en jämförelse med ett teknikneutralt stöd till förnybar el i rapporten om havsbaserad vindkraft men inte i solelstrategin. •Beslutsunderlagen till har inte omfattat samhällsekonomiska analyser av det samlade stödet till solel. 81Intervju med företrädare för , . 83Intervju med företrädare för Miljö- och , . R I K S R E V I S I O N E N D E T S A M L A D E S T Ö D E T T I L L S O L E L 3Kostnader och samhällsekonomiska effekter av stöd till solel Den tekniska utvecklingen har gått snabbt för produktion av förnybar el, inte minst för solelproduktion. Ökade produktionsvolymer har också bidragit till sänkta produktionskostnader. Det är naturligtvis svårt att med god precision uppskatta hur kostnadsbilden kommer att se ut på lång sikt, vilken teknik som kommer att vara dominerande och, speciellt, vilken betydelse stöden kommer att ha för den tekniska utvecklingen. Trots dessa svårigheter är det centralt att beslutsunderlagen innehåller analyser av utvecklingen och hur den påverkas av stödens utformning. I detta kapitel granskas kostnaderna för solelproduktion , hur de statsfinansiella effekterna kan utvecklas framöver och vilka mekanismer som är centrala att belysa i ett underlag för att kunna bedöma stödens samhällsekonomiska effekter. Utgångspunkten för analysen är att mängden el som konsumeras är oberoende av hur elen produceras och att behovet av skatteintäkter inte förändras. Detta innebär exempelvis att om ökad egenkonsumtion av solel leder till lägre skatteintäkter måste skatten höjas i andra delar av ekonomin för att kompensera för intäktsbortfallet. 3.1 Kostnader för solceller 3.1.1 Kostnader för solceller har fallit snabbt Produktionen av solceller har gjort stora tekniska framsteg . Detta tillsammans med fallande kiselpriser och ökade tillverkningsvolymer har resulterat i kraftigt sjunkande modulpriser. har priset för solcellsmoduler i sjunkit med 89 procent.84 Fallande priser i kombination med nationella stöd har varit en bidragande orsak till att den installerade solcellskapaciteten ökat i och runt om i världen. Kostnadsutvecklingen har även påverkat utformningen av stöden. Prisreduktionen på världsmarknaden för solceller har varit i snitt vid varje fördubbling av den ackumulerade produktionen. Priset förutspås fortsätta sjunka, men det råder stor osäkerhet om hur snabbt utvecklingen kommer att gå.85 84IEA (2017b). 85Se t.ex. IEA (2014). 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I vissa länder, med gynnsamma solförhållanden, är produktionskostnaderna för solel konkurrenskraftiga med konventionell elproduktion.86 3.1.2 Relativt hög produktionskostnad för solel Trots kraftigt sjunkande priser det senaste årtiondet är solel fortfarande en relativt dyr elproduktionsteknik i jämfört med övriga tillgängliga tekniker. Diagram 1 beskriver den nuvärdesberäknade genomsnittliga produktionskostnaden för nya elproduktionsanläggningar.87 Denna genomsnittliga kostnad inkluderar alla kostnader under anläggningens livstid: initial investeringskostnad, drifts- och underhållskostnader samt kostnad för kapital. Produktionskostnaden för tekniker med hög kapitalandel, som exempelvis solel, är relativt räntekänslig.