prop · H503237 · 2018-04-12 00:00:00 — Med det faktiska utfallet åsyftas de verkliga omständigheterna, dvs. dant som genomförda investeringar, antal elavbrott, överförd energi och Sådana förhållanden som kan föran- leda en omprövning enligt 25 eller 26 § kan alltså inte beaktas i detta Som framgår av tredje punkten ska intäktsramen ändras så att den svarar mot det faktiska utfallet. Ändringar enligt tredje punkten ska göras i den utsträckning som det är motiverat med hänsyn till att det faktiska utfallet för tillsynsperioden avviker från de antaganden som legat till grund för att bestämma ramen. Det är inte en grund för ändring att det i Prop. 2017/18:237 efterhand visat sig att nätmyndigheten eller en förvaltningsdomstol miss- förstått innebörden av en rättsregel eller tillämpat en kalkylmodell fel- aktigt när intäktsramen bestämdes. I sådana avseenden är det beslut om intäktsram som gäller för nätföretaget bindande för omprövningen. Övervägandena finns i avsnitt 7.8.2. 24 § Utöver det som anges i 23 § 3 ska intäktsramen ändras, om 1.nätkoncessionshavaren har lämnat oriktiga eller bristfälliga uppgifter och detta har inverkat på ramens storlek, eller 2.ramen av någon annan anledning har bestämts på ett uppenbart felaktigt eller ofullständigt underlag och detta har inverkat på ramens storlek. I fall som avses i första stycket 1 får intäktsramen ökas endast om det finns sär- skilda skäl. I paragrafen, som har i huvudsak samma utformning som 21 §, anges i vilka fall en intäktsram ska ändras vid en omprövning efter tillsynsperio- den med hänvisning till brister när det gäller de sakuppgifter som lagts till grund för beslutet om intäktsram. Utgångspunkten för omprövningen är de uppgifter och metoder som användes när ramen bestämdes och som framgår av det beslutet (23 § första punkten). Omprövningen tar i huvudsak sikte på förhållanden som inträffat efter det att ramen bestämdes inför tillsynsperioden (23 § andra punkten). Det kan dock vid omprövningen visa sig att det fanns brister i underlaget för bestämmandebeslutet. Enligt första stycket ska intäktsramen vid en omprövning efter tillsyns- perioden ändras i sådana fall som avses i 21 § första och andra punkter- na. Inom ramen för en omprövning enligt 22 § är det endast i sådana fall som ändring kan göras med hänvisning till att intäktsramen inför tillsyns- perioden bestämdes på ett bristfälligt beslutsunderlag. Som framgår av andra stycket kan intäktsramen ökas med hänvisning till att nätföretaget har lämnat oriktiga eller bristfälliga uppgifter endast om det finns särskilda skäl. När det gäller sådana skäl hänvisas till kom- mentaren till 21 §. Övervägandena finns i avsnitt 7.8.2. Omprövning till följd av att en intäktsram har ändrats för en annan nätkoncessionshavare 25 § När en allmän förvaltningsdomstol har ändrat en intäktsram för en nätkon- cessionshavare ska nätmyndigheten ompröva det beslut om intäktsram som gäller för en annan nätkoncessionshavare om denne 1.ansöker om omprövning efter det att domstolens avgöran- de fått laga kraft, och 2.anför att de förhållanden som domstolen lagt till grund för ändring i det tidi- gare avgörandet finns även i fråga om sökandens intäktsram. Paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 15 §, har i allt väsentligt ut- formats i enlighet med Lagrådets förslag. Det kan vara påkallat att ändra ett nätföretags intäktsram med anled- ning av att en allmän förvaltningsdomstol har ändrat en intäktsram för ett En följdändring kan ske om grunden för ändringen av det andra nätföretagets intäktsram är tillämplig även för intäktsramen för 2017/18:237 andra nätföretag. Det kan t.ex. vara fråga om en justering av avkastning- en på grund av att en procentsats vid användandet av WACC-metoden har ändrats eller att en standardkostnad för en investering har justerats uppåt. Det saknar betydelse för omprövningen enligt paragrafen om om- prövning redan har skett enligt bestämmelserna i 20–24 §§. Nätföretaget måste lämna in ansökan om omprövning inom tre måna- der efter det att domstolsavgörandet fått laga kraft. Omprövning till följd av att intäktsramen har ändrats i fråga om en tidigare tillsynsperiod 26 § Om nätmyndigheten eller en allmän förvaltningsdomstol har ändrat in- täktsramen i fråga om en tillsynsperiod som har gått till ända och det avgörandet har fått laga kraft, ska nätmyndigheten ompröva ett beslut om intäktsram för en senare tillsynsperiod och göra de ändringar som den ändrade ramen motiverar. Bestämmelsen i paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 16 §, avser fallet att nätmyndigheten eller en allmän förvaltningsdomstol efter ett överklagande har ändrat intäktsramen för en tidigare tillsynsperiod. Nät- myndigheten ska då, när ändringen har fått laga kraft, göra de följdänd- ringar som det ändrade beslutet medför när det gäller intäktsramen för den följande tillsynsperioden, oavsett om den perioden pågår eller har av- slutats. 27 § Om de samlade intäkterna från nätverksamheten har varit större än intäktsramen, ska nätmyndigheten besluta att ramen för en efterföljande tillsynsperiod ska minskas med ett belopp som motsvarar över- skottet. I paragrafen, som delvis motsvarar nuvarande 5 kap. 20 §, finns huvud- regeln för vad som ska ske när ett nätföretags samlade intäkter från nät- verksamheten har överstigit intäktsramen. Enligt bestämmelsen ska ett belopp som svarar mot överdebiteringen minska ramen för den tillsynsperiod som följer den period då intäkterna varit större än ramen. kan ta ställning till frågan om att minska intäktsramen enligt paragrafen först efter utgången av den till- synsperiod när överskottet uppstod. Det överskjutande beloppet kan alltså inte beaktas när den nya intäktsramen bestäms enligt 3 §. I stället krävs ett särskilt beslut av nätmyndigheten. Till skillnad från det som gäller i fråga om underdebitering enligt 29 § kan flera perioders överskott ackumuleras. Om nätföretaget överskrider även den intäktsram som bestäms med tillämpning av paragrafen, kom- mer den överdebiteringen att föranleda en minskning av intäktsramen för den andra tillsynsperioden efter den tillsynsperiod då det ursprungliga överskottet uppstod. 28 § Om de samlade intäkterna från nätverksamheten har överstigit intäktsramen med , ska nätmyndigheten besluta att ramen för den närmast följande tillsynsperioden ska minskas med ett över- debiteringstillägg. Beräkningen av överdebiteringstillägget ska grundas på den del av de samlade Prop. 2017/18:237 intäkterna från nätverksamheten som överstiger intäktsramen. Överdebiteringstillägget ska beräknas efter en räntesats som motsvarar den ge- nomsnittliga referensränta enligt 9 § räntelagen (1975:635) som under tillsyns- perioden fastställts av med ett tillägg av femton procentenheter. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 21 §. Av första stycket framgår att ett överdebiteringstillägg ska utgå, om de samlade intäkterna överstiger intäktsramen med , och att överdebiteringstillägget ska minska intäkts- ramen för påföljande tillsynsperiod på motsvarande sätt som enligt 27 §. I andra stycket anges att överdebiteringstillägget ska grundas på hela det belopp som överstiger intäktsramen. ligt tredje stycket beräknas efter en räntesats motsvarande den genom- snittliga av fastställda referensräntan enligt 9 § räntelagen (1975:635) med ett tillägg av femton procenten- fastställer en sådan referensränta för varje kalender- Vid beräkningen av överdebiteringstillägget är det därför åtta sådana räntebeslut som tillämpas för att räkna fram den genomsnittliga räntan. 29 § Om de samlade intäkterna från nätverksamheten har varit mindre än intäktsramen, ska nätmyndigheten besluta att nätkoncessions- havaren under den närmast följande tillsynsperioden från nätverksamheten får uppbära ett belopp som motsvarar underskottet. Det belopp som nätmyndigheten beslutar ska inte anses vara intäkter från nät- verksamheten vid avstämning mot intäktsramen för den närmast följande tillsyns- Detta gäller dock endast i den utsträckning intäkterna från nätverksam- heten annars skulle överstiga intäktsramen. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 20 § när det gäller situationen att nätföretagets intäkter har varit mindre än intäkts- Till skillnad från det som följer av 27 och 28 §§ gäller nätmyndig- hetens beslut enligt första stycket inte storleken på intäktsramen för den I stället får nätföretaget möjlighet att upp- bära ett belopp som svarar mot underskottet utan att beloppet anses vara intäkter från nätverksamheten vid den avstämning mot intäktsramen som sker efter den nya tillsynsperioden. Detta framgår av andra stycket första Nätföretaget får alltså göra en sorts avdrag. Av andra stycket andra meningen följer att avdraget inte får vara större än den del av nätföre- tagets intäkter som överstiger den nya intäktsramen. Om det belopp som nätmyndigheten bestämt enligt paragrafen är , intäktsra- men för den nya tillsynsperioden och intäkterna från nätverksamheten under den nya tillsynsperioden är före avdraget, innebär bestämmelserna att inte anses vara intäkter från nätverksamheten vid avstämningen. Som framgår av paragrafen måste nätföretaget utnyttja underskottet under den närmast följande tillsynsperioden. Annars går möjligheten för- I exemplet ovan kan nätföretaget alltså inte utnyttja det återstående beloppet på under en senare tillsynsperiod. Övervägandena finns i avsnitt 7.10. 30 § Om ett transmissionsnätsföretag är en statlig myndighet och har finansie- rat en förstärkning av elnätet enligt ett sådant avtal som avses i 4 kap. 9 b §, ska intäkter med anledning av avtalet anses vara intäkter från överföring av el vid avstämning mot intäktsramen. Enligt paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 24 a § andra stycket, ska intäkter med anledning av avtalet anses vara intäkter från överföring av el. Det innebär att eventuella intäkter omfattas av den intäktsram som fastställs enligt 16 §. Paragrafen har fått sin placering i enlighet med Lag- rådets förslag. 31 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om hur nätkoncessionshavarnas intäkter ska beräknas vid avstämning mot intäktsramen. I paragrafen finns ett nytt normgivningsbemyndigande. Paragrafen har fått sin placering i enlighet med Lagrådets förslag. Med stöd av paragrafen kan regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer meddela föreskrifter i fråga om exempelvis periodise- ring av inkomster eller hur försäkringsersättningar, skadestånd och andra engångsersättningar ska hanteras. Övervägandena finns i avsnitt 7.9. 32 § Ett beslut av nätmyndigheten enligt 3, 20, 21, 22, 25, 26, 27 eller 28 § gäller . I paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 19 §, finns en bestämmel- se om att ett beslut nätmyndigheten meddelat i fråga om intäktsramen ska gälla trots att det överklagats. Intäktsram vid överlåtelse av nätkoncession 33 § Om en nätkoncessionshavare överlåter en nätkoncession, ska vid tillämp- ningen av detta kapitel den intäktsram som gäller för koncessionen fortsätta att gälla efter överlåtelsen och den nya nätkoncessionshavaren träda in i överlåtarens ställe. Om intäktsramen är en gemensam ram för den överlåtna koncessionen och en annan nätkoncession, ska överlåtaren och den nya nätkoncessionshavaren fördela ramen proportionerligt i förhållande till hur stor del av kapitalbasen som över- låtits och på samma sätt fördela intäkter som överstiger eller understiger intäkts- ramen och överdebiteringstillägg. Fördelningen får dock göras på ett annat sätt, om det finns särskilda skäl. I paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 25 §, finns grundläggande bestämmelser om vilka konsekvenser det får för intäktsramen och nät- företagets skyldigheter enligt detta kapitel om en nätkoncession överlåts Av första stycket framgår att den redan bestämda intäktsramen fort- sätter att gälla för övertagaren av koncessionen. Den som övertar nätkon- cessionen träder även i övrigt i överlåtarens ställe när det gäller tillämp- Prop. 2017/18:237 ningen av bestämmelserna i detta kapitel på nätkoncessionen. I andra stycket finns bestämmelser för det fallet att intäktsramen inte gäller bara den nätkoncession som överlåts. Det är i sådana fall nödvän- digt att anpassa principen att intäktsramen ska fortsätta att gälla för över- tagaren. Överlåtaren och övertagaren ska fördela intäktsramen, liksom intäkter som överstiger eller understiger intäktsramen samt överdebite- ringstillägg, proportionerligt i förhållande till hur stor del av den samlade kapitalbasen som överlåtits. Om det finns särskilda skäl kan fördelningen göras på ett annat sätt. Ett sådant skäl kan vara att två nätkoncessioner för område har slagits samman till ett redovisningsområde och de olika områdenas nät- avgifter fortfarande inte är enhetliga (jfr 4 kap. 4 §). Det kan i så fall finnas en skillnad i överensstämmelse mellan det enskilda områdets an- del i de samlade intäkterna å ena sidan och andelen i den samlade kapitalbasen å den andra. Om en överlåtelse sker i detta läge, kan det vara nödvändigt att göra en mer rättvisande fördelning av intäktsramen i samband med överlåtelsen. Regleringen syftar till att fördela den befintliga intäktsramen mellan överlåtaren och övertagaren. Det ska således inte bestämmas nya intäkts- ramar för de berörda koncessionerna. Den redan fastställda intäktsramen fortsätter att gälla fram till slutet av tillsynsperioden. 34 § En fördelning enligt 33 § andra stycket ska godkännas före överlåtelsen. Fråga om godkännande prövas av nätmyndigheten. Regeringen ska dock pröva frågan, om ärendet avser en utlandsförbindelse. Ett förslag till fördelning ska lämnas in till nätmyndigheten tillsammans med de uppgifter som krävs för att pröva förslaget. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 26 § första och andra styckena. Av första stycket följer att fördelningen av intäktsramen ska godkännas av den myndighet som ska pröva frågan om överlåtelse. Regeringen prö- var ärenden om tillstånd till överlåtelse om ärendet avser en utlandsför- bindelse (2 kap. 16 § fjärde stycket). Annars ska nätmyndigheten pröva frågan. Enligt andra stycket ska att ett förslag till fördelning lämnas in till nät- myndigheten tillsammans med de uppgifter som krävs för att pröva för- slaget. Överlåtelsen får inte genomföras, om inte fördelningen har godkänts (2 kap. 16 § tredje stycket). Den godkända fördelningen blir bindande i och med att tillstånd lämnas och överlåtelsen genomförs. Det ska således inte meddelas ytterligare myndighetsbeslut om att slutligt fastställa för- delningen. 35 § Ett ärende om godkännande av en fördelning enligt 34 § ska handläggas skyndsamt. För att inte försvåra en försäljning av en nätkoncession föreskrivs i para- grafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 26 § tredje stycket, att godkän- nandeförfarandet ska vara skyndsamt. 36 § Om nätmyndigheten ändrar gränserna för en nätkoncession för område enligt 2 kap. 12 §, ska myndigheten besluta om den fördelning av berörda intäkts- ramar som är proportionerlig i förhållande till hur stor del av kapitalbasen som är hänförlig till gränsändringen och på samma sätt fördela intäkter som överstiger eller understiger intäktsramen och överdebiteringstillägg. Fördelningen får dock göras på ett annat sätt, om det finns särskilda skäl. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 27 §. Gränserna för en nätkoncession för område får ändras av nätmyndig- heten, om det behövs för en ändamålsenlig nätverksamhet och det kan ske utan synnerlig olägenhet för nätkoncessionshavaren (2 kap. 12 §). Enligt paragrafen gäller det som sägs om överlåtelse av nätkoncession i 33 § andra stycket i tillämpliga delar vid beslut om ändring av konces- sionsgränser. Intäktsramen ska i normalfallet fördelas proportionerligt i förhållande till hur stor del av kapitalbasen som överlåtits med anledning av gränsändringen. Till skillnad från vad som gäller vid överlåtelse av nätkoncession är det alltså inte fråga om att godkänna en överenskommelse mellan en över- låtare och en övertagare. Det kan dock förutsättas att ett samförstånd nor- malt finns mellan de berörda nätföretagen och bör beaktas av myndig- heten. Skyldighet att lämna uppgifter 37 § En nätkoncessionshavare ska till nätmyndigheten lämna de uppgifter som behövs för en prövning enligt 21, 22, 26 och 36 §§. I paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 28 §, finns en bestämmel- se om uppgiftsskyldighet för nätföretag när nätmyndigheten tar initiativ till en omprövning eller ändring av intäktsramen enligt någon av de an- givna paragraferna. Nätföretaget ska lämna myndigheten de uppgifter som behövs för prövningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om nät- företagets uppgiftsskyldighet. Sådana föreskrifter kan avse bl.a. vilka uppgifter som ska lämnas och nätföretaget ska full- göra uppgiftsskyldigheten. Av skäl som redovisas i avsnitt 7.11 föreslår regeringen att det ska in- föras en förseningsavgift för nätföretag som inte i rätt tid lämnar de upp- gifter till nätmyndigheten som myndigheten behöver för att bestämma in- täktsramen. Bestämmelserna om förseningsavgift har utformats med ut- gångspunkt i 12 kap. 7–13 §§. Paragraferna har fått sin placering i enlig- het med Lagrådets förslag. 38 § En nätkoncessionshavare ska betala en förseningsavgift på till staten, om koncessionshavaren inte inom den tid som anges i föreskrifter som har meddelats i anslutning till 4 § lämnar de uppgifter som behövs för att be- Prop. 2017/18:237 stämma intäktsramen. Om uppgifterna inte har kommit in från det att nätmyndig- heten skickade ett meddelande till nätkoncessionshavaren med information om beslutet att ta ut avgift enligt första stycket, ska koncessionshavaren betala en ny förseningsavgift på . I paragrafen finns bestämmelser om förutsättningarna för att ta ut försen- ingsavgift från ett nätföretag som inte fullgör skyldigheten att till nät- myndigheten lämna de uppgifter som krävs för att bestämma intäkts- ramen. Förseningsavgiften tas ut när underlaget är ofullständigt. Den tas däremot inte ut med anledning av felaktigheter i de lämnade uppgifterna. Förseningsavgiften förutsätter att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har meddelat verkställighetsföreskrifter i anslut- ning till 4 §. Skyldigheten att betala förseningsavgift enligt första stycket inträder när ett nätföretag försummar att tillhandahålla någon av de upp- gifter som krävs inom den föreskrivna tiden. ska alltså besluta att ta ut förseningsavgift även om företaget lämnar in en del av uppgifterna inom den föreskrivna tiden. Om bristerna i det inlämnande underlaget är små, kan det dock bli aktuellt att efterskänka avgiften enligt 39 § första stycket. För att nätmyndigheten ska kunna avgöra om nätföre- taget har fullgjort sin uppgiftsskyldighet krävs också att det har med- delats närmare föreskrifter om vilka uppgifter som ska lämnas till myn- digheten. Av andra stycket framgår att ett nätföretag kan bli skyldigt att betala ytterligare en förseningsavgift. Om uppgifterna inte har kommit in till nätmyndigheten inom den angivna tvåmånadersfristen, får myndigheten emellertid överväga andra sanktionsmöjligheter. Företaget kan vid vite föreläggas att komma in med underlaget (12 kap. 3 §). Det kan vidare bli aktuellt att bestämma en skälig intäktsram på annat tillgängligt underlag (5 §). 39 § En förseningsavgift enligt 38 § ska efterskänkas helt eller delvis, om underlåtenheten är liten med hänsyn till de uppgifter som nätmyndigheten be- höver för att bestämma intäktsramen eller till förseningens längd. Förseningsavgiften ska efterskänkas helt, om 1.underlåtenheten är ursäktlig med hänsyn till omständigheter som nätkonces- sionshavaren inte har kunnat råda över, eller 2.det annars är oskäligt att ta ut den. Om det som förekommit i ärendet föranleder det, ska frågan om att efterskänka en avgift tas upp även om något yrkande om detta inte har gjorts. Av paragrafen framgår att en förseningsavgift kan efterskänkas under vissa förutsättningar. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. I det fall som anges första stycket kan det kan bli aktuellt med ett par- tiellt efterskänkande. När det gäller de uppgifter som nätmyndigheten be- höver för att bestämma intäktsramen finns det utrymme för att delvis efterskänka förseningsavgiften, om nätföretaget i rätt tid har gett in hu- vuddelen av de uppgifter som krävs. Är bristerna obetydliga kan avgiften efterskänkas helt. På samma sätt har längden av en försening betydelse för hur stor del av avgiften som efterskänks. Om en försening är endast 2017/18:237 någon dag bör större delen av avgiften kunna efterges. Det blir inte aktuellt att efterskänka avgiften i någon del om det rör sig om en lång försening. När det gäller andra och tredje styckena har paragrafen utformats på i huvudsak samma sätt som 12 kap. 11 §. Det krävs dock inte att oskälig- heten ska vara uppenbar för att förseningsavgiften ska efterskänkas enligt andra punkten. 40 § ska besluta att ta ut förseningsavgift från en nätkonces- sionshavare, om det enligt 38 och 39 §§ finns förutsättningar för att ta ut avgif- ten. När myndigheten har beslutat att ta ut en avgift, ska myndigheten skicka ett meddelande med information om beslutet till koncessionshavaren. I paragrafen, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, anges att det är nätmyndigheten som beslutar om förseningsavgiften. Det fram- går också att myndigheten alltid ska skicka ett meddelande med informa- tion om beslutet till nätföretaget. 41 § Om en förseningsavgift inte har betalats efter betalningsuppmaning, ska avgiften lämnas för indrivning. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får verkställighet enligt utsökningsbalken ske. Paragrafen har utformats med 12 kap. 12 § som förebild. 42 § Regeringen får meddela föreskrifter om att indrivning enligt 41 § inte be- höver ske för mindre belopp när det gäller förseningsavgift enligt detta kapitel. Ett normgivningsbemyndigade som liknar paragrafen finns i 12 kap. 12 § första stycket andra meningen. 43 § Ett beslut om förseningsavgift får verkställas även om det inte har fått laga kraft. Om ett företag har rätt att få tillbaka en betald förseningsavgift på grund av en domstols beslut, ska ränta betalas på den återbetalade förseningsavgiften från och med månaden efter den då förseningsavgiften betalades in till och med den må- nad då återbetalning görs. I fråga om räntans storlek ska 65 kap. 4 § tredje stycket skatteförfarandelagen (2011:1244) tillämpas. Paragrafen har utformats med 12 kap. 13 § som förebild. 3 b § Den systemansvariga myndigheten ska fastställa mål för driftsäkerhet under förutsebara förhållanden på transmissionsnät i och på de utlands- förbindelser som är anslutna till ett sådant transmissionsnät. Målen ska vara objektiva, öppna och icke-diskriminerande. De ska underställas regeringen för godkännande. Regeringen bestämmer hur de godkända målen ska offentliggöras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om de krav och skyldigheter som måste iakttas för att de enligt första stycket godkända målen ska uppnås. Innan föreskrifterna meddelas ska samråd ske med systemansvariga i länder vars elsystem är förbundna med transmissionsnät i . Första stycket ändras på så sätt att det som gäller stamnätet i stället gäller transmissionsnät i . Normgivningsbemyndigandet i andra stycket ändras på så sätt att sub- delegation kan ske till en annan myndighet än den systemansvariga myn- digheten. Ändringen är i huvudsak redaktionell. Utgångspunkten är fort- farande att ska meddela eventuella myndighetsföre- skrifter. I tredje stycket byts ”det svenska stamnätet” ut mot ”transmissionsnät i ”. 3 § Överföring av el till en konsument får avbrytas, om 1.konsumenten har försummat sina skyldigheter enligt avtalet med nätkon- cessionshavaren eller elleverantören om överföring eller leverans av elen, 2.försummelsen är ett väsentligt avtalsbrott,