prop · H503130 · 2018-05-29 00:00:00 — Utvärderingen av fondernas verksamhet baseras på information från fondernas interna resultatuppföljningssystem för att möjliggöra analys av olika källor till den totala avkastningen.23 Flera externa källor har också använts, till exempel för att sätta fondernas utveckling i relation till utvecklingen av tillgångar och skulder i inkomstpensionssystemet, utvecklingen på kapitalmarknaderna 23 Det här innebär att det historiskt kan förekomma skillnader mot fondernas redovisade resultat på grund av bland annat periodiseringar, men skillnaderna är mycket små (i avkastning). och resultaten för ett urval av utländska statliga pensionsfonder. Dessa källor redovisas i anslutning till respektive analys. Ett nära samarbete med fonderna . Utvärderingsarbetet har pågått och har genomförts i en kontinuerlig process tillsammans med fonderna. I kapitel 3 följer en beskrivning av AP-fondernas roll i det svenska pensionssystemet och deras utveckling –2017. Fondernas utveckling ställs även i relation till utvecklingen på kapitalmarknaderna samt andra internationella fonder. Kapitel 4–9 redovisar sedan resultaten från den grundläggande utvärderingen per fond. 3.AP-fondernas roll, utveckling och omvärld 2001–2017 I det här kapitlet beskrivs AP-fondernas roll i det svenska pensionssystemet och buffertfondernas (Första till Fjärde och Sjätte ) utveckling –2017. Fokus är fondernas påverkan på inkomstpensionssystemet samt hur de utvecklats i jämförelse med kapitalmarknaderna och ett urval av utländska statliga pensionsfonder. AP-FONDERNAS ROLL I DET SVENSKA PENSIONSSYSTEMET AP-fonderna är basen i det svenska pensionssystemet. De sex AP-fonderna utgör en del av det svenska systemet för allmän pension, vilket är en av tre delar i det svenska pensionssystemet (Bild 4). De två andra delarna är tjänstepensionen, som är en tjänsteförmån från arbetsgivaren, och det privata sparandet. AP-fondernas roll i svenska pensionssystemet 1 Garantipension för de med låg eller ingen inkomst som finansieras med skatter 2 togs () uppgifter över av : Av total lönesumma går till allmän pension, därav till premiepension. Dagens svenska system för allmän pension är resultatet av en bred partiuppgörelse med syfte att reformera den då gällande folkpensionen och ATP. betalas av den totala lönesumman in till allmän pension24, varav går till att finansiera inkomstpensionen och resterande går till premiepensionen (sparas på individuella premiepensionskonton). Årets inbetalningar finansierar årets pensioner. De årliga inbetalningarna till inkomstpensionen finansierar pensionsutbetalningar till dagens pensionärer (ett så kallat ”pay as you go”-system). En grundtanke med det svenska inkomstpensionssystemet är att det ska vara självfinansierande, vilket betyder att staten inte ska behöva höja pensionsavgifterna eller låna pengar för att betala ut inkomstpensionen.25 Fonderna fyller också funktion som buffertar. 2001 omorganiserades Första till Fjärde AP-fonderna till så kallade buffertfonder. Även inkluderades i buffertfondkapitalet . Syftet med Första till Fjärde AP-fonderna är att jämna ut perioder av löpande över- och underskott mellan inbetalningar av pensionsavgifter och utbetalningar av pensioner och att långsiktigt generera avkastning för att öka stabiliteten i inkomstpensionssystemet. Buffertfonderna ska verka självständigt och ha egna placeringspolicyer, ägarpolicyer och riskhanteringsplaner inom ramen för sitt uppdrag och placeringsregler. Första till Fjärde AP-fonderna regleras i lagen om allmänna pensionsfonder (2000:192) och i lagen om (2000:193, 2007:709). är stängd och har fokus på onoterade bolag. är en stängd fond, vilket innebär att inga in- och utflöden i pensionssystemet går via fonden. Fonden skiljer sig också från övriga buffertfonder genom sitt fokus på onoterade bolag (Första till får enligt gällande placeringsregler investera max av totalt förvaltat kapital i onoterade bolag). Det dämpade balanstalet avgör pensionernas utveckling. Inkomstpensionssystemets finansiella ställning uttrycks i ett så kallat balanstal och definieras som inkomstpensionssystemets tillgångar dividerat med inkomstpensionssystemets skulder. Tillgångarna består av framtida inbetalningar och buffertfonderna. De framtida inbetalningarna bestäms främst av befolkningstillväxt, arbetskraftsdeltagande, ekonomisk tillväxt och löneökningstakt. Inkomstpensionssystemets skulder består av framtida pensionsutbetalningar och bestäms främst av antalet pensionärer, genomsnittlig livslängd, löneökningstakt samt upp- och nedskrivningar av pensionsrätterna baserat på systemets balansering. För att minska svängningar i inkomstpensionerna har ett dämpat balanstal införts, vilket avviker från 1,0 med en tredjedel av det ordinarie balanstalets avvikelse från 1,0. Om det dämpade balanstalet överstiger 1,0 skrivs pensionsrätterna upp baserat på löneökningstakten, som mäts genom inkomstindex. Understiger däremot balanstalet 1,0 24Av dessa går maximalt 7,5 inkomstbasbelopp (2017) till pensionssystemet, medan ett eventuellt överskott går till statskassan. 25Även premiepensionen är självfinansierad. är skulderna större än tillgångarna och en automatisk balansering aktiveras, vilket betyder att värdet av pensionsrätterna skrivs upp med en lägre faktor än löneökningstakten. Löneökningstakten mäts som förändringar i inkomstindex. Detta innebär att inkomstpensionen kan sänkas om inkomstpensionssystemet inte balanserar. Om det dämpade balanstalet understiger 1,0 justeras uppskrivningstakten av pensionsrätterna med förskjutning. Kombinationen av att inkomstpensionssystemet är avgiftsbestämt, att pensionsskulderna tar hänsyn till demografisk utveckling och att det finns en automatisk balansering gör systemet självförsörjande. Sjunde AP-fonden erbjuder sex placeringsalternativ som en del av premiepensionssystemet. Premiepensionen syftar till att varje arbetstagare ska kunna påverka en del av den allmänna pensionen genom att välja hur pensionsmedlen investeras. Alla arbetstagare kan välja mellan omkring 850 fonder i premiepensionssystemet. Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder: AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Dessa fonder kombineras i AP7 Såfa som förvaltar premiepensionen för de arbetstagare som inte aktivt väljer fondförvaltare (statens ”förvalsalternativ”). Sjunde AP-fonden erbjuder utöver förvalsalternativet26 fem ytterligare fondportföljer som kan väljas i konkurrens med de övriga omkring 850 fonderna av alla arbetstagare.27 Dessa fem fondportföljer inkluderar de två byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond samt tre statliga fondportföljer som består av olika kombinationer av de två byggstensfonderna. Sjunde AP-fonden regleras i lagen om allmänna pensionsfonder (2000:192). BUFFERTFONDERNAS UTVECKLING OCH OMVÄRLD 2001–2017 Buffertfonderna har haft en avkastning om i genomsnitt start. Buffertfondernas kapital har växt från miljarder till 412 miljarder vid utgången av 2017. Buffertfondernas avkastning efter kostnader har bidragit med miljarder av tillväxten, vilket motsvarar en genomsnittlig avkastning på jämfört med inkomstindex som ökade . Nettoflödet är negativt . Buffertfonderna genererade 2017 en avkastning på miljarder efter kostnader. Nettoflödet har varit negativt till skillnad då buffertfonderna hade ett positivt nettoflöde (Bild 5). 26Även AP7 Såfa är aktivt valbar. 27Dessa fem fondportföljer är valbara på fondtorget, medan AP7 Såfa ligger utanför fondtorget. var nettoflödet 30 miljarder. Nettoflödet förväntas vara fortsatt negativt under de kommande åren28. Buffertfondernas utveckling 20011–2017 Första till Fjärde och Sjätte Total avkastning efter kostnader Total avkastning efter kostnader2 -4,9 -1,9 -15,0 -21,6 Ø -6,3 Totalt kapital 554 miljarder 2 Avkastning per fond viktat med genomsnittligt kapital , geometriskt snitt 2001-2017 3 Då flöden inkluderar vissa kostnadsposter går det ej att göra en balanserad jämförelse mellan marknadsvärden, flöden och absolut avkastning KÄLLA: AP-fonderna; McKinsey-analys Buffertfonderna samarbetar inom områden som inte äventyrar konkurrensen fonderna emellan. Inom områden som inte äventyrar konkurrensen fonderna emellan, kan AP-fonderna samarbeta för att uppnå förbättrad leverans gentemot uppdraget, till exempel genom kompetensutbyte eller förbättrat hållbarhetsarbete, eller för att uppnå kostnadsbesparingar. samarbetar fonderna inom nio samarbetsgrupper (Bild 6), där fonderna bland annat för dialoger kring etik- och hållbarhetsarbete, utför gemensam upphandling av administrativa funktioner och arbetar för förbättrat kompetensutbyte. har fonderna formaliserat sitt samarbete genom att ett samarbetsråd bildades. består av fondernas administrativa chefer (eller motsvarande) och avrapporterar till fondernas VD:ar. har fonderna till exempel infört en delad tjänst för diarieföring (Första, Tredje och ) och genomfört gemensamma upphandlingar av rekryterings- och internrevisionstjänster samt 28 Källa: . Juristgruppen samarbetade för att dela kunskap gällande hur skattefrågor relaterade till utlandsinvesteringar bör hanteras. I tillägg arrangerade Första till Fjärde AP-fonderna en samverkansdag. samlades affärsstödjande enheter (till exempel Juridik, Redovisning, HR) från respektive fond i syfte att tillsammans identifiera nya samarbetsområden. är ett samarbete mellan Första till Fjärde AP-fonderna i syfte att påverka utländska bolag till förbättringar inom hållbarhet. grundades och är ett samarbete mellan Första till Fjärde AP-fonderna. utgångspunkt långsiktigt förbättra portföljbolagens arbete rörande miljö, etik och mänskliga rättigheter, i syfte att bättre hantera globala utmaningar. har bland annat genomfört cirka 200 bolagsdialoger samt förebyggande arbete i form av olika branschprojekt och internationella initiativ. Exempel på arbete är bolagsdialogen med det franska byggbolaget som anklagats för tvångsarbete vid byggen av bland annat fotbollsarenor inför i . Även om har nekat till anklagelserna har bolaget nu låtit göra en extern analys av bolagets påverkan på mänskliga rättigheter. Ett ytterligare exempel är branschprojektet som driver inom kakaoindustrin för att långsiktigt motarbeta barnarbete. Gemensam intressentdialog rörande hållbarhet. genomförde Första till Fjärde AP-fonderna en gemensam intressentdialog där representanter från olika målgrupper inbjöds till diskussion kring vilka hållbarhetsfrågor som AP-fonderna bör prioritera. Bland deltagarna fanns representanter från bland annat uppdragsgivaren (och ), portföljbolag, förmånstagare, medarbetare, branschkollegor och leverantörer. Fondernas mål med dialogen var att identifiera intressenternas förväntningar och krav avseende fondernas hållbarhetsarbete. Dialogen fastställde tre prioriterade huvudfrågor: indirekt miljöpåverkan, indirekt klimatpåverkan samt mänskliga rättigheter. Pensionssystemet i balans . har avgiftstillgångarna varit större än skulderna (Bild 7). Utvecklingen har lett till att inkomstpensionen har skrivits upp med mellan och 2012–2017 (med undantag av nedskrivning till följd av negativa balanstal). utveckling leder till att inkomstpensionen 2020 kommer att skrivas upp med 1,4 %29. Under finanskrisen och 2009 gick systemet minus, då skulderna växte snabbare än tillgångar. Detta ledde till att inkomstpensionen fick skrivas ned. –2007 var balansen positiv , varför inkomstpension skrevs upp –2009. 29 budgetunderlag för åren 2019 – 2021, publicerad . Utveckling av tillgångar och skulder i inkomstpensionssystemet % Buffertfondernas andel av tillgångarna, % 7.4 7.5 7.5 7.7 Bestäms av befolkningstillväxt, arbetskraftsdeltagande, ekonomisk tillväxt och löneökningstakt Bestäms av antal pensionärer, genomsnittlig livslängd och löneökningstakt Balanstalet = buffertfonderna plus framtida inbetalningar dividerat med framtida utbetalningar för inkomstpension. Balanstalet ligger till grund för pensionsutbetalningar senare har sättet att beräkna balanstal ändrats, bland annat har ett dämpat balanstal införts som uppgick till 1,007 , 1,013 samt 1,012 Not: Uträkningen för balanstal ändrades i proposition 2008/09:219 genom att värdet på buffertfonderna räknas som genomsnitt av . Uträkningen ändras igen i proposition 2014/15:125 genom att ta bort tidigare införda utjämningar och införa ett dämpat balanstal som begränsar balanseringen till en tredjedel, vilket medför mindre svängningar av pensionsbeloppen KÄLLA: ; ; McKinsey-analys Buffertfondernas betydelse i pensionssystemet har ökat . Buffertfonderna utgör en mindre del av tillgångssidan i pensionssystemet och förändringar i pensionsskulden och avgiftstillgångarna har en stor påverkan på systemet som helhet. Dock har buffertfondernas betydelse för systemet ökat då fonderna utgör en ökande andel av tillgångarna (från år ). Buffertfonderna har påverkat balansen positivt mellan 2001–2017. Sammantaget –2017 har buffertfonderna bidragit positivt till balansen i systemet genom att generera en avkastning som överstiger inkomstindex. Kapitalet är placerat i aktier, räntebärande papper och alternativa tillgångar. Buffertfonderna hade av sitt kapital investerat i noterade aktier: i svenska aktier, i globala aktier i mogna marknader och i aktier i tillväxtmarknader. Av övriga av kapitalet hade fonderna investerat i räntebärande värdepapper och i alternativa tillgångar30 (Bild 8). 30 Alternativa tillgångar inkluderar till exempel fastigheter och onoterade bolag (””). Fondernas definition av alternativa tillgångar skiljer sig något, exempelvis räknar vissa fonder in hedgefonder i alternativa tillgångar medan andra inkluderar hedgefonder i likvidportföljen. I vissa fonder inkluderas även övriga tillgångsslag såsom alternativa krediter och infrastruktur. stor andel kapital investerat i aktier för att långsiktigt kunna uppnå en högre avkastning, vilket innebär att utvecklingen på aktiemarknaderna i hög utsträckning påverkar fondernas avkastning. Det är svårt att förutse utvecklingen på kapitalmarknaderna, men över längre historiska tidsperioder har noterade aktier genererat en högre avkastning än investeringar i räntebärande tillgångar. Buffertfondernas allokering och utveckling på underliggande marknader Utveckling på underliggande marknader 20012-20177 1 AP 1-4 och AP6; 2 ; 3 Aktier Stockholmsbörsen (SIX RX) i SEK, globala aktier (MSCI World) i SEK, obligationsindex (Svenska Statsobligationer ) i SEK, utländskt obligationsindex (US 5 year Government bonds) i SEK, aktier i tillväxtmarkander (MSCI Emerging Markets) i SEK; 4 Inkluderar AP6 5 Overlaymandat, TAA, etc; 7 Total indexutveckling inklusive utdelning KÄLLA: Datastream; McKinsey-analys Hög andel aktier har bidragit positivt. 2017 avkastade svenska aktier31 , globala aktier och aktier i tillväxtmarknader mätt i SEK. Att utländska aktiemarknader genererade en högre avkastning mätt i SEK än den svenska aktiemarknaden, trots att den svenska kronan förstärktes , vilket påverkade avkastningen från investeringar i andra valutor negativt. –2017 avkastade svenska aktier i genomsnitt , globala aktier och aktier i tillväxtmarknader mätt i SEK. Således har en hög andel aktier –2017 bidragit positivt till fondernas resultat (Bild 8). Buffertfondernas utveckling kan också jämföras med utländska statliga pensionsfonder (Bild 9). En direkt jämförelse av avkastningen är svår att göra på grund av skillnader i 31 Aktier på Stockholmsbörsen (index SIX RX i SEK). fondernas uppdrag, placeringsregler, risktolerans, valutaeffekter och marknadsutveckling på respektive hemmamarknader, men utgör en intressant referens. Fonderna i jämförelsen nedan representerar ett urval av statliga pensionsfonder från olika geografier som ofta anses vara bland de ledande fonderna i världen. Buffertfondernas avkastning i jämförelse med utländska pensionsfonder Aktier Räntor Alt tillgångar1 Medelvärde6 Procent (lokal valuta) Procent (lokal valuta) Garantera statliga pensionsåtaganden, Förvalta pensionen för holländska medborgare anställda inom offentlig Förvalta pensioner för statligt anställda i Buffertfond som, tillsammans med CDPQ, utgör och förvaltar Buffertfond i det statliga pensionssystemet med uppgift att förvalta kapital för långsiktig hållbarhet ▪ Placera kapital på bästa sätt till låg risk för det obligatoriska danska Alternativa tillgångar inkluderar bland annat private equity, fastigheter, infrastruktur, derivat, samt övrigt Per om ej annat anges; 3 Per CPP IB använder hävstång för att öka sin exponering, uppgick hävstången till . Redovisad avkastning till Danska Finanstilsyn, inkluderar både investeringsportföljen och hedgeportföljen, allokering avser enbart investeringsportföljen vilken uppgick till Resterande delar av kapitalet (miljarder) var investerat i hedgeportföljen som till en majoritet består av räntebärande värdepapper Aritmetiskt medelvärde exklusive buffertfonderna Baserat på senast tillgängliga data kring innehav och/eller exponering från årsredovisningar eller kvartalsrapporter KÄLLA: Årsredovisningar; Oanda; McKinsey-analys Högre avkastning än utländska pensionsfonder . Buffertfonderna har haft en högre avkastning än de utländska pensionsfonderna (10,jämfört med i genomsnitt 9,7 %32 för de jämförda fonderna)33. Den senaste tioårsperioden var buffertfondernas avkastning dock något lägre än genomsnittet, (6,jämfört ). En direkt jämförelse av fondernas avkastning kan dock vara missvisande, då fonderna arbetar efter olika regler och förutsättningar. Utländska fonder ändrar allokering i syfte att minska risk och öka avkastning. De utländska pensionsfonderna har likt buffertfonderna gjort förändringar i sin portfölj över . Gemensamt för investerarna är att de ökat andelen alternativa 32Baserat på fondernas rapporterade avkastning i lokal valuta, vilket bedöms mest relevant för att jämföra fondernas prestation givet deras mandat och hemmamarknad. 33En jämförelse är mindre relevant givet skillnader i räkenskapsår och datatillgänglighet. investeringar på bekostnad av räntor, samt att fondernas aktieportföljer skiftar från hemmamarknaderna mot både tillväxtmarknader och andra utvecklade marknader. Till exempel fonden CPPIB har minskat sin allokering till kanadensiska aktier från av aktieportföljen till 9 %34, framförallt till förmån för aktier i . Även SPU har förflyttat sin aktieportfölj från hemmamarknaden (i detta fall ) mot tillväxtmarknader, men även till . Fonderna ökar även sina allokeringar till alternativa tillgångar, till exempel tillgångar på privata marknader såsom , Private Debt, fastigheter och infrastruktur. Till exempel har CPPIB ökat sin allokering till alternativa tillgångar från av kapitalet till av kapitalet. CDPQ och CalPERS har ökad sin allokering till alternativa tillgångar med + 5 respektive + ). De främsta anledningarna för investerare att söka sig till privata marknader är möjligheten till högre avkastning35 och diversifiering genom att få exponering mot andra faktorer än aktie- och räntemarknaderna. Fondernas omfördelning av portföljerna sker i syfte att diversifiera portföljerna för att minska risken, men visar också hur investerare i jakt på avkastning söker sig till nya marknader och tillgångsslag när den förväntade avkastningen på aktier och räntebärande värdepapper i och sjunker. Vidare fokuserar de utländska fonderna likt buffertfonderna i allt högre grad på hållbarhetsfrågor, exempelvis aktivt arbete för att minska portföljernas koldioxidutsläpp, samt att öka transparensen kring fondernas kostnader. Förslag till ändrade regler för Första till Fjärde AP-fonderna. presenterade en promemoria om ändrade regler för Första till Fjärde AP-fonderna som föreslogs träda i kraft . Promemorian presenterar främst förslag till nya investeringsregler för fonderna i syfte att ge fonderna bättre möjligheter att långsiktigt maximera avkastningen i förhållande till risken i placeringarna. De största förändringarna i placeringsreglerna som föreslås sammanfattas nedan. ■Lägsta andelen räntebärande värdepapper med låg kredit- och likviditetsrisk sänks från till . ■Begräsningen av onoterade innehav36 (framförallt onoterade aktier) om maximalt av fondens marknadsvärde tas bort och ersätts av att maximalt av respektive fonds marknadsvärde får vara investerat i illikvida tillgångar (vilket till exempel inkluderar onoterade bolag, men även fastigheter och infrastruktur). ■Kravet på att av kapitalet skall förvaltas externt tas bort. 34Andel av aktieportföljen. 35Då onoterade tillgångar är svårare att köpa och sälja på kort sikt innebär investeringar i dessa en högre risk. För den högre risken kompenseras investeraren med en högre förväntad avkastning. 36Dessa begränsningsregler innebär att av en AP-fonds tillgångar måste vara placerade i noterade tillgångar eller i onoterade aktier eller andra andelar i fastighetsbolag. Promemorian föreslår även att det i lag skall anges att Första till Fjärde AP-fonderna ska förvalta fondmedlen föredömligt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Fonderna skall lägga särskild vikt till hur hållbar utveckling kan främjas, utan att göra avkall på det övergripande målet om hög avkastning. Vidare föreslås att Första–Fjärde AP-fonderna när det gäller ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande ska samverka och utveckla en gemensam värdegrund för förvaltningen samt anta gemensamma riktlinjer för placeringsverksamheten och gemensamt bedöma vilka tillgångar som inte bör ingå i AP-fonderna. De ska även gemensamt utveckla riktlinjer för redovisning av hur fonderna förvaltar buffertkapitalet föredömligt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Första till Fjärde AP-fonderna lämnade in remissvar. Ett urval av förbättringsåtgärder som fonderna lyfte upp sammanfattas nedan. ■Samtliga fonder vill i tillägg förslag ges ökade möjligheter att direktinvestera i onoterade tillgångar. Framförallt önskas möjligheten att direktinvestera i infrastrukturbolag på samma sätt som fonderna kan göra i fastighetsbolag, men också att kunna direktinvestera i onoterade krediter samt onoterade aktier (särskilt i samarbete med riskkapitalfonder). ■Fonderna önskar också större frihet i deras agerande på finansmarknaderna, bland annat genom att få bibehålla en högre andel röster i bolagsstämmor efter notering, samt genom att erbjuda lån till bolag där fonderna har en signifikant ägarandel. ■I tillägg önskar fonderna mindre detaljstyrning i placeringsreglerna, i syfte att öka flexibiliteten i förvaltningen och bättre kunna anpassa sig till rådande marknadsförutsättningar. 4.Grundläggande utvärdering av Första AP- fonden I det här kapitlet presenteras resultaten från den grundläggande utvärderingen av Första AP-fondens verksamhet 2017. Den grundläggande utvärderingen fokuserar på att beskriva fondens förvaltningsmodell, nyckelhändelser 2017, den totala avkastningen och allokeringsförändringar, samt resultat från den aktiva förvaltningen . FÖRSTA AP-FONDENS FÖRVALTNINGSMODELL OCH Första AP-fonden är en av fem buffertfonder i det svenska inkomstpensionssystemet. Fonden använder ett avkastningsmål om genomsnittlig real avkastning efter kostnader , mätt över rullande tioårsperiod38. Första AP-fonden har inget separat avkastningsmål för sin aktiva förvaltning, utan ser den aktiva förvaltningen som en del av fondens strategi att skapa en hög totalavkastning till låg risk. består av Hållbart värdeskapande, Tillgångsallokering och Kvantitativ analys, , , Extern förvaltning samt Alternativa investeringar. Vid utgången av 2017 hade organisationen 61 anställda vilket är samma nivå som vid utgången av 2016 (Bild 10). Inom kapitalförvaltningen arbetade 33 personer per , fyra fler än innan (29). 38Fonden påbörjade implementeringen av en uppdaterad förvaltningsmodell samt implementerade ett nytt avkastningsmål gällande . Fram använde fonden ett nominellt totalt avkastningsmål på efter kostnader mätt över rullande tioårsperiod. Beskrivning av Första AP-fonden ▪Förvalta fondkapitalet till största möjliga nytta för pensionssystemet genom att skapa en hög avkastning till en låg risknivå