prop · H503130 · 2018-05-29 00:00:00 — Som andel av fondkapitalet minskade kostnaderna från . Den absoluta kostnadsutvecklingen styrs i hög grad av fondkapitalets storlek och placeringarnas inriktning. med högre kostnader är motiverad när den förväntas bidra till högre nettoavkastning och ökad riskspridning. Den svenska kronans rörelse gentemot andra valutor påverkar fondernas kostnader för köp av tjänster som prissätts i dollar och euro. Under perioden 2012‒2015 ökade kostnaderna med i genomsnitt , men 2016 bröts trenden och kostnaderna minskade med eller . Kostnadsutvecklingen i ett längre perspektiv ska ses i ljuset av att buffertkapitalet ökat med mer än . Detta har framför allt påverkat de externa förvaltningskostnaderna eftersom ersättningen i huvudsak utgår i form av en andel av det förvaltade kapitalets storlek. Placering- arnas inriktning mot en gradvis ökad andel alternativa tillgångar och motsvarande mindre andel aktier och räntebärande tillgångar har också bidragit till högre kostnader. Det är dock viktigt att understryka att det är buffertfondernas nettoav- kastning som påverkar deras bidrag till inkomstpensionssystemets lång- siktiga finansiering. Att få kapitalet att växa är buffertfondernas uppgift. nämnda omallokering har bidragit positivt till buffertfondernas nettoavkastning och till lägre risk genom ökad diversifiering. AP- fonderna bör dock liksom övrig verksamhet i offentlig regi ständigt arbeta för hög kostnadseffektivitet. Detta är viktigt både för fondernas nettobidrag till inkomstpensionssystemet och för att upprätthålla ett högt förtroende hos allmänheten. Buffertfondernas kostnader finansieras av de medel som fonderna förval- tar.9 Kostnaderna delas in i interna och externa kostnader, vilka redovisas på olika sätt i årsredovisningen enligt reglerna. De interna förvaltnings- kostnaderna redovisas som rörelsens kostnader i resultaträkningen medan de externa förvaltningskostnaderna tas upp som en negativ post under rörelsens intäkter. I tabell 4.1 redovisas den sammantagna kostnads- utvecklingen för buffertfonderna . Källa: AP-fondernas årsredovisningar 1 Exklusive prestationsbaserade arvoden 2Genomsnittligt fondkapital (ingående fondkapital + utgående fondkapital)/2 uppgick buffertfondernas interna och externa förvaltnings- kostnader till sammanlagt . I förhållande till före- gående år är detta en ökning med eller . Kostnadernas andel av buffertkapitalet minskade från till 0,129 procent.10 Av kapitalet i Första–Fjärde AP-fonderna förvaltades internt vid slut, jämfört vid slut. I en internationell jämförelse är andelen internt förvaltat kapital hög hos Första–Fjärde AP-fonderna. En hög andel intern förvaltning ökar kostnadseffektiviteten. De interna förvaltningskostnaderna avser främst personal, informations- och datasystem, köpta tjänster och lokaler. I tabell 4.2 redovisas hur kostnaderna har fördelats på dessa poster. Efter personalkostnader är informations- och datatjänster den största kostnadsposten. Priset på dessa tjänster sätts vanligtvis i dollar och den starka dollarkursen har bidragit till att kostnaderna varit högre . 9Kostnader för revision och externa utvärderingen täcks också av fondmedlen (2 kap. 3 § lagen om allmänna pensionsfonder [AP-fonder]). 10Enligt de redovisningsregler och den praxis för kostnadsredovisning som tillämpas i AP-fondernas årsredovisningar. En sammanställning av Första–Fjärde AP-fondernas kostnadsutveckling brutto redovisas i figur 4.2 samt i bilaga 9 avsnitt 12. Källa: AP-fondernas årsredovisningar (AP1–AP4 och AP6) Personalkostnaderna påverkas av antalet anställda och lönenivåerna. Antalet anställa påverkas i sin tur av fondernas strategival, bl.a. när det gäller hur mycket av kapitalet som förvaltats internt. har andelen intern förvaltning ökat som det förvaltade kapitalet vuxit. andel kvinnor (%, höger axel) Källa: AP-fondernas årsredovisningar (AP1–AP4 och AP6) Vid slut var 269 personer anställda vid buffertfonderna, vilket är en minskning med 1 person jämfört med föregående årsskifte (figur 4.1). har andelen kvinnor ökat från . Tre av buffertfonderna använder rörliga ersättningsprogram för med- arbetare. Som framgår av tabell 4.3 har summan av de rörliga ersätt- ningarna varit på en liknande nivå . Källa: AP-fondernas årsredovisningar (AP1–AP4 och AP6) Av regeringens riktlinjer avseende anställningsvillkor för ledande befatt- ningshavare i AP-fonderna framgår att den totala ersättningen till ledande befattningshavare ska vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och organisationskultur (se bilaga 1). I samband med den årliga bok- slutsrevisionen genomförs en granskning av att riktlinjer följs. Gransk- ningen har inte visat några andra avvikelser från riktlinjerna än de som fanns föregående år. De mindre avvikelserna avser längre uppsägningstid än vad riktlinjerna anger och härstammar från tiden före det att rikt- linjerna inrättades. Samtliga AP-fonder har ett ersättningsutskott eller en kommitté som bereder löneramen för samtliga medarbetare, ersättningar till ledande befattningshavare samt förhandlar lön och övriga villkor med verkställande direktör. Hela styrelsen fattar beslut i ersättningsfrågor efter beredning av ersättningsutskottet eller kommittén. Externa förvaltningskostnader (exklusive prestationsbaserade arvoden) Externa förvaltningskostnader utgörs av ersättningar som betalas till par- ter som förvaltar kapital på uppdrag av fonderna. Vanligtvis utgår ersätt- ningen som en procentuell andel av det förvaltade kapitalet. De externa förvaltningskostnaderna bestäms därmed främst av storleken på det externt förvaltade kapitalet, men även av hur kapitalet förvaltas. Passiv förvaltning har i allmänhet en lägre kostnad än aktiv förvaltning och på motsvarande sätt påverkar förvaltningens inriktning kostnaderna. Onote- rade tillgångar kostar i regel mer att förvalta än noterade aktier men har historiskt genererat en högre avkastning. En mindre andel av de externa förvaltningskostnaderna avser kostnader för depåbank och säkerhets- administration (kollateral), vilka är beroende av kapitalets volym och omfattningen av transaktioner. Av tabell 4.4 framgår att de externa förvaltningskostnaderna ökade relativt kraftigt –2015. De två huvudsakliga anledningar- na till detta är att volymen externt förvaltat kapital har ökat och att alternativa investeringar har ökat. Förvaltningskostnaderna är högre för alternativa investeringar men tillgångsslaget har levererat en högre avkastning. minskade de externa förvalt- ningskostnaderna. De lägre kostnaderna beror som nämnts ovan på aktivt strategiskt arbete med att öka andelen internt förvaltat kapital och omstrukturering av mandat. minskade andelen externt för- valtat kapital från . Källa: AP-fondernas årsredovisningar 2Genomsnittligt fondkapital (ingående fondkapital + utgående fondkapital)/2 Prestationsbaserade arvoden för extern förvaltning Posten externa förvaltningskostnader innefattar enligt AP-fondernas redovisningsprinciper inte prestationsbaserade arvoden eller förvaltar- arvoden för onoterade tillgångar där arvoden återbetalas. Prestationsbaserade arvoden betalas ut till externa förvaltare när en överenskommen avkastning överträffas. Avkastning över mål ökar netto- avkastningen men genererar för denna typ av arvodesavtal en kostnad i form av ett prestationsbaserat arvode. I AP-fondernas resultat- räkning redovisas erlagda prestationsbaserade arvoden som en avgående post under nettoresultatet för aktuellt tillgångsslag. I tabell 4.4 redovisas prestationsbaserade arvoden för noterade tillgångsslag . Källa: AP-fondernas årsredovisningar För onoterade tillgångsslag är en annan avtalskonstruktion vanligare, vilken oftast innebär att erlagda förvaltararvoden återbetalas förutsatt vinstgivande försäljningar i den onoterade fonden, därefter sker en vinst- delning. Detta innebär implicit att erlagda arvoden över exempelvis en onoterad riskkapitalfonds livstid, återbetalas i sin helhet (förutsatt att ut- rymme inom upparbetade vinster finns). I skrivelse 2015/16:130 änd- rades redovisningen för att ge en mer rättvisande bild av den senare kate- gorin av arvoden och AP-fonderna ombads också att tydligare redogöra för såväl erlagda som återbetalda belopp för onoterade avtalsupplägg i sina årsredovisningar. Ändringen och förtydligandet i skrivelsen innebär att erlagda arvoden på årsbasis ska ställas mot, och redovisas tillsammans med, återbetalda arvoden som återbetalas i samband att en onoterad tillgång säljs med vinst. I tabell 4.5 redovisas detta nettobelopp per fond. var de erlagda arvodena högre än de återbetalda. Not: har som princip att periodisera sina förvaltningskostnader och dessa ingår därmed inte i tabellen. Vinstdelningen sker efter en viss vinstnivå, men denna nivå uppnås först efter att fonden har återfått investerat belopp och erlagda avgifter och därutöver även erhållit en ersättning motsvarande en viss procentuell årlig avkastning på hela det investerade beloppet. Vinstdelningen redo- visas inte specifikt utan den har reducerat erhållet försäljningsbelopp och därmed reducerat nettoresultatet. Regeringen anser liksom föregående år att AP-fonderna gemensamt bör fortsätta att förbättra transparensen kring vinstdelning i redovisningen. Detta är inte minst viktigt eftersom andelen kapital med denna avtalskonstruktion ökat . Jämfört med föregående år har det erlagda beloppet ökat från -25 till . 5Redovisning och utvärdering av respektive AP-fond Regeringens bedömning: Första AP-fonden har hanterat nettoflödet mellan in- och utbetalningarna i inkomstpensionssystemet som avsett. Fonden har även genererat avkastning som bidrar till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering samt aktivt arbetat med hållbarhetsfrågor. Sammantaget har Första AP-fonden infriat regeringens förväntningar på fonden. Skälen för regeringens bedömning överförde Första AP-fonden till inkomst- Fonden har därmed bidragit till att hantera det under- skott som uppstår när volymen inbetalda pensionsavgifter skiljer sig från Netto uppgår fondens ackumulerade överföringar till Första AP-fonden har även bidragit till inkomstpensionssystemets Fondens avkastning efter kostnader 2017 var 2017/18:130 , jämfört . Fondens genomsnittliga avkastning uppgår till , vilket överstiger inkomst- index som ökat . På håll- barhetsområdet har fonden bl.a. bedrivit samarbete med andra investerare och Sida om Agenda 2030 och FN:s 17 utvecklingsmål. Första AP-fondens resultat efter kostnader uppgick till 2017, vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på 9,6 pro- cent. överfördes till inkomstpensions- systemet. Fondkapitalet ökade med för att uppgå till . I figur 5.1 redovisas Första AP-fondens totala avkastning efter kost- nader . För hela perioden –2017 har Första AP-fondens genomsnittliga avkastning efter kostnader uppgått till . Detta kan jämföras med inkomstindex som i genomsnitt ökat . Första AP-fondens totala avkastning 20011–2017 Total nominell avkastning efter kostnader; Procent Avkastning 20011–2017 -3,4 -1,9 -14,0 -21,9 Riskjusterad avkastning (sharpekvot5) 20011–2017 Genomsnittlig riskjusterad avkastning (sharpekvot) 1 (anges annualiserad avkastning) 2 Första AP-fondens målsättning är att nå en genomsnittlig årlig real avkastning på efter kostnader mätt över rullande tioårsperiod. Målsättning 2001-14: Nominell avkastning på efter kostnader, mätt över rullande tioårsperiod 3 Provisions- och rörelsekostnader som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) 4 Likvidportföljen inkluderar noterade tillgångsslag inkl, aktier, räntebärande tillgångar, samt kassa 5 Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar. Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel för 2001-10, 2-årig svensk statsobligation för 2011-13, 1-årsnod på svenska staten-kurvan (YCGT0021) för 2014-17 samt antagande 6 Beräknade sharpekvoter avviker från redovisade värden på 2,1 för totalportföljen då fonden använt en annan metod 7 Inkomstindex från första Not: Sharpekvoten definieras som riskpremien (fondens avkastning minus den riskfria räntan) dividerat med fondens risk (mäts med standardavvikelsen) KÄLLA: Första AP-fonden; ; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från Första AP -fonden och ) uppgick fondens totala avkastning till före kost- nader. Störst bidrag till avkastningen gav aktier (5,, var- av svenska aktier , globala aktier i utvecklade mark- nader och tillväxtmarknadsaktier ), fastigheter (2,) och riskkapitalfonder (0,). Av nedre delen av figur 5.1 framgår att totalportföljens genomsnittliga årliga riskjusterade avkastning (mätt med en s.k. sharpekvot) var 0,6 –2017, 0,6 –2017, 1,5 –2017 och 2,9 . Sharpekvoten anger hur mycket avkastning som fonden har genererat i förhållande till den risk som tagits . En hög sharpekvot är efter- strävansvärt. Första AP-fonden har använt sig av olika definitioner av aktiv avkastning. använder Första AP-fonden en definition av aktiv avkastning som visar portföljens totala avkastning inklusive alternativa tillgångar. använder i sin utvärdering definitionen som inne- bär att avkastningen redovisas per mandat kopplade till index (inom rän- tor, svenska aktier, aktier i tillväxtmarknader, övriga utländska aktier, valutor samt övriga strategier). Detta möjliggör en historisk jämförelse relativt den definition som Första AP-fonden använder som är bredare och dessutom mäter aktiv avkastning på total portföljnivå mot jämförelseindex. Det innebär att de resultat som redovisar i sin utvärdering skiljer sig från de resultat som Första AP-fonden kom- municerar i sin årsrapport. 2017/18:130 Figur 5.2 visar att –2017 var den genomsnittliga årliga aktiva avkastningen före kostnader av likvidportföljen. var den , vilket motsvarar . Inklu- derar man alternativa tillgångar i den aktiva avkastningen uppgick den till , eller motsvarande 3,3 miljarder . Första AP-fondens aktiva avkastning 20011–2017 Årlig aktiv avkastning före kostnader; Procent2 Utveckling aktiv avkastning 20011– 2017, % -0,6 -0,3 -0,8 -0,2 0,7 neg, neg, neg, 3,8 1,3 0,8 neg, 1,1 1,9 n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a Aktiv avkastning per tillgångsslag 2017, % Definition av aktiv avkastning ▪Aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl. alternativa investeringar) ▪Differens mot mandatspecifika jämförelseindex för de portföljmandat där jämförelseindex är tillämpbara6 använder fonden en bredare definition av aktiv avkastning och mäter den på total portföljnivå mot jämförelseindex Beräknas mot likvidportföljen som bas Genomsnitt (aritmetiskt medelvärde) av den årliga aktiva avkastningen Annualiserad informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande , Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett, Informationskvoten redovisas ej 2011-17 då den ej bedöms vara jämförbar med andra AP fonder, 2001- 10 var informationskvoten 0,4 Fonden använder sen 2015 en bredare definition av aktiv avkastning och mäter den på total portföljnivå (inklusive alternativa tillgångar) vilket uppgick till 2017 6 Fondens mått av aktiv avkastning inkluderar även alternativa tillgångar (aktiv avkastning om -0,av totalt kapital 2017) Aktiv avkastning (miljarder) skiljer från årsredovisningens rapporterade om SEK ~3.5 miljarder, drivet av att beräknat daglig avkastning och fonden beräknat månatlig KÄLLA: Första AP-fonden; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från Första AP -fonden) Uppföljning av styrelsens avkastningsmål Det är Första som fattar beslut om nivån på avkastningsmålet. Styrelsen har beslutat att avkastningsmålet ska vara genomsnittlig real avkastning efter kostnader , mätt över rullande tioårsperiodmål. var avkastnings- målet för Första AP-fonden en nominell avkastning om efter kostnader över rullande tioårsperioder. var målet formu- lerat . Av den högra delen av figur 5.1 framgår att fondens årliga avkastning efter kostnader var (2013–2017), (2008–2017) och 6,0 pro- cent –2017. Detta innebär att Första AP-fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsmål under samtliga nämnda perioder. Fondens avkastning efter kostnader har även varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. Utöver målet för den reala avkastningen fattar styrelsen även beslut om hur stor finansiell risk som fonden bör ta. Detta uttrycks i en över- gripande tillgångsfördelning mellan aktier och räntebärande placeringar. Det finns också ett definierat mandat när det gäller tolerans för avvikel- ser, samt ett antal tillåtna tillgångsklasser. Den verkställande direktören . 2017/18:130 definierar, med utgångspunkt från styrelsens riskpreferens, investerings- övertygelser och riktlinjer i övrigt ett strategiskt benchmark för fondens förvaltning på lång sikt (). Investeringsövertygelserna bygger på en väldiversifierad portfölj, långsiktig förvaltning, utnyttjande av ineffektiva marknader och riskpremier. Kostnadseffektiv förvaltning och hållbart värdeskapande är också ledord. Kapitalförvaltningschefen ansvarar för att utforma den strategiska förvaltningen . Denna bryts sedan ned enligt olika beslutsmandat till operativ förvaltning och verkställs inom investeringsorganisationen. Första AP-fondens portfölj bestod vid slut av aktier, räntebärande tillgångar och alternativa tillgångar. Jämfört med föregående årsskifte har andelen aktier ökat med 0,4 procent- enheter, andelen räntor minskat och andelen alternativa tillgångar ökat . Årets förändringar följer trenden . Utländska aktier (exklusive tillväxt- marknader) står för den största minskningen. Första AP-fondens faktiska tillgångsallokering 20011-2017 % av totala tillgångar Första AP-fonden2; = SEK miljarder -7,6 -0,6 aktier (exkl, -29,6 -5,2 Inklusive kassa, TAA och . Alternativa tillgångar inkluderar bland annat investeringar i hedgefonder, fastigheter, PE och riskparitetsportfölj, Riskparitetsportföljen infördes , En riskparitetsportfölj är en portfölj där varje portföljskomponent bidrar med lika mycket risk till portföljens totala risk Allokering skiljer sig från redovisad allokering i årsredovisningen på grund av skillnader i angreppssätt (utvärderar utgående marknadsvärde och AP1 redovisar exponering) samt KÄLLA: Första AP-fonden; McKinsey-analys Uppföljning av de kvantitativa placeringsreglerna Enligt lagen om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) ska en fond som överskrider de kvantitativa placeringsreglerna avveckla den överskju- tande delen av innehavet så snart det är lämpligt med hänsyn till mark- nadsförhållandena. överskred Första AP-fonden femprocentsgränsen i placeringsreglerna för innehav i onoterade aktier. För att minska innehavet avyttrades en portfölj 2017/18:130 av nordamerikanska riskkapitalfonder. Försäljningen bidrog till att ande- len onoterade investeringar i fondens totala portfölj begränsades till per . har Första AP- fonden fortsatt att avyttra delar sina innehav i onoterade bolag för att skapa en buffert med avseende på placeringsreglerna. Första AP-fonden har en fortsatt ambition att säkerställa att kostnads- andelen för totala förvaltningskostnader (rörelse- och provisionskost- nader) i förhållande till förvaltat kapital inte överstiger . Kostnadsandelen har sjunkit , från och till . Första AP-fondens interna (rörelsens) kostnader har –2017 ökat med . Den största ökningen, , skedde . Kostnads- ökningen ligger framför allt på personalkostnader, köpta tjänster samt informations- och datakostnader. Ökningen av personalkostnader är en helårseffekt av anställningar , då personalstyrkan ökade från 55 till 61 samt ersätt- ningsrekryteringar med mer senior specialistkompetens. Ökningen har framför allt skett inom kapitalförvaltningen. Ökningen inom köpta tjänster och informations- och datakostnader förklaras av införande av ett mer modernt risk- och avkastningssystem med där tillhörande konsultkostnader. har Första AP-fonden fortsatt omstruktureringen inom de externa förvaltningsmandaten med ambition att sänka kostnaderna. De externa (provisionskostnader) uppgick till , det var en minskning . Minskningen jämfört med uppgick till . Källa: Första AP-fondens årsredovisningar Första AP-fonden fortsatte sitt arbete med att integrera håll- barhet som en utvärderingsaspekt bl.a.. vidareutbildades fon- dens medarbetare om bland annat Agenda 2030 och hur dessa utveckl- ingsmål kan användas som styrinstrument i verksamheten. Tillsammans med Andra–Fjärde AP-fonderna genomfördes också en intressentdialog, där representanter från olika målgrupper bjöds in till diskussion kring vilka hållbarhetsfrågor som AP-fonderna bör fokusera på. En viktig aspekt i hållbarhetsarbetet är ägaransvarsfrågorna. deltog fonden i 28 svenska och 629 utländska stämmor. Första AP- fonden är relativt stor ägare i allt fler mindre bolag och sitter samman- taget i tretton valberedningar inför stämmorna 2018. En av de frågor som fonden jobbade särskilt med var vikten av att styrelserna säkerställer att VD och ledning har huvudfokus på sina operativa, dagliga uppdrag. Arbetet med att driva frågan om affärsbaserade incitaments- program för bolagsledningar fortsatte också liksom arbetet för ökad mångfald i styrelserna. Första AP-fondens riskhantering och kontroll följer den s.k. principen om tre försvarslinjer vilket innebär att fonden skiljer mellan funktioner som äger risk (ledning och förvaltningsorganisationen), funktioner för över- vakning, kontroll och regelefterlevnad (risk/middle office och compli- 11Exklusive prestationsbaserade arvoden. 12Vid årets slut. 13, 14 Varav två projektanställda. 2017/18:130 ance) och funktionen för oberoende granskning (internrevision). Inom andra försvarslinjen ansvarar risk/middle office för att följa upp att fondens riskramverk följs och compliance ansvarar för att kontrollera regelefterlevnad. Den tredje försvarslinjen, internrevisionen, upphandlas externt. Regeringens bedömning: Andra AP-fonden har hanterat nettoflödet mellan in- och utbetalningarna i inkomstpensionssystemet som avsett. Fonden har även genererat avkastning som bidrar till inkomstpen- sionssystemets långsiktiga finansiering samt aktivt arbetat med håll- barhetsfrågor. Sammantaget har Andra AP-fonden infriat regeringens förväntningar på fonden. Skälen för regeringens bedömning överförde Andra AP-fonden till inkomst- pensionssystemet. Netto uppgår fondens ackumulerade överföringar till . Andra AP-fonden har bidragit till inkomstpensionssystemets långsik- tiga finansiering. uppgick fondens avkastning till 28,8 mil- jarder kronor efter kostnader, vilket motsvarar . Den genom- snittliga avkastningen har uppgått till , vilket mer än väl överstiger inkomstindex som ökat . På hållbarhetsområdet har Andra AP-fonden imple- menterat ESG-faktorer i konstruktionen av index för tillgångsslaget glo- bala aktier i den kvantitativa förvaltningen. Andra AP-fonden är bland de första investerarna att rapportera i enlighet med Task force on Climate- related Financial Disclosures (TCFD) rekommendationer. beslutade fonden att göra gröna obligationer till ett eget tillgångsslag och därmed till en del av den övergripande investeringsstrategin. Andra AP-fondens resultat efter kostnader uppgick till 2017, vilket motsvarar en avkastning på . överfördes till inkomstpensionssystemet. Samman- taget ökade fondkapitalet med till . I figur 5.4 redovisas Andra AP-fondens totala avkastning efter kost- nader . Som framgår av figurens högra del uppgick den genomsnittliga avkastningen efter kostnader till –2017, vilket kan jämföras med inkomstindex som i genomsnitt ökat . Andra AP-fondens totala avkastning 20011–2017 Total nominell avkastning efter kostnader; Procent Avkastning 20011–2017 -1,5 -2,1 -15,5 -24,1 Riskjusterad avkastning (sharpekvot4) 20011–2017 20011 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Genomsnittlig riskjusterad avkastning (sharpekvot)