prop · H503201 · 2018-04-09 00:00:00 — Enligt företrädare för beror ökningen av ekonomisk brottslighet i bolag snarare på regeringens genomförda regelförenklingar för bolag och andra omvärldsfaktorer än bara på avskaffad revisionsplikt. Halverat aktiekapital för att starta aktiebolag, enklare för företagare att få F-skattsedel och rätten att skjuta upp bokföringen sänker sammantaget trösklarna och innebär risker för att ekonomisk brottslighet kan ske i aktiebolag. En svårighet med aktiebolagsformen i brottsutredningar är att visa vem eller vilka personer som är faktiska företrädare för aktiebolaget till skillnad från enskild firma där det är den fysiska personen som är ansvarig för firmans åtaganden.131 Enligt blir det problem när ett bolag saknar revisor eftersom det underlättar för personer med uppsåt att begå brott att utnyttja bolagsformen genom att, bland annat, använda sig av målvakter i styrelsen. Dessutom har revisorn en skyldighet enligt penningtvättslagen att göra kontroller av bolagsstyrelser i aktiebolag.132 Sammantaget bidrar ovannämnda regelförenklingar till att aktiebolagsformen blir enklare att använda som brottsverktyg.133 3.5.2 Mängdärenden har ökat delar upp inkomna ärenden i tre kategorier, beroende på förväntad utredningstid. Drygt hälften av alla brottsanmälningar till avser mindre komplicerade brott, s.k. mängdärenden. Dessa tar mindre tid i anspråk att utreda och handlar främst om bokföringsbrott såsom försenade årsredovisningar, brott mot låneförbudet och avsaknad av bokföring. Anmälningarna kommer i huvudsak från och konkursförvaltare. De vanligaste brotten som mängdärenden gäller är 128Ekobrottsmyndigheten, 2016, Effekter på den ekonomiska brottsligheten efter avskaffandet av revisionsplikten för mindre aktiebolag. 129Intervju vid , (2) och . 130Ekobrottsmyndigheten, 2016, lägesbild om ekonomisk brottslighet i , s. 14. 131Intervju vid , . 132Intervju vid , (1) och (2). 133Intervju vid , (1). R I K S R E V I S I O N E N A V S K A F F A N D E T A V R E V I S I O N S P L I K T E N F Ö R S M Å A K T I E B O L A G bokföringsbrott eller skattebrott. Aktiebolag står för av anmälningarna.134 Antalet inkomna ärenden,135 som bl.a. avser mängdärenden, till myndigheten har ökat . har företagsstocken varit i stort sett oförändrad (se diagram 2). Mängdärenden står för en del av ökningen och kostnaden per mängdärende har sammantaget ökat mellan 2014 och 2016.136 Företrädare för framhåller att ökningen av mängdärenden belastar verksamhet. De får lägga mer resurser på att hantera mängdärenden, som i stället skulle kunna användas i arbetet med grov ekonomisk brottslighet.137 av myndighetens operativa resurser går till utrednings- och lagföringsprocessen. Av dessa resurser går till hanteringen av mängdärenden.138 3.5.3 Ekonomiska brott upptäcks allt senare Som en konsekvens av att många bolag har valt bort revision har revisorernas anmälningar minskat kraftigt. har inte fullständig statistik över antalet anmälningar från revisorerna men enligt företrädare för myndigheten skickade revisorerna in ca 300 anmälningar innan revisionsplikten avskaffades. får myndigheten nästan inga anmälningar från revisorerna.139 I och med revisionspliktens avskaffande har också antalet s.k. orena revisionsberättelser minskat från ca 5 000 till 1 500 . Enligt företrädare för kontrollverksamhet har orena revisionsberättelser ett värde i urvalsarbetet då de kan innehålla information som tyder på att bolaget behöver granskas. har dock inte statistik som visar hur ofta myndigheten använt sig av orena revisionsberättelser och vilka granskningsinsatser som det har lett till.140 Företrädare för framhäver att de kan få fram information inför riskbedömningar genom flera urvalsunderlag och verktyg för analys som kompenserar de minskade orena revisionsberättelser från revisorer. 134Intervju vid , (1). 135Ett ärende upprättas när det finns minst en misstänkt person som är kopplad till en brottsmisstanke. Ett ärende kan innehålla flera gärningspersoner och brottsmisstankar. 136Riksrevisionen har tagit del av statistik över inkomna ärenden. Uppgifterna har hämtats från myndighetens årsredovisningar 2011–2016. 137Intervju vid , (1) och , 2016, lägesbild om ekonomisk brottslighet i . 138Ekobrottsmyndigheten, 2016, Årsredovisning 2016. 139Intervju vid , (1). 140Intervju vid , (2). 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N anser de att en oren revisionsberättelse är en tydlig signal om vilka fel som kan finnas i bolag.141 och konkursförvaltare står, som nämnts ovan, numera bakom de flesta av brottsanmälningarna till . När anmälan kommer till från konkursförvaltare försvåras brottsutredarens arbete eftersom bolaget redan har gått i konkurs. Avsaknaden av revision möjliggör alltså att bolag kan användas för brottslig verksamhet innan det upptäcks och en anmälan görs.142 3.6 Ekonomisk brottslighet förebyggs med information bedriver brottsförebyggande arbete med hjälp av ca sju årsarbetskrafter. Myndigheten har tagit fram en ny brottsförebyggande strategi under 2013.143 En del av det brottsförebyggande arbetet är – webbplatsen som använder för att informera om hur företagen ska göra rätt. arbetar också med informationsinsatser i samverkansgrupper.144 I arbetet finns inga riktade insatser mot bolag som inte har revision. har skickat en enkät till tidigare ostraffade småföretagare som var misstänkta för bokföringsbrott som följd av att inte ha upprättat en årsredovisning. Av enkätundersökningen framkom att huvuddelen av de tillfrågade företagarna inte var medvetna om att det är straffbart att inte upprätta en årsredovisning. Det resulterade i förslag till förebyggande åtgärder. En av dessa åtgärder var att inrätta en rutin för att påtala risken för bokföringsbrott i den information som företagare får från i samband med påminnelsen om årsredovisningen.145 3.7 Regeringen har inte följt upp reformen Reformen berör flera departement inom . har ansvar för frågor om revisionsplikten inom , medan och har varit med vid utformandet av reformen. Regeringen har uttryckt att den har en ambition att följa genomförandet av reformen och utvärdera dess effekter. Men regeringen har ännu inte utvärderat 141Intervju vid , (3). 142Intervju vid , . 143Intervju vid , (1). 144Intervju vid , (2). 145Intervju vid , . R I K S R E V I S I O N E N A V S K A F F A N D E T A V R E V I S I O N S P L I K T E N F Ö R S M Å A K T I E B O L A G reformens konsekvenser eller gett i uppdrag till någon av de berörda myndigheterna att utvärdera om och i så fall hur reformen har påverkat deras verksamhet.146 Granskningen visar att tjänstemän på har haft kontakt med angående och reformen efter dess genomförande.147 Tjänstemännen på de berörda departementen för och har däremot inte haft kontakt med andra berörda enheter och departement inom angående reformens konsekvenser efter att reformen hade genomförts.148 har haft kontakter med , på både tjänstemannanivå och politisk nivå, avseende kvaliteten på årsredovisningarna. Tjänstemän på uppger att de 2012 uppmärksammade i årsredovisning att en större del av bolagens årsredovisningar hade sämre kvalitet jämfört med innan reformen. framhöll i årsredovisningen att orsaken till detta var att många årsredovisningar saknade revision. Vid myndighetsdialogen diskuterades kvaliteten i årsredovisningarna. Med anledning av årsredovisningarnas bristande kvalitet fick 2016 ett regeringsuppdrag att publicera goda exempel på årsredovisningar på myndighetens webbplats. Syftet var att höja kvaliteten på företagens årsredovisningar och minska antalet felaktiga uppgiftslämningar.149 Regeringen har vidare gett i uppdrag att digitalisera inlämningen av årsredovisningar.150 Myndighetshandläggare för framhåller att företrädare för myndigheten på eget initiativ har gjort en utvärdering av reformens påverkan på ekonomisk brottslighet och i olika sammanhang tagit upp avskaffad revisionsplikt som en riskfaktor för ökad ekonomisk brottslighet. Regeringen har inte vidtagit några särskilda åtgärder med anledning av rapporten eller av informationen från myndighetens företrädare.151 I samband med reformen fick mer resurser och ökade kontrollmöjligheter för att motverka ett ökat skattefel. Enligt företrädare för har regeringen dock inte följt hur har arbetat 146Intervju vid , . 147Intervju med myndighetshandläggare för , . 148Intervju med myndighetshandläggare för , , myndighetshandläggare för , och myndighetshandläggare för , . 149Intervju med myndighetshandläggare för , . 150Regeringen, 2016, Uppdrag att införa en tjänst för ingivning av finansiell information avseende årsredovisningar m.m., N2016/04957/SUN. 151Intervju med myndighetshandläggare för , . 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N med kontroller av berörda aktiebolag eller bedrivit annat arbete med anledning av reformen.152 Det anses vara uppgift att agera och inte regeringens.153 har noterat fler fel i årsredovisningarna •Antalet årsredovisningar med felaktig information av mer allvarlig karaktär, såsom felsummeringar i balansräkning, har ökat sedan revisionsplikten avskaffades. Men det har inte föranlett att ändra sitt arbetssätt gällande granskning och registrering av årsredovisningar. har inte fullt ut anpassat arbetsrutinerna •Bolagsverket kontrollerar inte om delarna i årsredovisningen, exempelvis resultat- och balansräkning, är rätt summerade. Upptäckta felsummeringar leder inte till att bolaget föreläggs att rätta till årsredovisningen, utan i stället registrerar myndigheten årsredovisningarna. •Skatteverket har inte ändrat sitt arbetssätt inom den ordinarie kontrollverksamheten med anledning av reformen, med undantag för den nya kontrollmöjligheten som påbörjades i samband med reformen. •Skatteverket saknar kunskap om reformens påverkan på myndigheten och på skattefelet i berörda bolag sedan reformen. •Att ett bolag inte har revision skulle kunna innebära att skatt dras undan, men använder inte avsaknad av revisor som en indikator i sitt arbete, varken i kontroller eller i uppföljning. •Skatteverkets handläggare använder sig inte av informationen i deklarationen som uppger om bolagets årsredovisning har varit föremål för revision. Uppgiften anses inte vara tillförlitlig. nya kontrollmöjlighet har inte motsvarat förväntningarna •Den nya kontrollmöjligheten har använts främst för att vägleda och hjälpa företag i redovisningsarbete. Den är inte utformad för att korrigera fel i bokföringen eller motverka skatteundandragande. 152Intervju med myndighetshandläggare för , , och intervju med företrädare för , . 153Intervju med företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N A V S K A F F A N D E T A V R E V I S I O N S P L I K T E N F Ö R S M Å A K T I E B O L A G •Tillämpandet av den nya kontrollmöjligheten har inte resulterat i att företagen som omfattades gjorde färre fel i inlämnade deklarationer, som var avsett. I urvalet togs ingen hänsyn till om bolag hade revision eller inte. •Den nya kontrollmöjligheten har omfattat en liten andel av de nystartade aktiebolagen. Eftersom den inte ger någon individualpreventiv effekt kan den inte påverka fler företag än de som faktiskt får stödet. Avsaknad av revision försvårar arbete •Det är oklart om den ekonomiska brottsligheten generellt har ökat sedan reformen. Däremot finns indikationer på att den ekonomiska brottsligheten ökar i aktiebolag. •Efter reformen har antalet mängdärenden ökat vilket har belastat verksamhet och tar fler resurser i anspråk. Det handlar främst om uteblivna och försenade årsredovisningar. •Efter reformen får in betydligt färre s.k. orena revisionsberättelser . Därmed går myndigheten miste om information på ett tidigt stadium som kan ge indikationer på om bolaget behöver utredas. En annan konsekvens är att utredare får mindre information som har validerats av extern part. •Sedan reformen har revisorernas anmälningar till myndigheten minskat kraftigt. Däremot får fler anmälningar av konkursförvaltarna i ett skede när bolag är i konkurs. Regeringen har inte följt upp reformen •Regeringen har varken utvärderat reformen eller gett berörda myndigheter i uppdrag att utvärdera vilka konsekvenser reformen fått för deras del. •Reformen berör flera olika departement vilket troligen försvårar för regeringen att ta ett samlat grepp om reformens konsekvenser. •Enbart en av de tre berörda departementen har haft någon dialog med myndigheten angående reformen eller följt upp den. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Angrist, , och (2009). Mostly harmless econometrics: an empiricist's companion. , , (2013). , , Upplaga 5:1. Skog R, K (2011). , 23:e upplagan 2011. Blackwell M, Iacus S, King G och G (2009). cem: Coarsened exact matching in Stata, , 9(4), 524. Collis, J, , R och Skerratt, L (2004). The demand for the audit in small companies in the UK. Accounting and business research, 34(2): 87–100. , , , , och (2015). Tax Compliance and Loss Aversion. : Economic Policy, 7(4): 132–64. Heckman, J. J, H. Ichimura, J, , och P (1998). Characterizing selection bias using experimental data. Econometrica 66, 1017–1098. Iacus, S, King, G, och G (2012). Causal Inference without Balance Checking: Coarsened Exact Matching. Political Analysis, 20(1), 1–24. doi:10.1093/pan/mpr013. , L, Ojala, H och Troberg, P (2012). Drivers of voluntary audit in : to be or not to be audited? Accounting and , Vol 42, No. 2, pp 169–196. doi: 10.1080/00014788.2012.653742. Ojala, H, Collis, J, Kinnunen, J, , L, och Troberg, P (2016) The Demand for Voluntary Audit in Micro-Companies: Evidence from . Audit., 20: 267– 277. doi: 10.1111/ijau.12070. Delbetänkandet SOU 2008:32 Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Dnr Ju2008/3092/L1. ECON, 2007. Den samhällsekonomiska nyttan av revision. nr 2007–092. Remissvar över delbetänkandet Avskaffande av revisionsplikten för små företag (SOU 2008:32). Dnr EBM A-2008/0123. Rapport om den ekonomiska brottsligheten. R I K S R E V I S I O N E N A V S K A F F A N D E T A V R E V I S I O N S P L I K T E N F Ö R S M Å A K T I E B O L A G Effekter på den ekonomiska brottsligheten efter avskaffandet av revisionsplikten för mindre aktiebolag. Dnr EBM-A-2016/0375. , lägesbild om ekonomisk brottslighet i . Skattekontroll av företag – urval, volymutveckling och uppföljning. Yttrande Avskaffande av revisionsplikten för små företag (SOU 2008:32). Dnr 131-222668-08/112. En ren städbransch? Dnr 410-546314-15/123. Kontrollens effekter på små företag. Krav på kassaregister – Effektivare utredning av ekobrott. Avskaffandet av revisionsplikten för små företag. Statskontoret, 2016. Kommittédirektiv (2006:96). Tilläggsdirektiv till Utredningen om revisorer och revision; genomförande av EG-direktiv m.m. Kommittédirektiv (2006:128). Tilläggsdirektiv till Utredningen om revisorer och revision; genomförande av EG-direktiv m.m. (2006:96). Motion 2016/17:3380, bet. 2016/17:CU6, rskr. 2016/17:133. Regeringens proposition (1981/82:171). Om revisorns kompetens. Regeringens proposition (1994/95:152). Regler för godkända och auktoriserade revisorer. Regeringens proposition (1997/98:99). Regeringens proposition (2009/10:61). En sänkning av kapitalkravet för privata aktiebolag. Regeringens proposition (2009/10:100). Regeringens proposition (2009/10:204). En frivillig revision. Regeringens skrivelse (2007/08:131). Regleringsbrev för avseende . 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 4 Förteckning över intervjuer som gjorts i granskningen Befattning och antal personer Två specialister på årsredovisningar. Rikssamordnare, regionsamordnare, och uppdragsgivare i insatsen nya företag och den nya kontrollmöjligheten. Rikssamordnare och uppdragsgivare i insatsen oredovisade inkomster. Uppdragsgivare i insatsen nya företag och Rikssamordnare för grov ekonomisk Två analytiker för central riskanalys vid Enhetschef vid analysenheten. ekobrottsrevisor och analytiker i region Chefsåklagare och strategisk analytiker för brottsförebyggande arbetet i region Kammaråklagare med ansvar för Kriminalinspektör och ekosrevisor för brottsförebyggande arbetet i region Chefsjurist och revisionsexpert. Kanslichef och redovisningsexpert. R I K S R E V I S I O N E N A V S K A F F A N D E T A V R E V I S I O N S P L I K T E N F Ö R S M Å A K T I E B O L A G Kapitel 2 baseras på registerdata från SCB och . Den primära undersökta populationen är aktiva aktiebolag som i genomsnitt har haft mindre än 50 anställda 2007–2015. Detta innebär att icke verksamma aktiebolag och aktiebolag som aldrig understigit 50 anställda har exkluderats. Datamaterialet som indikerar när och om bolagen har anmält till att bolaget avser att välja bort revision (s.k. revisorsförbehåll) samt indikatorn som markerar om årsredovisningen hade en revisionsberättelse (dvs. om företaget faktiskt valt bort revisorn) kommer från . Dessa data har sedan kompletterats med SCB:s databaser (FEK) samt Företagsregister och individdatabas (). I ett första steg rensas dubbletter ut i FEK och . I nästa steg har vi fyllt ut observationer från Bisnode när information saknas kring revisor. Om aktiebolaget inte återfinns i Bisnode för ett visst år men året innan och efter, fylls observationen ut med föregående observations värde. I datamaterialet finns uppgifter om bolaget valt bort revisor eller ej på ca 470 000 aktiva aktiebolag som haft under 50 i medelantal anställda . Underlaget rensas på inkoncistenser och andra felkällor i de företagsekonomiska indikatorerna. Först rensas företag med imputerade154 värden bort, sedan företag som har negativt aktiekapital, negativt outnyttjat underskott från föregående år, negativa personalkostnader, eller negativ nettoomsättning, eller negativ balansomslutning. Även observationer där nettoomsättning, balansomslutning eller medelantalet anställda saknas rensas ut. Antal aktiebolag minskar då sammantaget till 420 000. Som ett sista steg i dataförberedelsen rensas data på ett antal extremvärden vad avser aktiebolagens ekonomiska nyckeltal. Data trunkeras (dvs. dessa observationer utesluts) i toppen och botten med utgångspunkt från de ekonomiska nyckeltalen rörelseresultat, nettomarginal och räntabilitet. Skillnaden innan och efter databearbetningen redovisas i tabell 5. I och med trunkeringen går de flesta medelvärden mot medianen, och standardavvikelsen minskar avsevärt. Det är främst indikatorer som är beräknade kvoter som påverkas starkt. Det kan även noteras att medelvärdet för balansomslutningen sjunker kraftigt. 154 Saknade värden som i registret ersatts med skattade värden. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N exkluderade företag ingår särskilt holdingbolag (där balansomslutningen kan vara hög men utan exempelvis någon nettoomsättning alls). Tabell 5 Jämförelse mellan originaldata, trunkerade data och den utjämnade panelen etablerade företag som omfattades av den frivilliga revisionsplikten 2011. Värdena avser hela . panel hos företag med -6,1 =medelvärde, s=standardavvikelse, p50 = medianen. nettomarginal, räntabilitet och nettovinstmarginal är i procent. Övriga utfall är i bortsett från medelantalet anställda. Källor: SCB (FEK, ), Bisnode samt bearbetningar. Vilka utfall är möjliga att mäta? Bolagens tillväxt mäts i termer av nettoomsättning, balansomslutning och medelantalet anställda. Med nettoomsättning avses intäkter från sålda varor och utförda tjänster som ingår i företagets normala verksamhet med avdrag för lämnade rabatter, mervärdesskatt och annan skatt som är direkt knuten till omsättningen. Balansomslutning är summan av tillgångssidan alternativt summan av skulder och eget kapital i ett företags balansräkning. Bolagens konkurrenskraft och lönsamhet För att vara ett konkurrenskraftigt och lönsamt företag krävs tillräckliga marginaler och god avkastning . I granskningen används rörelsemarginalen, räntabilitet och överlevnad som mått på detta. Rörelsemarginalen är ett vanligt företagsekonomiskt nyckeltal för lönsamheten och anger hur stor del av företagets vinst som blir kvar till räntor, skatt och vinst R I K S R E V I S I O N E N A V S K A F F A N D E T A V R E V I S I O N S P L I K T E N F Ö R S M Å A K T I E B O L A G efter att kostnaderna har täckts.155 Den samlade nettokostnadsminskningen när revisorsarvode inte längre betalas borde synas i rörelsemarginalen. Även ökade intäkter till följd av mer produktiva utgifter kommer att visa sig i detta mått. Detta utfallsmått kompletteras med lönsamhetsmåttet räntabilitet, dvs. avkastning på företagets (sysselsatta) kapital. I denna granskning har vi valt att beräkna räntabilitet med Du Pont-formeln: Avkastning på sysselsatt kapital = vinstmarginal * kapitalets omsättningshastighet. Ett annat sätt att uttrycka sambandet är att resultatet före finansiella kostnader delas med sysselsatt kapital. Överlevnaden definieras helt enkelt som att bolaget inkommer med företagsekonomiska uppgifter till SCB och definieras som verksamt.156 Att mäta eventuellt skatteundandragande Det är överlag svårt att beräkna storleken på den svarta sektorn, dvs. oredovisade företagarinkomster och svartarbete, eftersom det är fråga om verksamheter och transaktioner som inte redovisas öppet. Det går dock att mäta olika former av eventuellt skatteundandragande indirekt genom vissa indikatorer som nettoomsättning, antal anställda och lönsamhet. I huvudsak sker skatteundandragande på två sätt bland företagare:157 •Skatt kan undanhållas genom att avdrag yrkas för kostnader som egentligen inte är avdragsgilla i näringsverksamhet, exempelvis genom att belasta företaget med privata kostnader. Genom att öka kostnaderna och därmed minska rörelseresultatet och i förlängningen den beskattningsbara inkomsten kan bolagsskatten minskas. Detta beteende borde då synas som en något lägre rörelsemarginal och/eller högre kostnader jämfört med andra företag som inte idkar detta beteende, allt annat lika. •Ett annat sätt att minska beskattningen är att minska både de bokförda kostnaderna och intäkterna, s.k. krympning. Detta kommer att ge ett rörelseresultat som är proportionerligt mot omsättningen och är svårt att upptäcka genom att enbart granska siffrorna i årsredovisningen. För att upptäcka detta beteende krävs en mer fördjupad insyn, som en skatterevision. På gruppnivå går det dock att mäta detta indirekt genom att jämföra utvecklingen av indikatorer som speglar företagets storlek såsom nettoomsättningen, intäkter och kostnader. Om två företagsgrupper i alla avseenden är lika och tidigare utvecklats lika men där ena gruppen plötsligt 155Rörelsemarginalen beräknas som kvoten av rörelseresultatet (rörelseintäkter minus rörelsekostnader) och nettoomsättningen. En utebliven kostnad för revisorn borde därför också inverka positivt på rörelsemarginalen rent mekaniskt. Därför är rörelsemarginalen även intressant att undersöka som en indikation på företagens kostnadsbesparing av den slopade revisionsplikten. 156Att ett bolag inte längre rapporterar siffror till SCB kan betyda att bolaget på något sätt slagits ihop med ett annat bolag och fått ett nytt organisationsnummer eller att verksamheten har försatts i konkurs eller likviderats. 157Se till exempel , 2015, En ren städbransch? 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N börjar växa mätbart långsammare än den andra utan någon synbar förklaring kan detta tolkas som möjligt skatteundandragande genom att krympning sker i större utsträckning i ena gruppen. Det är alltså inte nödvändigtvis krympning men det är ett mönster som är konsistent med beteendet. Att det blir lättare för den som väljer bort revision att på olika sätt reducera sin beskattning behöver inte betyda att möjligheten också utnyttjas.