prop · H503276 · 2018-06-27 00:00:00 — Regeringens förslag: En förälders sambo ska likställas med en förälder vid tillämpning av bestämmelserna om föräldrapenningsförmåner utan krav på att föräldern och sambon ska ha varit gifta med varandra eller ska ha eller ha haft barn tillsammans. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna som har svarat ställer sig positiva till förslaget, har inget att invända eller har inga synpunkter t.ex.: ombudsmän (), Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , Myndigheten för familjerätt och föräldraskaps-stöd, Inspektionen för socialförsäkringen, , , i , i 2017/18:276 län, , Kommuner och Landsting, LO, TCO, och . Några instanser ställer sig positiva till förslaget men framför vissa syn- punkter: kvinnolobby vill framhålla vikten av att analysera effekterna av ändringen. RFSL välkomnar förslaget men beklagar att utredningens förslag präglas av ett par-normativt synsätt. förslaget borde ha inkluderat fler familjekonstellationer är vad som nu föreslås och förespråkar i stället en lösning där alla som tar ett föräldra- ansvar för ett barn ska kunna likställas med förälder i föräldraförsäkring- ens mening, oavsett inbördes relationer. påpekar att det kan tänkas att en förälder motsätter sig att barnet vårdas av den andra förälderns sambo vilket riskerar att skapa eller öka motsättningar mellan barnets båda Kommuner och Landsting och framför att förslaget innebär att planeringsförutsättningarna för arbetsgivarna kan förändras till det sämre när fler kan vara frånvarande med föräldra- penning, men att fördelarna och behovet av modernisering överväger. Arbetsförmedlingen framför att förslaget bedöms ha ingen eller mycket begränsad påverkan på arbetsmarknaden. Skälen för regeringens förslag: Vårdnadshavarna till ett barn har en självständig rätt till föräldrapenning, med hälften var av dagarna. Vårdnadshavarna har även möjlighet att avstå viss del av dagarna till en annan förälder eller därmed likställd person. möjlighet att avstå dagar med föräldrapenning till sin sambo enbart i de fall de har varit gifta med varandra eller har eller har haft barn Om dessa förutsättningar saknas likställs inte sambon med en förälder enligt 11 kap. 4 § socialförsäkringsbalken, förkortad SFB, och förälderns sambo kan därmed inte få föräldrapenning. krav på gemensamma barn gäller enligt nämnda bestämmelse inte för att en förälders make ska likställas med en förälder. mening framstår denna skillnad i regelverket som omotiverad och Bland annat , , Föreningen Socialchefer, , och gör samma bedömning och anser att förslaget är en relevant moderni- sering som bättre speglar dagens familjerelationer. En person som stadig- varande bor tillsammans med föräldern kan naturligtvis vara lika delaktig i vården av ett barn även om denne inte är gift med föräldern. också tyckas onödigt att ett par ska behöva ingå äktenskap för att få till- gång till föräldrapenningen. En möjlighet för barnets förälder att få avstå dagar till en sambo utan krav på tidigare äktenskap eller gemensamma barn skulle förbättra möjligheten att använda föräldrapenningen för fler familjer med olika familjekonstellationer. Det kan till exempel handla om att en vårdnadshavare är sammanboende med någon som inte har vårdnaden om barnet eller på annat sätt kan likställas med förälder, eller att två samkönade par väljer att skaffa barn tillsammans och vårdnads- havarnas partner är delaktiga i vården av barnet. Att en sambo i detta sammanhang likställs med en make får anses vara till fördel för barnet som kan vårdas av fler närstående personer som tar ett föräldraansvar. Det kan också handla om ombildade familjer där en bonusförälder en period avlastar föräldern i vården av barnet eller att bonusföräldern ges en möjlighet att vara än mer närvarande i vården av barnet. En möjlighet att avstå dagar till en sambo skulle vara värdefull för alla familjer – oavsett familjekonstellation – där föräldern och sambon inte önskar ingå äktenskap för att få tillgång till föräldrapenning. RFSL anför att förslaget är för begränsat och därmed utestänger exempelvis familjekonstellationer där fler föräldrar än två stadigvarande bor tillsammans, där de två vårdnadshavarna är gifta med varandra och det finns en tredje (och eventuellt fjärde) vuxen som utövar föräldraskap eller i familjekonstellationer där vårdnadshavaren/vårdnadshavarna inte bor tillsammans med den eller de som kommer att ta föräldraansvar för ett barn. RFSL anser att vem som får ta del av föräldrapenningen borde avgöras av om man har ett föräldraansvar för barnet och inte vilka relationer man har till andra vuxna. Förslaget att utvidga den krets som likställs med förälder till att även omfatta sammanboende som inte tidigare varit gifta och som saknar gemensamma barn innebär att fler familjekonstellationer inkluderas i möjligheterna att vårda ett barn med föräldrapenning. Föräldrapenningen har med den föreslagna utvidgningen en stor flexibilitet och om vårdnadshavarna avstår dagar kan flera personer med föräldraansvar inkluderas. I betänkandet Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäkringen (SOU 2017:101) föreslås ytterligare utvidgningar av möjligheterna att överlåta föräldrapenning, utan krav på sammanboende eller med andra krav på inbördes relationer mellan vuxna. Betänkandet har varit på remiss till och bereds inom . I detta sammanhang bör det påpekas att den självständiga rätten till föräldrapenning alltjämt grundar sig på vem som är barnets vårdnadshavare. Enligt kan två personer vara vårdnadshavare och dessa har tydligt utpekade rättigheter och skyldigheter gentemot barnet. Ytterligare positiva aspekter med förslaget är att det finns fördelar med att den personkrets som likställs med föräldrar så långt det är möjligt är lika inom föräldrapenningen och den tillfälliga föräldrapenningen. Det förenklar regelverket, tillämpningen och administrationen samt underlättar föräldrarnas planeringsförutsättningar på både kort och lång sikt. Sådana fördelar anför även flera remissinstanser såsom , , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, i och LO. Mot förslaget om vidgat föräldrabegrepp kan det anföras att krav på tidigare äktenskap eller gemensamma barn möjligen skulle kunna vara lättare att kontrollera än enbart ett krav på att personen ska vara sambo med föräldern. Denna ordning gäller dock inom den tillfälliga föräldrapenningen utan några större tillämpningsproblem. Av 1 § sambolagen (2003:376) framgår att med sambor avses två personer som stadigvarande bor tillsammans i ett parförhållande och har gemensamt hushåll. framför finns det enligt sambolagen inget krav på parterna att vårda ett barn gemensamt och ett sådant krav ställs heller inte i SFB. Vid bedömningen av om två personer ska uppfattas som sambor tar man hänsyn till om förhållandet är varaktigt, om de har gemensam bostad och ekonomisk hushållsgemenskap. I förarbetena till sambolagen anges att kravet på varaktighet i förhållandet bör kunna anses uppfyllt om samborna är folkbokförda på samma adress 2017/18:276 (prop. 2002/03:80 s. 44). Någon mer omfattande prövning av om det rör sig om ett samboförhållande torde i normala fall alltså inte behöva göras. Regeringen ser därmed inte heller av denna anledning något bärande skäl mot att vidga den krets som likställs med en förälder inom föräldrapenningen. anför att en utvidgad krets som kan använda föräldrapenning i vissa fall skulle kunna bidra till ökade motsättningar mellan barnets föräldrar om den ena föräldern motsätter sig att den andra förälderns sambo vårdar barnet. Dagens överlåtelsemöjligheter används sparsamt och i många fall tas föräldrapenning ut enbart av vårdnadshavarna. Det saknas, som anför, information om den möjlighet som finns att överlåta föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning leder till konflikter mellan föräldrarna. Det är viktigt att reglerna är utformade för att se till barnets bästa och inte i onödan skapar konflikter mellan föräldrarna, särskilt då risk finns att sådana konflikter medför att barnet kommer att påverkas negativt. Det kan inte uteslutas att en möjlighet att avstå föräldrapenning även till en sambo kan innebära en risk för konflikter mellan föräldrar som t.ex. har separerat. Risken torde dock vara begränsad. Förslaget medför fördelar för föräldrar som ingår i en familjekonstellation där det kan krävas ett giftermål enbart i syfte att få möjlighet att vara föräldraledig med föräldrapenning. Grundregeln är också fortfarande att föräldrapenningen tillfaller vårdnadshavarna med hälften var. Vårdnadshavaren kan därefter självständigt, utan godkännande från den andra vårdnadshavaren, besluta om en eventuell överlåtelse. Utvidgningen och möjligheten till överlåtelse kan vara mycket betydelsefull för vissa föräldrar och familjekonstellationer och ger även barnet möjligheter till goda relationer med fler vuxna. Regeringen anser dock att möjligheten till överlåtelse av föräldrapenning bör följas upp med hänsyn till föräldrars och barns situation. Regeringen föreslår att en förälders sambo vid tillämpningen av bestämmelserna om föräldrapenning ska likställas med en förälder utan krav på att de tidigare ska ha varit gifta med varandra eller ha eller ha haft barn tillsammans. Detta innebär att en vårdnadshavare kan avstå sin rätt till föräldrapenning till fler än vad som är fallet , vilket är positivt för familjekonstellationer och för barn eftersom flera vuxna då kan ta ett omvårdnadsansvar. Förslaget bedöms därför även vara positivt för barns välmående och uppväxtvillkor. Med anledning av förslaget om ändring i 11 kap. 4 § SFB föreslås en följdändring i 11 kap. 5 § SFB. I bestämmelsen anges att sambo och familjehemsförälder ska likställas med förälder vid tillfällig föräldrapenning. Eftersom kravet på äktenskap och gemensamma barn slopas för sambo behövs inte en bestämmelse i 11 kap. 5 § första stycket 1 SFB med samma innebörd. Lagrådet har anfört att ett mer naturligt och tydligare skrivsätt som i och för sig kräver följdjusteringar förefaller vara att låta de två styckena i 5 § bilda andra och tredje stycken i 4 §. Regeringen är tveksam till om en sådan ordning skulle bli tydligare särskilt då den kräver följdändringar och innebär att 5 § skulle upphävas. Regeringen anser att det finns en pedagogisk fördel med att låta bestämmelserna ligga kvar i två olika paragrafer. När det gäller begreppet särskilt förordnad vårdnadshavare i 11 kap. Prop. 4 § SFB har Lagrådet framfört att behovet av tillägget ”som har vård om barnet” för särskilt förordnade vårdnadshavare bör övervägas i den fortsatta beredningen. Som Lagrådet påpekar finns även i 12 kap. 3 § SFB en bestämmelse som innehåller ett vårdkrav. Enligt 12 kap. 2 § första stycket SFB krävs för rätt till föräldrapenning att en förälder vårdar barn under tid när han eller hon inte förvärvsarbetar eller avstår från förvärvsarbete. gäller enligt 12 kap. 3 § SFB också som villkor för föräldrapenning att föräldern till huvudsaklig del faktiskt vårdar barnet på det sätt som krävs med hänsyn till barnets ålder. Som Lagrådet framför är begränsningen för särskilt förordnade vårdnadshavare i 11 kap. 4 § SFB inte ny. Dessutom finns i SFB motsvarande krav på att ha vård om barnet för att särskilt förordnade vårdnadshavare ska likställas med förälder avseende rätt till vårdbidrag enligt 22 kap. 2 § SFB. Detsamma gäller för rätt till omvårdnadsbidrag (enligt 22 kap. 2 § SFB i dess lydelse enligt prop. 2017/18:190, bet. 2017/18:SfU23 och rskr. 2017/18:388). Som framgår av Lagrådets yttrande finns också en motsvarande begränsning i föräldraledighetslagen (1995:584). Det skulle mot denna bakgrund krävas en djupare analys än vad som är möjligt inom ramen för det pågående lagstiftningsärendet för att överväga att ta bort tillägget att en särskilt förordnad vårdnadshavare ska ha vård om barnet. 5.3En sambo ska ges ledighetsrätt utan krav på tidigare äktenskap eller gemensamma barn Regeringens förslag: En förälders sambo ska ha rätt till föräldraledighet från arbetet utan krav på tidigare äktenskap eller gemensamma barn. Bestämmelsen i 1 § föräldraledighetslagen ska formuleras på ett nytt sätt. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Promemorians konsekvensbeskrivning och bedömning (S2018/01985/FST): Överensstämmer med det regeringen anför. Remissinstanserna: De av remissinstanserna som har lämnat svar på utredningens förslag ställer sig antingen positiva till förslaget, har inget att invända eller har inga synpunkter, t.ex.: Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , i , i län, Kommuner och Landsting, , stad, , , stad, kommun, , , och . En stor majoritet av de remissinstanser som har lämnat svar på promemorian ställer sig antingen positiva, har inget att invända eller har inga synpunkter på de konsekvenser som beskrivs. , Myndigheten för delaktighet och i framför att bestämmelsen om vem som kan få 2017/18:276 omvårdnadsbidrag enligt 22 kap socialförsäkringsbalken, förkortad SFB, bör ses över. Skälen för regeringens förslag: Som en följd av förslaget att en förälders sambo ska likställas med en förälder inom föräldrapennings- förmånerna utan krav på tidigare äktenskap eller gemensamma barn (avsnitt 5.2) föreslås en motsvarande ändring i föräldraledighetslagen (1995:584), förkortad FLL. För att en sambo som inte har barn med föräldern eller har varit gift med föräldern ska kunna utnyttja möjligheten att få föräldrapenning krävs, om han eller hon har en anställning, en rätt att få vara ledig från denna. De remissinstanser som kommenterar för- slaget specifikt, som , och Kommuner och Landsting är positiva till förslaget och ser det som en naturlig konsekvens av motsvarande ändring i SFB. Förslaget om ändring i FLL innebär att förälders sambo kan få rätt till ledighet utan krav på gemensamma barn eller tidigare äktenskap även i en annan situation än vid uttag av föräldrapenning. Så blir fallet för den som likställs med förälder till ett barn för vilket det kommer att kunna förslagen i prop. 2017/18:190 Reformerade stöd till personer med funktionsnedsättning där bl.a. förslag om omvårdnadsbidrag ingår (bet. 2017/18:SfU23, rskr. 2017/18:388). I det fall omvårdnadsbidrag lämnas för ett barn ska en förälder få rätt till förkortning av normal arbetstid. Detta för att underlätta för dem som har barn med funktionsnedsättning att kombinera omvårdnaden av barnet med en anställning. ledighet förs in som en ny bestämmelse i 9 § FLL. träda i kraft . Förslaget om en utvidgning av personkretsen i 1 § FLL kommer därmed att påverka även rätten till ledighet i samband med att omvårdnadsbidrag lämnas. I de fall det lämnas omvårdnadsbidrag för ett barn blir det då alltså möjligt även för en förälders sambo att gå ned i arbetstid, utan att det krävs att sambon har eller har haft gemensamma barn eller tidigare ingått äktenskap med Ett flertal instanser, bland annat , och Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd ställer sig positiva till de konsekvenser (beskrivna i promemorian S2018/01985/FST) förslaget får för föräldrar till barn för vilka det kommer kunna lämnas omvårdnadsbidrag. till de konsekvenserna förslaget har och anför att en utökad rätt till ledighet för sambo innebär en begränsning av företagens möjligheter till Regeringen anser att eventuella problem för arbetsgivare torde vara begränsade och hanterbara. Det underlättar för föräldrar om det finns en flexibilitet kring vem som ska vårda och stödja barnet. flexibilitet får anses särskilt betydelsefull för föräldrar till barn med funktionsnedsättning då de har särskilda utmaningar när det gäller att kombinera arbetsliv med privatliv. Flera personer kan därmed också behöva turas om att ta hand om barnets behov. En möjlighet att gå ner i arbetstid även för förälders sambo skapar förutsättningar att anpassa vardagen på ett sådant sätt att det passar barnets behov, t.ex. i de fall nya familjekonstellationer har uppstått. Det skapar även förutsättningar för de vuxna parterna i de nya familjekonstellationerna att ta ansvar för barnet. i framför att det är önskvärt att reglerna för vilka personer som jämställs med föräldrar ska vara desamma så långt som möjligt och de anser att det kan vara aktuellt att se över bestäm- Prop. 2017/18:276 melsen i 22 kap. SFB. och Myndigheten för delaktighet framför att även sambo bör inkluderas bland dem som kommer kunna uppbära omvårdnadsbidrag enligt 22 kap SFB. Regeringen anser med anledning av ovanstående att en förälders sambo bör ha rätt till ledighet från arbetet utan krav på tidigare äktenskap eller gemensamma barn. En sådan rätt anser regeringen bör kunna komma att aktualiseras vid föräldrapenning och vid omvårdnadsbidrag. Regeringen delar vidare uppfattningen som i och framfört att det, i ett annat sammanhang, kan vara aktuellt att se över bestämmelsen om förälders sambo avseende omvårdnadsbidraget i 22 kap. SFB. Ny formulering av 1 § föräldraledighetslagen Regeringen anser att det, förutom ändringen av bestämmelsen om förälders sambo, bör göras ett antal redaktionella ändringar i 1 § FLL, något som flertalet remissinstanser instämmer i. I paragrafens första stycke regleras att en arbetstagare som är förälder har rätt att vara ledig från sin anställning enligt vad som anges i lagen. Samma rätt har i vissa fall även andra arbetstagare. Regleringen innebär att de personkategorier som räknas upp i paragrafens andra stycke likställs med en förälder vid tillämpningen av bestämmelserna i lagen (jfr t.ex. prop. 1984/85:78 s. 92 och utformningen av 26 kap. 15 § SFB). Andra stycket har därmed sin motsvarighet i den reglering som finns om likställd förälder inom föräldraförsäkringen och som regleras i 11 kap. 4 och 5 §§ SFB. Vem som likställs med förälder när det gäller vårdbidrag regleras i 22 kap. 2 § SFB. Motsvarande bestämmelse när det gäller omvårdnadsbidrag (enligt prop. 2017/18:190, bet. 2017/18:SfU23 och rskr. 2017/18:388) är likalydande med bestämmelsen avseende vårdbidrag. Uppräkningen i 1 § andra stycket FLL skiljer sig dock i sin ordalydelse från uppräkningen i SFB. När det i 11 kap. 4 § 3 och 22 kap. 2 § 3 SFB används uttrycket ”särskild förordnad vårdnadshavare” används i 1 § andra stycket 1 FLL uttrycket ”rättslig vårdnadshavare” och när det i 11 kap. 4 § 4 och 22 kap. 2 § SFB används uttrycket ”blivande adoptivförälder” och i 11 kap. 5 § 2 SFB uttrycket ”familjehemsförälder” används i 1 § andra stycket 2 FLL uttryckssättet ”tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem”. Någon skillnad i sak torde dock inte ha varit avsedd (jfr 2 kap. 15 och 16 §§ SFB, prop. 2008/09:200 s. 414 f.). I fråga om blivande adoptivförälder och familjehemsförälder föreslår regeringen att dessa beskrivs genom de definitioner av begreppen som finns i 2 kap. 15 § SFB (i lydelse enligt prop. 2017/18:121, bet. 2017/18:CU14 och rskr. 2017/18:372) och 16 § SFB eftersom motsvarande definitioner inte finns i FLL. Om bestämmelsen avseende blivande adoptionsföräldrar formuleras i överensstämmelse med 2 kap. 15 § SFB i angiven lydelse skulle det också innebära en bättre överensstämmelse mellan 1 § FLL och ordalydelsen i 5 § första stycket FLL. Diskrepansen mellan FLL och SFB uppkom när balken infördes och flera uttryck som användes i den tidigare gällande lagen (1962:381) om allmän försäkring, förkortad AFL, ersattes med nya uttryck. svarande ändring gjordes inte i FLL. 2017/18:276 vilka som likställs med föräldrar enligt FLL respektive vilka som likställdes med föräldrar enligt AFL i huvudsak densamma. I förarbetena till den tidigare gällande lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. anges att föräldrabegreppet är identiskt med det som finns i AFL och om tvist skulle uppkomma om huruvida en arbetstagare har rätt att få ledighet i egenskap av förälder får det lösas med utgångspunkt i AFL:s föräldrabegrepp (prop. 1977/78:104 s. 40 f.). När den nu gällande FLL trädde i kraft fördes bestämmelsen om vilka som omfattas av lagen över från den dåvarande lagen efter enbart språkliga ändringar (prop. 1994/95:207 s. 42). Rätten till föräldraledighet i FLL är i flera fall frikopplad från föräldraförsäkringen varför det i och för sig inte finns något hinder för att ha olika uttryckssätt och regler i FLL och SFB om vilka som likställs med förälder. Eftersom de personkategorier som likställs med förälder i FLL respektive SFB, avseende föräldraförsäkringen, väsentligen tycks överensstämma ser regeringen emellertid flera fördelar med att använda samma uttryck. Inte minst torde en sådan ordning underlätta tillämpningen. , , och i är instanser som instämmer i bedömningen och som framför att likalydande begrepp underlättar tillämpningen och är viktiga för att underlätta individens och familjens möjligheter att förstå regelverkets utformning och för att kunna göra informerade val. För rätt till vårdbidrag och omvårdnadsbidrag (enligt prop. 2017/18:190, bet. 2017/18:SfU23 och rskr. 2017/18:388) finns det dock fortfarande ett krav i 22 kap. SFB på att sambo tidigare ska ha varit gift med eller ha gemensamma barn med föräldern för att likställas med förälder. Vid vårdbidrag och omvårdnadsbidrag likställs inte heller familjehemsförälder med förälder och personkretsen vid adoption begränsas ytterligare jämfört med 2 kap. 15 § SFB (prop. 2008/09:200 s. 404). Det innebär att det även med de här föreslagna förändringarna fortfarande kommer att finnas en viss skillnad mellan FLL och SFB som helhet när det gäller vilka som kan likställas med föräldrar. När det gäller Lagrådets synpunkter på särskilt förordnad vårdnadshavare, se avsnitt 5.2. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Äldre föreskrifter i socialförsäkringsbalken ska fortfarande gälla för föräldrapenningsförmåner som avser dagar före ikraftträdandet. Utredningens förslag: Överensstämmer inte med regeringens förslag. Utredningen föreslog ett ikraftträdande och en övergångsbestämmelse i socialförsäkringsbalken med innebörden att äldre föreskrifter fortfarande skulle gälla för föräldrapenning för barn som har fötts före ikraftträdandet eller, vid adoption, när den som har adopterat barnet har fått barnet i sin vård före ikraftträdandet. Promemorians förslag (S2017/07382/FST): Överensstämmer med regeringens förslag till ikraftträdande avseende förslaget om ändring av 12 kap. 17 § socialförsäkringsbalken, förkortad SFB. I övrigt föreslog promemorian detsamma som utredningen. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har valt att inte kommentera ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna eller har inget att invända eller har inga synpunkter. LO anser att förslaget om reserverad grundnivå bör införas . TCO anser att förslagen om grundnivå och sambo bör införas skyndsamt. föreslår att övergångsbestämmelserna om att reservera grundnivån ska omfatta alla barn, oavsett när de är födda. anför att om förslaget inte omfattar alla barn kommer det att finnas två parallella regelverk och administrationskostnaderna för att hantera reserverade dagar och avstående kommer att vara högre. Kostnaderna påverkas av att det vid varje avståendetillfälle måste utredas om föräldern har en sjukpenninggrundande inkomst för att därefter fastställa om det finns föräldrapenning på grund- eller sjukpenningnivå att använda och slutligen om det då finns en rätt att avstå dagar. Om regelverket är detsamma oavsett barns födelseår underlättas därmed administrationen och kostnaderna minskar. anför också att det kan underlätta för föräldrarna att samma regelverk gäller om föräldrarna har flera barn. Frågan om övergångsbestämmelsernas utformning har beretts under hand med . Skälen för regeringens förslag: Utredningen föreslog ett ikraftträdande . Regeringen föreslår dock att ikraftträdande sker först , vilket bland annat ger möjlighet att förbereda nödvändiga ändringar.