prop · H503230 · 2018-04-12 00:00:00 — Premien täcker en del av merkostnaden för elbussar i förhållande till konventionella bussar. Premien riktas till trafikföretag, den regionala kollektivtrafikmyndigheten eller den som de regionala kollektivtrafikmyndigheterna har överlämnat befogenhet åt. Elbussar bidrar till minskad klimatpåverkan, bättre luft, mer attraktiv kollektivtrafik och mindre buller i stadsmiljön. På så sätt förbättras förutsättningarna för förtätning av bostäder i storstäder. För att regeringens satsning på Elbusspremien ska få bästa genomslag är det viktigt med långsiktighet. Regeringen förlänger därför elbusspremien med för perioden –2023. Genom initiativet Fossilfritt har regeringen skapat en plattform för dialog och samarbete där aktörer kan synliggöra hur de bidrar till klimatarbetet och kan utmana andra, både nationellt och internationellt. I finns många företag, kommuner, föreningar och andra typer av aktörer som kan och vill bidra till att utsläppen av växthusgaser minskar. deltar drygt 300 aktörer i Fossilfritt – aktörer som har insett att omställningen banar väg för nya affärsmöjligheter, teknologier och bättre samhällslösningar. Fossilfritt är en möjlighet för dessa aktörer att visa upp sina insatser under ett gemensamt paraply, såväl i som internationellt. Regeringen har tillsatt en särskild utredare, som i rollen som nationell samordnare, ska stödja regeringen i att stärka och fördjupa arbetet med initiativet. Utredaren arbetar tillsammans med de inblandade aktörerna och har med dessa bl.a. formulerat utmaningar, genomfört olika former av dialoger och skapat samverkansgrupper som t.ex. arbetar med att utforma branschvisa färdplaner för fossilfri konkurrenskraft. 4.4.4Minskade luftföroreningar från personbilar Regeringen anser att luftkvaliteten i våra städer behöver bli bättre och att det är särskilt angeläget att utsläppen av kväveoxider och partiklar i tätorter minskar. Dessa luftföroreningar har, utöver påverkan på miljön, stora Den svenska miljökvalitetsnormen för kvävedioxid 2017/18:230 överskreds 2016 i flera svenska städer () och EU:s gränsvärde överskred i och . Utsläpp av kväveoxider från vägtransporter har minskat kontinuerligt p.g.a. EU:s successivt skärpta lagstiftning om avgasutsläpp. Enligt uppdaterade beräkningar av har utsläppen av kväveoxider från vägtransporter minskat med cirka två tredjedelar . Dock har utsläppen av kväveoxider från dieselbilar ökat stadigt , från knappt 8 kiloton 2010 till 19 kiloton 2016, vilket beror på att andelen dieseldrivna personbilar i fordonsflottan har ökat kraftigt. Äldre dieselbilar har även höga utsläpp av partiklar. Detta sammantaget påverkar möjligheterna att klara miljökvalitetsmålen luft och God bebyggd miljö, EU:s takdirektiv samt miljökvalitetsnormer och gränsvärden i EU:s luftkvalitetsdirektiv. Insatserna kopplar främst till delmål 11.6 och 3.9 i Agenda . Regeringen har varit pådrivande i EU:s beslut att skärpa kraven och införa nya mer rättvisande provmetoder som bättre avspeglar verkliga utsläpp från personbilar. Dessa beslut kommer att bidra till minskade utsläpp från bensin- och dieselbilar men ytterligare åtgärder krävs, såväl internationellt som nationellt. Regeringen avser att genomföra författningsändringar som möjliggör för kommuner att införa miljözoner även för lätta fordon samt ytterligare en miljözon för tunga fordon i syfte att förbättra luften i städerna. Det innebär särskilda zoner i stadsmiljön där endast de fordon som uppfyller vissa utsläppskrav får köra. har också bifallit regeringens förslag om ett bonus–malus- system för nya lätta fordon, ändrad beräkning av bilförmån samt reduktionsplikt för bensin- och dieselbränsle vilka också bidrar till en renare fordonsflotta och lägre utsläpp av kväveoxider och partiklar. Åtgärderna kommer att underlätta möjligheterna att klara preciseringarna i miljökvalitetsmålen luft och God bebyggd miljö. Bonus–malus-systemet för lätta fordon införs fr.o.m. och innebär att miljöanpassade fordon med låga koldioxidutsläpp en bonus, medan fordon med höga koldioxidutsläpp får högre skatt . För att minska risken att klimatbonusbilarna exporteras efter att bonusen betalats ut ska bonusen betalas ut först efter inköpstillfället. De fordon som berörs är nya personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar. Det innebär väsentligt starkare drivkrafter än i dagens fordonsskattesystem. Ändringarna i beräkningen av förmånsbeskattningen av bilar (bilförmån) innebär bland annat att fordonsskatten, inklusive den höjning som bonus–malus-syste- met medför för lätta fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid, lyfts ur den s.k. bilförmånsschablonen och tas med som en egen post i beräkningen. Detta innebär att beräkning av förmånsvärdet (bilförmån) görs mindre schablonmässig och att fordon med högre koldioxidutsläpp får högre skatt. Dessutom gäller från att förmån i form av betald trängselskatt, väg-, bro- och färjeavgift lyfts ur bilförmånsschablonen och beskattas separat. Regeringen har tagit beslut om det så kallade Bränslebytet, ett reduktionspliktsystem som ålägger drivmedelsleverantörer att successivt minska växthusgasutsläppen från bensin och dieselbränsle genom inblandning av hållbara biodrivmedel fr.o.m. . gäller full skattebefrielse för höginblandade och rena biodrivmedel. Regeringen avser också att införa ett system som ställer krav på miljöinfor- Skr. 2017/18:230 mation om drivmedel för att underlätta konsumenters val av de bästa driv- Regeringen verkar på EU-nivå för att skapa stabila villkor och långsiktiga förutsättningar för hållbara biodrivmedel och en fossilfri fordonsflotta. Bonus–malus-systemet, ändrad beräkning av bilförmån samt reduktionsplikt för bensin- och dieselbränsle kommer bl.a. bidra till en renare fordonsflotta med lägre utsläpp av kväveoxider och partiklar. Detta kommer i sin tur att underlätta möjligheterna att klara preciseringarna i miljökvalitetsmålen luft och God bebyggd miljö. Den största enskilda källan till förhöjda halter av större partiklar (PM10) är vägslitage från användning av dubbdäck. För att minska uppvirvling av partiklar av vägbanor genomför flera kommuner samt åtgärder som exempelvis dammbindning samt utökad och förbättrad vägrengöring under och efter vintersäsongen. Ett viktigt lokalt styrmedel som kommunerna kan använda sig av för att begränsa dubbdäcksanvändningen och därmed partikelutsläppen, är möjligheten att besluta om förbud mot fordonstrafik med dubbdäck för en viss väg, vägsträcka eller område. Dessa åtgärder har bidragit till att har klarat EU:s gränsvärde för årsmedelhalten av PM10 i samtliga svenska städer. EU:s gränsvärde för dygnsmedelhalter visar en nedåtgående trend och överskreds endast på ett ställe i () . 4.5.1Planering, förtätning och byggande Genom medveten och långsiktig fysisk samhällsplanering kan nya bostadsmiljöer skapas i stadsmiljöer där sådana saknas , på samma sätt som arbetsplatser och service kan möjliggöras i renodlade bostadsområden. Förtätning kan vara ett sätt att skapa mer levande och blandade stadsmiljöer, men det kan också innebära komplexa målkonflikter då behovet av bostäder måste vägas mot exempelvis hälsa, trivsel och säkerhet och tillgången till grönska och öppna offentliga platser i staden liksom de utmaningar som ett förändrat klimat innebär. God vägledning kan vara ett sätt att främja en genomtänkt och hållbar omvandling av befintliga områden. har fokus ofta legat på byggnader med låg energianvändning i driftskedet, där utvecklingen av s.k. passivhus har gått snabbt och ny teknik fått stor spridning. Intresset för byggnaders hela livscykel, inklusive materialval och energiförbrukning under byggandet, har ökat. har ett ökat anslag om för att bidra till inrättandet av ett informationscentrum för hållbart byggande med fokus på energieffektiviserande renovering med användning av hållbara material. Detta informationscentrum har inrättats vid . 4.5.2Satsningar för fler och mer hållbara bostäder Regeringen har beslutat om ett antal åtgärder för att skapa fler bostäder och mer hållbara boendemiljöer, framför allt hyresbostäder för unga. Ett investeringsstöd har införts för att främja byggandet av hyresbostäder och bostäder för studerande. Ett villkor för stöd är att byggnaden ska ha låg energianvändning. Tanken är att investeringsstödet ska bidra till att det byggs fler bostäder med hyror som gör det möjligt för fler hushåll att efterfråga dem. Många befintliga flerbostadshus behöver moderniseras på ett socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt utan att hyran blir orimligt hög efter renoveringen. Regeringen har därför beslutat om en förordning för renovering och energieffektivisering i områden med socioekonomiska utmaningar. En del av stödet utgörs av en hyresrabatt till hyresgästerna. Stöd lämnas också för att i eller i anslutning till bostadsområden med socioekonomiska utmaningar åstadkomma utemiljöer som stimulerar till aktivitet och social gemenskap och för att bevara eller utveckla ett bostadsområdes gestaltning. Genom stödet kan t.ex. lekplatser, mötesplatser, ytor för spontanidrott och parkanläggningar byggas och renoveras. Syftet är att stödet ska höja livskvaliteten i dessa områden, vilket även kan bidra till minskad segregation. I pågår just nu även ett arbete med att ta fram ett förslag på en nationell strategi för fysisk planering med inriktning mot bostadsförsörjning. Syftet med strategin är att skapa en sammanhållen och nationell syn på landets fysiska miljö och struktur och planeringen för denna samt för planering av bostadsförsörjningen. Regeringen anser att kommuner, landsting och andra aktörer med regionalt utvecklingsansvar har en stor möjlighet och ansvar att genom en genomtänkt samhällsplanering inom transport- och bostadssektorerna bidra till ett minskat behov av persontransporter, minskad klimatpåverkan, en förbättrad luftkvalitet och en hållbar stadsutveckling. är det en utmaning att uppnå ett hållbart stadsbyggande där miljökvalitetsnormer och de nationella miljömålen, inte minst klimat- och luftkvalitetsmålen, nås som kvaliteten i bostäder och stadsmiljöer upprätthålls och utvecklas och takten i bostadsbyggandet ökar väsentligt. Genom en framsynt arkitektur och stadsplanering kan stadsstrukturen bli mer funktionsblandad och behovet av persontransporter minska som godstransporterna effektiviseras och därmed bidra till att miljökvalitetsmålen kan nås. Regeringen ser ett behov av ökat stöd i form av kunskapshöjande insatser och vägledningar för den lokala och regionala nivån om minskad klimatpåverkan i samhällsplaneringen. har på uppdrag av regeringen tagit fram en vägledning om översiktsplanering för minskad klimatpåverkan till stöd för kommuner och länsstyrelser som redovisades i rapporten för minskad klimatpåverkan – en vägledning (). I uppdraget ingick även att informera om väg- Miljömålsberedningen föreslår i sitt betänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) att ge berörda myndigheter i uppdrag att utreda behovet av ändringar i gällande regelverk för att samhällsplaneringen i ökad grad ska styra mot klimatmålen samt att genomföra kunskapshöjande insatser i frågan. har på uppdrag av regeringen redovisat en utvärdering av vilket genomslag som kravet på klimathänsyn i planeringen i har haft. gör i rapporten bedömningen att det finns stöd med nuvarande bestämmelser i för kommunerna att begränsa miljöpåverkan i sin fysiska planering och att det inte finns behov av att ändra lagen. Med utgångspunkt i rapporten har fått i uppdrag att ta fram en vägledning om den lämplighetsbedömning och lokaliseringsprövning som sker i detaljplaneprocessen utifrån 2 kap. . Syftet med vägledningen är att ge kommunerna bättre möjligheter att arbeta med planering för minskad klimatpåverkan. Uppdraget ska rapporteras till . Ett viktigt verktyg för att klimatmålen ska kunna uppnås är att klimataspekter lyfts fram inom ramen för den miljöbedömning som tas fram för en plan eller ett program. Bestämmelser om miljöbedömningar för planer och program finns framför allt i 6 kap. . överlämnade regeringen en proposition med förslag på ett nytt 6 kap. . har antagit regeringens förslag till ändringar i , som trädde i kraft . arbetar med att ta fram vägledning för det nya kapitlet, i samarbete med . Inom ramarna för kompetenssatsningen PBL Kompetens, som bedrivs av enligt uppdrag från regeringen, sker ett brett kunskapshöjande arbete riktat främst till kommuner men även länsstyrelser. Det omfattar frågor kopplat till i bred bemärkelse och därmed även miljöbedömningar i plansammanhang. Regeringen har förlängt uppdrag . Regeringen arbetar med en lagrådsremiss med utgångspunkt i betänkande (SOU 2015:59). En ny regional planering förväntas utgöra en viktig del i arbetet med att stärka förutsättningarna för minskad klimatpåverkan samt förbättrade möjligheter att regionalt samordna klimatanpassningsåtgärder. Regeringens strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 är vägledande för inriktning och genomförande av det regionala tillväxtarbetet samt för statliga myndigheters medverkan i detta. Strategin har ett tydligt fokus på klimat och miljö och ska bidra till att nå miljömålen. fick aktörer med regionalt utvecklingsansvar i uppdrag att ta fram och genomföra regionala handlingsplaner för att integrera och stärka klimat- och miljöperspektiven i det regionala tillväxtarbetet för perioden –2020 (dnr N2016/08077/RTS och N2016/08072/ RTS). Energifrågor kopplade till klimat och miljö ingår i uppdraget. och fick i uppdrag att, efter samråd med , stödja aktörer med regionalt utvecklingsansvar i arbetet med att ta fram och genomföra dessa regionala handlingsplaner (dnr N2016/08073/RTS). Myndigheterna ska bl.a. göra en årlig nationell uppföljning och analys av utfallet av uppdraget. Insatser för att se över behovet av regeländringar i kopplar främst till delmål 13.2 i Agenda (se även delmål 13.3, 11.a, 11.b, 11.3 och 11.6). Regeringen anser att det är angeläget att minska bullerspridning och bullerexponering i miljöer där människor bor och vistas för att uppnå en hälsosam, trivsam och hållbar stadsmiljö. Detta är också en del i att uppnå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Det är en särskild utmaning att minska bullerexponeringen vid förtätning i städer, där allt fler människor samlas på begränsade ytor och behovet av kommunikationer är stort, men i städerna finns det också särskilda möjligheter att skapa goda ljudmiljöer. Bra ljudmiljöer kan skapas genom genomtänkta plan- och bygglösningar, slutna innerstadskvarter samt effektiv ljudisolering mot t.ex. gatan. Andra betydelsefulla insatser handlar om att minska bullret vid källan, t.ex. genom att använda tystare däck och motorer, anlägga tystare vägbeläggning, införa hastighetsbegränsningar och ha en genomtänkt utformning av trafiksystemet. Insatser för minskad bullerspridning kopplar främst till delmål 11.6 i Agenda . Ansvaret för att skapa bra ljudmiljö i städer delas av många aktörer där kommunerna har en central roll genom sitt ansvar för den fysiska samhällsplaneringen. senaste hälsorelaterade miljöövervakning (2014) samt visar att omkring två miljoner människor i exponeras i sin bostadsmiljö för trafikbuller som överskrider ekvivalent ljudnivå utomhus. Trots att omfattande bullerskyddsåtgärder genomförs och har genomförts ökar antalet bullerutsatta personer. Det beror främst på ökad trafik, ökad inflyttning till städerna och ökat byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Effekterna av buller på hälsa och välbefinnande är väl kända. Trafikbuller stör samtal och kommunikation, försvåra arbete och barns inlärning, hindrar vila och återhämtning och ger försämrad sömn. Höga bullernivåer medför också en ökad risk för högt blodtryck och annan hjärt-kärlsjukdom och har därmed betydande negativa konsekvenser för folkhälsan. Hjärtinfarkt och stroke till följd av trafikbuller uppskattas orsaka cirka 500 förtida dödsfall. En myndighetsgemensam strategi för att stödja arbete med goda ljudmiljöer i den bebyggda miljön Myndigheterna som ingår i den nationella bullersamordningen dvs. , , , , Transportstyrelsen och länsstyrelserna har beslutat om en myndighetsgemensam strategi för att stödja ett proaktivt arbete med goda ljudmiljöer i den bebyggda miljön och för att skapa samsyn och en gemensam riktning för myndigheternas arbete med buller. Fokus är att långsiktigt arbeta för att arbetet för goda ljudmiljöer ska få en mer framträdande roll i planering, gestaltning och byggandet av det hållbara samhället, samt på ett tydligare sätt bli en del i planeringsprocesser. Regeringen bedömer att detta arbete kommer att få stor betydelse för att minska bullerspridning och bullerexpo- Skr. 2017/18:230 nering i våra städer. 4.5.5Efterbehandling av förorenade områden Då vi i allt större utsträckning behöver mark för nybyggnation och förtätning i städerna ser regeringen stora möjligheter att ta tidigare industriell och förorenad mark i anspråk. Genom att sanera förorenad mark i städerna kan dessa ytor användas för att bygga nya bostäder. Att använda sanerad industrimark för bostadsbyggande innebär en god hushållning med naturmark och tätortsnära grönområden samt områden som har stora värden av annat slag som kulturmiljövärden och arkitektoniska värden. Exploateringar bör därför främst styras till områden som redan är påverkade av människan. Mål för efterbehandling av förorenade områden återfinns som en precisering under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och innebär att förorenade områden ska vara åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa eller miljön. Att åtgärda förorenade områden är också steg på vägen för att nå flera andra miljömål. Det gäller förutom Generationsmålet även miljökvalitetsmål som God bebyggd miljö och Levande sjöar och vattendrag. Att hantera förorenad mark på ett hållbart sätt är viktigt för utvecklingen av städer så att den förorenade marken inte utgör ett hot mot människors hälsa eller miljön. Ett ekonomiskt stöd till kommuner för sanering av mark för bostadsbyggande infördes (prop. 2015:16/1, utg.omr. Alla kommuner som har behov av att bygga nya bostäder och har förorenade områden kan söka bidrag för sanering av marken. Regeringen har avsatt per för detta. Efterbehandling av förorenade områden kopplar även till Agenda 2030 och då främst till delmål 3.9 att till 2030 väsentligt minska antalet döds- och sjukdomsfall till följd av skadliga kemikalier samt föroreningar och kontaminering av luft, vatten och mark (se även delmål 11.1 och 11.6). Den vanligaste saneringsåtgärden innebär att jord grävs upp och läggs på deponi. Genom att främja teknikutveckling kan nya tekniska lösningar ersätta den traditionella gräv- och schaktsaneringen och fler områden saneras med samma insatser. () arbetar särskilt med teknikutvecklingen genom forskning och kunskapsuppbyggnad. SGI har startat programmet TUFFO (Teknik Utveckling och Forskning inom Förorenade Områden) vilket regeringen avsatt särskilda medel för, som syftar till att samla branschen för efterbehandling och forskare i nationella forsknings- och utvecklingsprojekt för att effektivisera och öka åtgärdstakten i arbetet att sanera förorenade områden. Insatser för efterbehandling av förorenade områden Regeringen vill förbättra det statliga efterbehandlingsarbetet. Regeringen gav därför i regleringsbrevet uppdrag att utveckla en övergripande vägledning med principer för prioritering av olika 2017/18:230 saneringsbehov, i enlighet med rekommendation. I uppdraget ingår även att utveckla myndigheternas samverkan och kunskapsöverföring om hantering av statens förorenade områden. Kommunerna har en viktig roll som byggherrar och beställare av nya bostäder och byggnader. I vissa fall är kommunerna också fastighetsförvaltare och har ett långsiktigt ansvar för att byggnaderna är hälsosamma och inte innehåller kemikalier som kan vara skadliga. Allt fler kommuner har ambitionen att undvika att bygga in farliga kemikalier i bostäder och andra byggnader och anläggningar och använder de bedömningssystem för byggprodukter som byggbranschen i har utvecklat, t.ex. BASTA, Byggvarubedömningen och . Materialflödet inom byggsektorn är stort och åtgärder är av betydelse för möjligheterna att kunna skapa giftfria och resurseffektiva kretslopp och en cirkulär ekonomi. Kemikalieinspektionen har –2017 på uppdrag av regeringengenomförtenhandlingsplanförengiftfrivardag(dnrM2015/00375/Ke). Inom uppdraget har myndigheten stärkt och intensifierat olika åtgärder som bidrar till att nå en giftfri miljö. har tagit fram ett kravpaket om upphandling för en giftfri förskola som hjälper kommunerna att ställa krav på minskad förekomst av miljö- och hälsofarliga ämnen i förskolan. Kemikalieinspektionen har tillsammans med och lagt fram förslag om att ta fram nationella gränsvärden för avgivning av hälsoskadliga kemiska ämnen i byggprodukter. Förslaget syftar till att minska barns exponering och omfattar de byggprodukter som används för att konstruera golv-, vägg-, och innertaksektioner. Förslaget har remitterats och beredning pågår inom . Regeringen har även avsatt resurser för att upprätta och driva ett informationscentrum för hållbart byggande. Syftet är att öka användningen av hållbara material och främja ökad energieffektivisering vid renovering och byggande. Detta informationscentrum drivs av Svenska Byggtjänst på uppdrag av . Regeringen har gett i uppdrag att –2021 förstärka arbetet för att nya och befintliga byggnader ska vara säkra och ha en god inomhusmiljö. Det handlar bl.a. om kemiska ämnen som avges från olämpliga eller skadade material och som kan ge upphov till luftvägsbesvär eller andra allergiska symptom (dnr N2017/07419/PBB). Kommuner har i sin egenskap som bl.a. offentlig verksamhetsutövare, utbildare, byggare, fastighetsförvaltare och inköpare en viktig roll i det förebyggande kemikaliearbetet. Kemikaliekrav vid offentlig upphandling kan bli en viktig del i detta förebyggande arbetet och ett komplement till lagstiftning. Regeringen vill att avfallet tas omhand på ett hållbart sätt så att miljöpåverkan minimeras och avfallet kan utnyttjas som en resurs och bidra till en Såväl hushåll, offentliga verksamheter som företag är Skr. 2017/18:230 beroende av att offentliga eller privata aktörer tar hand om avfallet. Avfallshantering är en viktig funktion som måste vara en del av den långsiktigt hållbara samhällsplaneringen. Genom att planera och utforma rationella system med god design och arkitektur för insamling och annan hantering för ett väl fungerande omhändertagande av avfall, kan det bidra till en cirkulär, biobaserad ekonomi och öka människors trivsel i en god bebyggd miljö. Med hjälp av ett förändrat beteende hos medborgarna kan uttjänta produkter och material nyttjas som en resurs och nedskräpningen minska. Genom en omsorgsfull och medveten design, arkitektur och stadsplanering som underlättar och uppmanar till återanvändning och återvinning kan människors beteende påverkas i positiv riktning. Minskad nedskräpning ger en tryggare och trevligare miljö, vilket även förväntas bidra till att klotter och annan skadegörelse minskar. Förutom att skräp förfular omgivningen, kan det även skada människor, djur och natur. Regeringen anser att ambitionsnivån på avfallsområdet ska höjas så att insamlingssystemen förenklas och blir mer lättillgängliga för hushåll och andra aktörer. Regeringen vill göra det lättare för alla att agera miljövänligt i vardagen. Regeringens ambition är att avfall i så hög grad som möjligt ska utnyttjas som en resurs och materialåtervinnas där så är lämpligt. Ge- nom att samla insamlingsansvaret hos producenterna och förtydliga kraven kommer servicen att förbättras och bostadsnära insamling (även kallad fastighetsnära insamling) bli ny norm. En promemoria med ett antal förslag som förtydligar producentansvaren för förpackningar och returpapper har skickats på remiss. 4.5.8 Åtgärder för att minska problemen med plast i miljön