prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — Lån i svenska kronor ökade med och lån i utländsk valuta minskade med . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Garantier om tillförsel av kapital Statliga garantiåtaganden ökade med jämfört med och upp- gick till vid utgången av 2017. Som andel av BNP ligger de statliga garan- tiåtagandena på . Insättningsgarantin uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Kreditgarantier inklusive exportgarantier uppgick till , vilket innebär en minskning med i förhållande till 2016. Garantier om tillförsel av kapital uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Den samlade risken i statens garantier och ut- låning bedöms som låg. Lån till andra stater Statens utlåning uppgick till . Utlåningen till och Centrala studielån utgör huvud- delen av statens utlåning. Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU Det nationella intygandet grundas på ansvariga myndigheters förvaltningsförklaringar, intygan- den och bedömningar avseende hanteringen av EU-medel samt revisionens utlåtanden från granskningar varpå regeringen lämnar följande intygande: Sammanställningen av EU-räkenskaperna, om- fattande resultat- och balansräkning samt en kassamässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande. Betryggande intern styrning och kontroll Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. Avgift till och bidrag från EU (kassamässigt) Nettoflöde från statens budget till EU avgift till EU uppgick till . Bidragen från EU uppgick till 10 mil- jarder kronor. Det kassamässiga nettoflödet från statens budget till EU uppgick till , vilket är en minskning med ca jämfört med . Minsk- ningen förklaras främst av rabatter som avsåg åren 2014–2016 men som reglerades . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Regeringen ska året efter budgetåret lämna en årsredovisning för staten till . Årsredovisningen för staten 2017 har upp- rättats i enlighet med bestämmelserna i budget- lagen (2011:203) och enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av det eko- nomiska resultatet och ställningen samt för- valtningen av statens tillgångar. Den konsoliderade redovisningen i årsredo- visningen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under och regeringen. Dessutom ingår som en tillgång hos staten. Intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som redovisas av och ingår dock inte. Inte heller ingår premiepensionssystemets tillgångar och skulder med dess avkastning i konsolideringen. Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering och baseras på information som de statliga myn- digheterna och affärsverken lämnar till stats- redovisningen och information som presenteras i myndigheternas årsredovisningar. I fall där informationen inte varit tillräcklig har komplett- erande information inhämtats. Underlaget har kompletterats med ekonomiska händelser som inte har redovisats av myndigheterna, framför allt beräkningar av skatteintäkter som ännu inte har debiterats. Redovisningen utgår från vedertagna redo- visnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträckning som möjligt hålls oförändrade över tiden. En utveckling av den statliga redovisning- en sker dock fortlöpande. förutsättningar beskrivs i avsnitt 3.4 Redo- visningsprinciper och tilläggsupplysningar. Resultaträkningen ger underlag för bedöm- ning av statens samlade inflöde och förbrukning av resurser. Värdet av statens tillgångar och skulder per redovisas i balansräkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningsflöden. I skrivelsen jämförs ut- fallet i resultat- och balansräkningarna, finansieringsanalys och noter med utfallet . Statens budget omfattar samtliga inkomster och utgifter som påverkar statens lånebehov. I skrivelsen jämförs och kommenteras budgetens utfall dels med inkomsterna och utgifterna i den av beslutade ursprung- liga budgeten , dels med utfallet . och Riksgälds- kontoret har lämnat underlag till denna skrivelse (Fi2018/00660/BATOT). Olika avgränsningar av staten redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera. Ett annat skäl till skillnader mellan olika redovisningar är att olika principer tillämpas i räkenskaperna och i statens budget. Beroende på utgångspunkt kan en enskild ekonomisk händelse få delvis olika konsekvenser och utfallet kan därmed skilja sig åt mellan redovisningarna. Informationen om det ekonomiska utfallet i staten utgör även underlag för nationalräken- skaperna som är en statistisk sammanställning i S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 kontoform över den samlade svenska ekonomin. Nationalräkenskapernas avgränsning av staten utgår från definitioner etc. som följer rekom- mendationer från FN samt och rådets förordning (EU) nr 549/2013 om det europeiska national- och regionalräkenskaps- systemet i europeiska unionen. Nationalräken- skapernas avgränsning skiljer sig från års- redovisningen bl.a. genom att affärsverken inte ingår i dess avgränsning av staten. Underlag för och kvalitetssäkring av årets skrivelse Årsredovisningen för staten bygger huvud- sakligen på underlag som har lämnats av och . underlag omfattar ut- fallet för statens budget inklusive finansiella befogenheter i form av beställningsbemyndi- ganden, garantier etc. Vidare omfattar det resultaträkning, balansräkning och finansierings- analys, statsskuldens utveckling samt redovis- ning av avgifter till och bidrag från EU. underlag omfattar redovis- ning och riskanalys av statliga garantier och utlåning. Redovisningen har i övrigt komplette- rats eller tagits fram internt inom . Det gäller t.ex. beräkningen av skatte- intäkter och uppföljningen av de budgetpolitiska målen. Stora delar av skatteintäkterna bygger fortfarande på en prognos (se avsnitt 3.4.1). Prognosmetoderna som används för att beräkna skatteintäkterna i årsredovisningen för staten är desamma som används för att ta fram prognoser i regeringens budgetpropositioner. När det gäller uppföljningen av överskottsmålet utgår denna dels från officiell statistik från , dels från de indikatorer som regeringen använder för att följa upp överskottsmålet i budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen. Hur uppfölj- ningen sker beskrivs närmare i regeringens skrivelse för finanspolitiken (skr. 2010/11:79). En granskning av kvaliteten i årsredovisningen för staten sker dels genom årliga revision av myndigheterna och deras årsredo- visningar, vilka ligger till grund för resultat- och balansräkningarna, finansieringsanalysen samt utfallet för statens budget, dels myndighets- ledningarnas intygande om att myndighetens årsredovisning ger en rättvisande bild. En kvalitetskontroll sker även genom etabl- erade kvalitetssäkringsrutiner i samband med konsolideringsarbete och genom arbete med att producera skrivelsen. Kvalitetssäkringen inne- fattar bl.a. kontroller av att myndigheternas rapporterade finansiella information överens- stämmer med deras respektive årsredovisningar, formella kontroller, motpartsavstämning av mellanhavanden mellan myndigheter, rimlighets- kontroller och analys av poster samt doku- menterade metoder för de beräkningar och förutsättningar som gäller för konsoliderings- arbetet. Granskning av myndigheternas årsredovisningar 2017 har inom ramen för den årliga revisionen granskat 222 myndigheters årsredo- visningar . avstår från att uttala sig när den inte kunnat inhämta tillräckliga och ända- målsenliga revisionsbevis och bedömer att möjliga effekter av oupptäckta fel kan vara både väsentliga och genomgripande. uttalar sig med avvikande mening när det finns väsentliga fel som är genomgripande och års- redovisningen som helhet därigenom inte ger en rättvisande bild. Revisionsberättelse med reservation lämnas när inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis, men drar slutsatsen att möjliga fel inte är genomgripande. I vissa fall lämnar en revisionsberättelse med standardutformning men vill ändå lyfta fram viktig information och lämnar därför en upp- lysning i revisionsberättelsen. har lämnat revisions- berättelse med reservation för följande tretton myndigheter: Livrustkammaren och med stiftelsen , i län, i , i , , , Special- pedagogiska skolmyndigheten, Statens centrum för arkitektur och design, , , Statens maritima museer, och . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Elva myndigheter har fått revisionsberättelse med upplysning. De myndigheter som har fått en modifierad revisionsberättelse eller med upplysning återges även utgiftsområdesvis i avsnitt 2. I tabellen nedan redovisas utvecklingen av antalet modifierade revisionsberättelser –2017. Antalet har varierat något men är generellt sett lågt. Ökningen –2017 beror på att har ändrat utformningen av revisionsberättelsen, som innehåller fem olika uttalanden i stället för ett, vilket medför mer preciserade uttalanden. Ökningen är således inte någon indikation på försämrad kvalitet i myndig- heternas årsredovisningar. Myndigheternas års- redovisningar ger överlag en god och rättvisande bild av verksamheten. Antal modifierade revisionsberättelser 2013–2017 Uppföljning av de budgetpolitiska målen S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 1 Uppföljning av de budgetpolitiska målen I detta avsnitt redovisas uppföljningen av två av de tre budgetpolitiska målen , den offentliga sektorns finansiella sparande och utgiftstaket för staten. Därutöver finns ett budgetpolitiskt mål för kommunsektorn i form av ett balanskrav som inte följs upp i denna skrivelse, utan ekonomiska vår- proposition. 1.1Den offentliga sektorns finansiella sparande infördes, efter en infasningsperiod , ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande. fastställde efter en teknisk justering att målet skulle uppgå till i genomsnitt av BNP över en konjunkturcykel i stället för (bet. 2006/2007:FiU20). ändras nivån på överskottsmålet till i genomsnitt en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel. Uppföljningen av det finansiella sparandet förstärks och ramverket kompletteras med ett skuldankare enligt den överenskommelse som nåddes i samband med arbete.1 1 Se En översyn av överskottsmålet (SOU 2016:67), ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100) och Budgetpropositionen (prop. 2017/18:1). Ändringarna i det finanspolitiska ramverket tillämpas fr.o.m. budgetarbetet . Eftersom denna årsredovisning avser redovisas dock uppföljningen av det finansiella sparandet mot 1-procentsmålet och enligt den nu gällande uppföljningsmetoden. Hur upp- följningen sker beskrivs närmare i regeringens skrivelse för finanspolitiken (skr. 2010/11:79). Definitioner av finansiellt sparande och målet för den offentliga sektorns finansiella sparande Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värdeför- ändringar på tillgångar och skulder. Att målet för den offentliga sektorns finansi- ella sparande är formulerat som ett genomsnitt över en konjunkturcykel i stället för ett årligt krav på av BNP är motiverat av stabiliseringspolitiska skäl. Om målet om 1 procents sparande skulle gälla för varje enskilt år skulle finanspolitiken behöva stramas åt när konjunkturen försvagas för att säkerställa att det årliga målet nås. Finanspolitiken skulle då förstärka konjunkturförsvagningen i stället för att stabilisera den. Det finns således goda skäl för att formulera ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande som ett genomsnitt över en konjunkturcykel. Formuleringen gör det sam- tidigt svårare att löpande följa upp om målet uppnås. Eftersom sparandet kan tillåtas avvika från den målsatta nivån ett enskilt år är det viktigt att konjunkturläget beaktas när målet i S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Målet för det finansiella sparandet omfattar hela den offentliga sektorn, vilket inkluderar staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn. Affärsverken ingår enligt nationalräkenskapernas (NR) definition inte i den statliga sektorn utan räknas till företags- sektorn. Det finansiella sparandet 2017 Den offentliga sektorn redovisade 2017 ett överskott som översteg eller av BNP. I förhållande till 2016 blev den offentliga sektorns finansiella sparande 2017 i stort sett oförändrat (se tabell 1.2). I prognosen i den av beslutade budgeten beräkna- des i stället ett underskott på eller av BNP, det finansiella sparandet blev således högre än beräknat. Ändringsbeslut i vår- resp. höständ- ringsbudgetarna medförde totalt en försvagning av det finansiella sparandet på ca (se tabell 1.1). Tabell 1.1 Effekter av ändringsbudgetar på offentliga sektorns finansiella sparande 2017 Anm.: Effekten av inkomst- och utgiftsavvikelserna till följd av VÄB och HÄB kan skilja sig från motsvarande på budgeten till följd av dels konsolidering mellan stat ock kommunsektor och dels annorlunda redovisning enligt NR. 1 I enlighet med propositionen Vårändringsbudget godkände även en ändrad beräkning av inkomster på statens budget med , varav påverkar det finansiella sparandet. Källor: och egna beräkningar. Inkomsterna enligt NR underskattades i budgetpropositionen med 2017. Merparten, , rör inkomsterna från skatter och avgifter som blev högre än i prognosen i budgetpropositionen . Det var huvudsakligen intäkter från skatt på kapitalvinster och konsumtion som blev högre än förväntat. Även inkomster från kapital och transfereringar blev högre än förväntat. Utgifterna, huvudsakligen i staten, över- skattades däremot sammantaget med ca . Samtliga delsektorer redovisade ett starkare sparande än beräknat. Staten svarade för merparten av underskattningen. Inkomsterna från kapital och därmed sparandet underskattades i ålderspensionssystemet medan högre transfereringsinkomster än förväntat medförde att kommunsektorns överskott under- skattades något i budgetpropositionen . Tabell 1.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande -0,3 1 Inklusive ofördelade utgifter. Källor: och egna beräkningar. Principer för uppföljning av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande Det är viktigt att uppföljningen av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande är trans- parent och att det finns tydliga principer för hur målet följs upp. Regeringen använder därför ett antal indikatorer för att följa upp målupp- fyllelsen. För att i efterhand avgöra om det finansiella sparandet i den offentliga sektorn varit i linje med målet för det finansiella sparandet använder regeringen som en indikator ett genomsnitt för det finansiella sparandet , vilket för den aktuella perioden omfattar åren 2008–2017. Syftet med denna bakåt- blickande redovisning är att bedöma om det funnits systematiska fel i finanspolitiken som minskar sannolikheten för att målet nås . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 1.3 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot målet för den offentliga sektorns finansiella sparande Procent av BNP om inte annat anges -0,7 -0,2 -1,0 -1,4 -1,6 -0,7 -0,4 -0,4 -1,0 -1,1 -1,2 -0,1 -0,1 -0,2 -0,4 -0,2 -0,1 -0,4 -0,3 -0,5 -0,3 -0,7 -0,8 -5,6 -1,6 -0,6 -2,2 -2,9 -2,4 -0,6 1Procent av potentiell BNP. Strukturellt sparande är justerat för BNP -gap, arbetslöshetsgap, skattebasernas sammansättning och för engångseffekter, se tabell 27 ekonomiska vårproposition. Engångseffekter , 2013 och 2015 rör återbetalningen av försäkringspremier från För säkring. Engångseffekter 2014– 2016 beror på periodiseringar av avgift till Europeiska unionen. inkluderar även en engångsvis skatteinbetalning från en internationell koncern. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. För att beakta vilken påverkan konjunktur-läget har på den offentliga sektorns sparande, använder regeringen även det strukturella sparandet som en indikator på hur målet uppfylls. Det strukturella sparandet syftar till att visa hur stort det finansiella sparandet i den offentliga sektorn skulle vara om inkomsterna och utgifterna inte påverkades av konjunktur- läget eller engångseffekter. Det strukturella sparandet är inte en del av den officiella statistiken och kan beräknas på flera olika sätt. Det gör att nivån på det strukturella sparandet kan skilja sig åt mellan olika bedömare och att det inte finns något allmänt accepterat utfall. Avstämning av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande Såväl det finansiella sparandet som det struktu- rella sparandet försämrades märkbart (se tabell 1.3). Minskningen av det finansiella sparandet kan huvudsakligen hänföras till sparandet i staten, som minskade från 1,1 till -1,av BNP och sparandet i ålderspensionssystemet, som minskade från av BNP, medan kommunsektorns sparande varierade kring noll procent av BNP under dessa år. har sparandet förstärkts betydligt. Det största bidraget kom från staten där sparandet förstärktes och uppgick av BNP. Det genomsnittliga finansiella sparandet –2017 (bakåtblickande tio- årssnitt) uppgick till av BNP, varav sparandet i ålderspensionssystemet uppgick till av BNP i genomsnitt. det i kommunsektorn uppgick till –0,av BNP och sparandet i staten uppvisade balans i genomsnitt över tidsperioden. var resursutnyttjandet lägre än normalt och BNP- gapet bedöms i genomsnitt ha uppgått till -1,av potentiell BNP . Resursutnyttjandet be- döms ha varit något högre än normalt 2017. Det strukturella sparandet försvagades något men bedöms 2017 fortfarande vara i linje med överskottsmålet på . Samlad bedömning av uppföljningen av målet för det finansiella sparandet Regeringens ansvarsfulla finanspolitik har åtgärdat avvikelsen från överskottsmålet som uppstod under förra mandatperioden och bedöms sparandet vara i linje med överskottsmålet. Regeringen bedömer även att sparandet 2017 ligger i linje med över- skottsmålet. Det genomsnittliga finansiella sparandet var av BNP 2008–2017. Den låga nivån förklaras delvis av den utdragna lågkonjunkturens effekter på de offentliga finanserna, men också av de ofinansierade åtgärder, framförallt skattesänkningar, som den förra regeringen genomförde. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftstak, slutligt fastställt 1Utgiftstakets nivå sänktes med efter förslag i Budgetpropositionen och utgiftstakets nivå , 2016 och 2017 höjdes med 33, 41 respektive efter förslag ekonomiska vårproposition. Dessa ändringar av nivån är inte tekniska justeringar utan finanspolitiskt motiverade ändringar. Finanspolitiskt motiverade ändringar av utgiftstakets nivå medför en reell förändring av u tgiftstakets begränsande effekt på de takbegränsade utgifterna. Anm.: –2006 se Årsredovisning för staten 2009. Den statliga budgetprocessen kännetecknas av ett tydligt medelfristigt uppifrån och ned- perspektiv. Utgiftstaket är den övergripande restriktionen som i termer av totala utgifter begränsar budgetprocessen från det att utgiftstaket fastställs till dess att budgetåret är slut. Därmed understryks behovet av priorite- ringar mellan olika utgifter. Det medelfristiga perspektivet skapar dessutom förutsättningar för att undvika att tillfälligt höga inkomster (t.ex. på grund av en god konjunktur) används för att finansiera permanent högre utgifter. I och med detta begränsas också möjligheterna att bedriva en destabiliserande (procyklisk) finanspolitik på budgetens utgiftssida. Utgiftstaket infördes och fastställda utgiftstak har aldrig överskridits. Utgiftstaket är ett viktigt budgetpolitiskt åtagande som främjar budgetdisciplinen och stärker trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaket kan användas som ett verktyg för att uppnå överskottsmålet och långsiktigt hållbara offentliga finanser. Utgångs- punkten är att de nivåer på utgiftstaket som har beslutat om inte ska ändras till följd av andra orsaker än s.k. tekniska justeringar eller till följd av en ändrad inriktning på finanspolitiken efter att en ny regering tillträtt. De takbegränsade utgifterna är summan av utgifterna under utgiftsområdena 1–25 och 27 samt utgifterna i ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av anslagssparande och anslagskredit ingår. De takbegränsade utgifterna omfattar därmed större delen av utgifterna i staten och ålderspensionssystemet. Utrymmet mellan utgiftstaket och de faktiska beräknade takbegränsade utgifterna kallas budgeteringsmarginalen. Utfallet för de takbegränsade utgifterna Enligt utfallet för statens budget uppgick de takbegränsade utgifterna till 1 . Därmed underskreds utgiftstaket med en marginal på (se tabell 1.5). Tabell 1.5 Takbegränsade utgifter -17,6 sidan av statens budget -1,3 -18,9 1Den av fastställda budgeten , dvs. exkl. beslut med anledning av förslag till ändringar i statens budget . 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. De takbegränsade utgifterna blev lägre än den av antagna budgeten . Det är i första hand på statens budgets utgiftsområden (exkl. stats- skuldsräntorna) som utgifterna blivit lägre. Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget uppgick till , vilket är lägre än beräkningen i budgeten . I avsnitt 2 redovisas skillnader mellan utfall och budgeterade belopp för utgiftsområden och vissa anslag. Tekniska och reella justeringar av utgiftstakets nivå Utgiftstakets ursprungliga nivå fastställdes av till . Därefter har utgifts- takets nivå justerats av både tekniska och finanspolitiskt motiverade skäl. Tabell 1.6 Tekniska justeringar samt finanspolitiskt motiverad ändring av utgiftstakets nivå 2017 Ursprungligt fastställd nivå på utgiftstaket1 Finanspolitiskt motiverad ändring i propositionen Förändrad inriktning på finanspolitiken efter riksdagsval Ny nivå i propositionen Vårändringsbudget Tekniska justeringar i budgetpropositionen Reglering kommunalekonomisk utjämning: sänkt skatt för Finansiering av CSN med anslag istället för avgifter Budgetering av vissa stöd på utgiftssidan istället för Ny nivå i budgetpropositionen Tekniska justeringar i budgetpropositionen Utjämning LSS, ökad omslutning Neutralisering kommunerna sänkt reseavdrag -0,31 PRV från avgiftsfinansiering till anslagsfinansiering Ny nivå i budgetpropositionen Tekniska justeringar i budgetpropositionen Utjämning LSS, ökad omslutning Ny nivå i budgetpropositionen 2014/15:FiU1, rskr. Tekniska justeringar syftar till att utgiftstaket ska utgöra en lika stram begränsning för de offentliga utgifterna efter justeringen som före de förändringar som föranleder justeringen. För att föranleda en teknisk justering av utgiftstaket ska den förändring som ger upphov till justeringen inte ha samma nettoeffekt på den konsoliderade offentliga sektorns utgifter eller S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 det offentliga finansiella sparandet, som på de takbegränsade utgifterna. Sedan utgiftstaket infördes har nivåerna på beslutade utgiftstak justerats tekniskt . Tekniska justeringar görs i budgetpropositionen och det är praxis att de årsvisa justeringarna avrundas till hela miljarder kronor. Sammantaget har nivån på utgiftstaket höjts med till följd av tekniska justeringar. Större delen hänför sig till omläggningen i budgetpropositionen av budgetering och redovisning av ett antal stöd som anslag på utgiftssidan i stället för på inkomstsidan av statens budget. Bakgrunden var det nya regelverk för nationalräkenskaperna som infördes , där fyra stöd om- definierats från att utgöra en del av statens skatteinkomster till en del av statens utgifter. Det offentliga åtagandet påverkades dock inte och förändringen motiverade därför en teknisk justering av utgiftstakets nivå.