prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — I genomsnitt har 74 235 personer (29 658 kvinnor och 44 577 män) haft en anställning med lönestöd . Det är något färre jämfört med föregående år. Lägre utgifter än budgeterat för Europeiska socialfonden Utfallet för anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 blev (14,) lägre än anvisat i statens budget och uppgick till . Det beror främst på låg medelsförbrukning i de beviljade projekten. Jämfört med föregående år blev utfallet (97,) högre. Det beror på att antalet pågående och rekvirerande projekt har ökat . Utfallet för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning blev , vilket är (17,) lägre än anvisat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (18,) lägre. Antalet personer som fick lönegarantiersättning 2017 var 25 973, en ökning . Även antalet företagskonkurser och företagsrekonstruktioner var högre än 2016 och ökade till 2 781 stycken. Däremot minskade den genomsnittliga ersättningen per person och uppgick till . I tabell 2.74 visas omfattningen av lönegarantiersättningen och antalet konkurser och rekonstruktioner. Tabell 2.74 Bidrag till lönegarantiersättning Antal personer med lönegarantiersättning Antal företagskonkurser och företags- Genomsnittlig ersättning per person Källa: Kammarkollegiet. Lägre utgifter för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd jämfört med föregående år Jämfört med 2016 blev utfallet för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd (6,) lägre. Det lägre utfallet avser främst aktivitetsstöd, då antalet arbetssökande i garantiprogrammen som uppburit aktivitetsstöd har minskat. Minskning- en avser framför allt antalet deltagare i jobbgaranti för ungdomar och beror främst på minskade ungdomskullar och en starkare konjunktur. Vidare minskade bidragen till arbetslöshetsersättning. Antalet personer som fick arbetslöshetsersättning uppgick till ca 223 000 personer , vilket är en minskning jämfört med . Utgifterna för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknads- politiska program och insatser blev (5,) högre än 2016. Det beror framför allt på en ökad omfattning av subventionerade anställningar i form av extratjänster. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.75 UO 14 Beställningsbemyndiganden m.m. för perioden 2014- Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden upp- gick till . Skillnaden för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknads- politiska program och insatser beror på att regeringens reformer, t.ex. traineejobb för arbetslösa ungdomar inte hunnit öka i samma takt som bemyndigandet. Det finns också en stor osäkerhet i budgeteringen av de utestående åtagandena för utgiftsområdet då dessa bl.a. beror på längden och omfattningen av besluten om insatser och arbetsgivare och anordnare av insatser rekvirerar bidrag. RiR 2017:20 Effekter av Arbetsförmedlingens Förberedande och orienterande utbildning har granskat hur effekter av Arbetsförmedlingens insats förberedande och orienterande utbildning. Regeringen har i skrivelsen om effekter av Arbetsförmedlingens förberedande och orienterande utbildning (skr. 2017/18:76) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av gransknings- rapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 RiR 2017:21 Arbetsförmedlingens Arbetsmarknadsutbildning – små regionala effekter har granskat om Arbetsförmedlingens program Arbetsmarknads- utbildning ger likvärdiga effekter i hela landet och om den eventuella variationen i effekt av detta program har förändrats . Regeringen har i skrivelse om regionala skillnader i effekter av Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildning (skr. 2017/18:79) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av gransknings- rapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2017:26 Matchningen på arbetsmarknaden – sökandesammansättning- ens betydelse har granskat betydelsen av sökandesammansättningen hos arbetssökande för matchningen på den svenska arbets- marknaden. Regeringen har i skrivelsen om sökandesammansättningens betydelse vid matchningen på arbetsmarknaden (skr. 2017/18:109) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av gransknings- rapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.76 UO 15 Anslag -14,6 -4,3 Statens utgifter för studiemedelsräntor -3,3 -94,6 -0,3 -10,6 -12,3 Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Området omfattar även utgifter för att hantera studiestöden, vilket huvudsakligen sköts av (). Även ärendehanteringen inom ingår i utgiftsområdet. Utfallet uppgick till och blev därmed (12,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2016 blev utgifterna (0,) högre. Utgifterna för studiemedel blev lägre än anvisat i statens budget Utfallet för anslaget 1:2 Studiemedel uppgick till , vilket är (14,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror framför allt på att prioriterat studiebidrag för de som saknar slutbetyg från grundskola eller 3-årig gymnasieutbildning blev lägre än beräknat. Det beror också på att antalet studenter med studiemedel blev lägre än beräknat. Anslaget används till utgifter för studiebidrag, tilläggs- bidrag och pensionsavgifter. För studiebidraget finns två olika nivåer: en generell nivå där bidragsdelen utgör av totalbeloppet för studiemedel (studiebidrag och studielån) och en högre nivå där bidragsdelen utgör av totalbeloppet. Det är inom gruppen med den högre nivån som utgifterna för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå för vuxna studerande som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning ingår. Antalet studerande som fick studiemedel minskade med 1 500 till 469 365. Det är framför allt antalet studerande på gymnasienivå som minskar, . Det är den främsta anledningen till att det totala antalet studerande med studiemedel minskade. Lägre avsättningar för kreditförluster Utfallet för anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster uppgick till , vilket är (4,) lägre än anvisat i statens budget. Avsättning görs för konstaterade förluster på utlåning och för förväntade förluster på utlåning . Den årliga avsättningen för förväntade förluster motsvarar av utlånade medel. Utbetalningarna av annuitetslån ökade med jämfört med , vilket bl.a. beror på att fler personer lånat och att lånebeloppen har höjts. Annuitetslån är lån som tagits efter . Högre utgifter för studiehjälp och studiemedel jämfört med Utfallet för anslaget 1:1 Studiehjälp blev (3,) högre jämfört studerande som fick studiehjälp ökade och uppgick till 408 000. Andelen manliga studerande med studiehjälp har ökat . Ökningen beror på att under de senaste S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 åren tagit emot ett stort antal asylsökande och i åldrarna 16–är majoriteten av dessa män. Utfallet för anslaget 1:2 Studiemedel blev (1,) högre än föregående år. Det beror på att bidragsbeloppet höjts och att fler har studerat med tilläggsbidrag. Studiemedlen är till övervägande del rättighets- styrda. Utgifterna påverkas framför allt av antalet studerande med studiebidrag och tilläggsbidrag. Även faktorer såsom beslut om antal platser eller ändrade belopp, de studerandes studietakt och studietid samt den allmänna prisutvecklingen i samhället påverkar. Det beror på att studiebidraget och tilläggsbidraget är indexerade med prisbasbeloppet Lägre studiemedelsräntor påverkas av negativ reporänta Utfallet för anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor blev , vilket är lägre än 2016. Eftersom styrränta (reporäntan) var negativ blev räntan på återkravsskulden också negativ. Ränteutgifterna på återkravsskulden påverkas till stor del av reporäntans utveckling. Ett återkrav uppstår när en person har fått pengar av CSN som denne inte har rätt till. Det kan t.ex. bero på att personen har avbrutit sina studier eller haft ogiltig frånvaro i minst . Studiestartsstöd, ny satsning kronor (94,) lägre än Det beror delvis på att det har varit svårt att komma igång med rekryteringen till studiestartsstödet. Anslaget ska användas av kommunerna för bidrag till arbetslösa personer som varit anmälda som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen och som studerar. Tabell 2.77 UO 15 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.78 UO 15 Utlåning utgången av 2017 var . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Tabell 2.79 UO 16 Anslag -2,4 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan -14,1 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk -2,1 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Fortbildning av lärare och förskolepersonal -52,5 Statligt stöd till vuxenutbildning -22,4 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning -6,3 Upprustning av skollokaler och utemiljöer -66,2 Fler anställda i lågstadiet -0,1 -8,8 : Utbildning på grundnivå och : Forskning och utbildning på : Utbildning på grundnivå och : Forskning och utbildning på : Utbildning på grundnivå och : Forskning och utbildning på : Utbildning på grundnivå och : Forskning och utbildning på Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet -1,3 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor -13,9 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning : Forskning och forskningsinformation -0,8 : Avgifter till internationella -0,1 -1,8 S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområdet omfattar skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan peda- gogisk verksamhet, vuxenutbildning och efter- gymnasial yrkesutbildning samt högskole- utbildning och forskning. Området omfattar även myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. Utfallet uppgick till och blev därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (7,). och högskolor belastas anslagen till forskning och forskarutbildning när anslags- medlen förs över till myndigheternas konton. Till följd av den särskilda anslagsredovisningen blir det därför inga skillnader mellan budget och utfall. I det följande kommenteras de anslag inom utgiftsområdet där avvikelser finns. Utgifterna för utveckling av skolväsendet blev högre än anvisat i budgetpropositionen Utgifterna för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet blev (10,) högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisades anslaget för att betalats ut som statsbidrag för ökad jämlikhet i och som statsbidrag för gymnasieskolans introduktions- program. har betalat ut dessa medel till kommunerna. minskades anslaget i enlighet med propositionen Vårändringsbudget med Utgifterna under anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet blev lägre än beräknat för t.ex. fortbildning i specialpedagogik, vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år samt gymnasial lärlings- utbildning. Det beror även på att huvudmän (t.ex. kommuner och enskilda huvudmän inom skolväsendet), trots ett högt söktryck, har rekvirerat statsbidrag i mindre omfattning än beräknat för t.ex. undervisning under skollov. Utfallet för anslaget 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan blev , vilket är (14,) lägre än anvisat i statens budget. Anslaget används främst för utgifter för särskilda insatser inom skolområdet för elever med funktionsnedsättning. Antalet elever har sjunkit . Låg nyttjandegrad av statsbidrag medför lägre utfall Utgifterna för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal blev , vilket är (52,) lägre än anvisat i statens budget Detta beror bl.a. på en låg nyttjandegrad av vissa av statsbidragen. Utgifter för vuxenutbildning lägre än statens budget Utgifterna för anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning blev . Det är (22,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror huvudsakligen på att statsbidragen för yrkesinriktad vuxenutbildning blev lägre än beräknat. betalade ut i statsbidrag för yrkesinriktad vuxenutbildning. Statsbidragen för lärlingsutbildningar blev lägre än beräknat i statens budget. Utgifterna för traineeutbildningar blev lägre än beräknat. Utfallet för anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning blev . Av det avser statsbidrag till yrkeshögskoleutbildningar. Antalet outnyttjade platser inom blev högre vilket medförde att utgifterna blev lägre än anvisat i statens budget. Myndigheten för betalade ut statsbidrag för 28 400 årsplatser, vilket är en ökning med 1 129 årsplatser jämfört med föregående år. Det resulterade i att utgifterna blev högre än 2016. Upprustning av skollokaler och utemiljöer – lågt utfall på grund av ofullständiga ansökningar Utfallet för anslaget 1:15 Upprustning av utemiljöer blev 162 miljoner (66,) lägre än anvisat i statens budget. har fått in 591 ansökningar om statsbidrag för att rusta upp skollokaler och utemiljöer. På grund av att ansökningar inte har varit fullständiga har begärt in många kompletteringar vilket har lett till att handläggningen har försenats och anslagsutnyttjandet blev därmed lägre än (60,) planering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Bidrag till lärarlöner lägre än budgeterat Utfallet för anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner blev (8,) lägre än anvisat och uppgick till . Skillnaden avser Lärarlönelyftet och Karriär- stegsreformen och förklaras av att huvudmän inte rekvirerat medel i den omfattning som beräknades. Det beror också på att huvudmän inte utnyttjar hela den bidragsram som de tilldelats. Nytt statsbidrag för ökad jämlikhet ger högre utgifter än föregående år Utfallet för anslaget 1:1 blev , vilket är (66,) högre än 2016. Det beror framför allt på att anslaget finansierar förvaltningsutgifter som tidigare finansierades av andra anslag. Förändringen innebär att utfallet för anslaget ger en mer fullständig bild av Statens skolverks förvaltningsutgifter. Utfallet för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet uppgick till , vilket är (55,) högre än föregående år. Det beror bl.a. på att har betalats ut i statsbidrag till kommunerna för en ökad jämlikhet i grund- skolan. Utfallet för Fler anställda i lågstadiet högre än föregående år Utfallet för anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet uppgick till , vilket är högre än föregående år. Ökningen mellan åren beror på att utbetalningarna har anpassats för att ligga i fas med bidragsåret. minskade anslaget till följd av förlag i propositionen Vårändringsbudget och medel tillfördes i stället senare år. Bidrag betalades endast för en termin 2016 medan bidrag för två terminer betalats ut . Högre avgifter till internationella organisationer på grund av valutakursförändring Utfallet för anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer blev , vilket är 66 miljoner S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 kronor (23,) högre än anvisat i statens budget. Anslaget används för avgifter till internationella organisationer och avser långsiktiga åtaganden. Utfallet påverkas av BNP- utvecklingen och valutakurser. Då åtagandena blev högre än den ursprungliga beräkningen till följd av att schweizerfrancens valutakurs gentemot den svenska kronan förstärktes anvisade ytterligare i enlighet med propositionen Vårändringsbudget . Satsningar ger högre utgifter än Utfallet för utgiftsområdet uppgår till vilket är högre än föregående år. Tillsammans var anslagsnivåerna för 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, 1:16 Fler anställda i lågstadiet och 1:19 Bidrag till lärarlöner högre än 2016. Utgifterna för anslaget 1:6 Statligt stöd till (41,) lägre än Minskningen beror till stor del på att medel har överförts till det nya anslaget 1:20 Särskilda insatser inom skolområdet. Anslaget bidrar bl.a. till finansieringen av riksgymnasieutbildning för rörelsehindrade, döva och hörselskadade. Utgifterna för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal blev lägre än föregående år. Bland annat har medel för speciallärarutbildning överförts från anslaget till anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.80 UO 16 Beställningsbemyndiganden Maxtaxa i förskola, Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan be- myndiganden och utestående åtaganden uppgick till och hänför sig huvudsakligen till anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskole- utbildning och anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation. För anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet beror skillnaden framför allt på ett lägre nyttjande än beräknat. Bemyndigandet för anslaget 1:14 Statligt stöd För anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation beror skillnaden på bl.a. på en ändrad plan för användandet av anslaget. För anslag 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning fanns det inga utestående åtaganden . Det beror på att verksamheten har bedrivits inom kalenderåret. Tabell 2.81 UO 16 Garantier 1 I samband med ombildningen av statlig verksamhet till annan associationsform beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . iakttagelser – årlig revision Specialpedagogiska skolmyndigheten har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Myndigheten har tecknat hyresavtal för elevboende avseende en villafastighet och två bostadsrätter. Hyresavtalen redovisas som finansiell leasing och påverkar tillgångar och skulder med . Hyresavtalen innehåller bl.a. villkor som innebär att myndigheten åtar sig alla risker inklusive för en eventuell förlust vid avyttring när avtalen sägs upp. bedömer att avtalen har villkor som kräver medgivande från regeringen. Myndigheten har inte erhållit sådant medgivande, och har därmed inte följt 2 kap. 5 § kapitalförsörjningsförordningen (2011:210). Myndigheten har per överskridit den av regeringen beslutade låne- ramen med ca . Över- skridandet redovisas i årsredovisningen, not 27 Lån i (s. 143). revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. har utnyttjat hela sin låneram på . har utöver beviljad låneram anskaffat anläggningstillgångar till ett belopp om . Dessa anläggningstillgångar har inte lånefinansierats. 2 kap. 1 § ordningen (2011:210) lånefinansierat även dessa anläggningstillgångar hade låneramen över- skridits med per . i har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Upplysning av särskild betydelse i redovisar i årsredovisningen ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksam- heten för etikprövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens beskrivning på s. 11 i årsredovisningen har myndigheten, på grund av otydligheterna i den ekonomiska styrningen inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. i har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Upplysning av särskild betydelse i redovisar i årsredovisningen ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksam- heten för etikprövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens beskrivning på s. 12 i årsredovisningen har myndigheten, på grund av otydligheterna i den ekonomiska styrningen inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. i har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Upplysning av särskild betydelse i redo- visar i årsredovisningen ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksamheten för etikprövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens beskrivning på s. 5 i årsredovisningen har myndigheten, på grund av otydligheterna i den ekonomiska styrningen inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. i har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Upplysning av särskild betydelse i redovisar i årsredovisningen ett väsentligt under- skott i den avgiftsfinansierade verksamheten för etikprövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens beskrivning på s. 11 i årsredovisningen har myndigheten, på grund av otydligheterna i den ekonomiska styrningen inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. i har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Upplysning av särskild betydelse i redovisar i årsredovisningen ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksam- S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 heten för etikprövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens beskrivning på s. 11 i årsredovisningen har myndigheten, på grund av otydligheterna i den ekonomiska styrningen inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. i har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Upplysning av särskild betydelse i redovisar i årsredovisningen ett väsentligt under- skott i den avgiftsfinansierade verksamheten för etikprövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens beskrivning på s. 11 i årsredovisningen har myndigheten, på grund av otydligheterna i den ekonomiska styrningen inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Myndigheten redovisar i årsredovisningen i tabell 8, s. 25, ett underskott i den avgiftsfinansierade verksamheten som avser handläggning av lärarlegitimationer. Verksamheten ska finansieras med avgifter och till full kostnadstäckning, dock har myndigheten rätt att utöver avgifterna använda anslagsmedel. Det finns således inget faktiskt underskott i verksamheten. På grund av denna otydlighet i den ekonomiska styrningen gällande full kostnadstäckning har myndigheten inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. RiR 2017:15 Samisk utbildning – dags för en omstart har granskat insatser inom samisk utbildning med Sameskolstyrelsen som ansvarig myndighet. Regeringen har i skrivelsen om samisk utbildning (skr. 2017/18:68) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses att vidtas med anledning av gransknings- rapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2017:18 Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet – högre lön men sämre sammanhållning har granskat de statliga lärarlönesatsningarna Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet. Regeringen gör i skrivelsen om karriärstegsreformen och lärarlönelyftet (skr. 2017/18:84) en annan bedömning än och vidtar därför inte några åtgärder med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2017:28 Varför sparar lärosätena? – En granskning av myndighetskapital vid universitet och högskolor har granskat myndighetskapital vid statliga universitet och högskolor. Regeringen har i skrivelsen om myndighetskapital vid universitet och högskolor (skr. 2017/18:191) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses att vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2017:30 Riktade statsbidrag till skolan – nationella prioriteringar men lokala behov har granskat om systemet med riktade statsbidrag till skolans huvudmän är ändamålsenligt. Regeringen har i skrivelsen om riktade statsbidrag till skolan (skr. 2017/18:217) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses att vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Tabell 2.82 UO 17 Anslag Stöd till icke-statliga kulturlokaler -50,8