prop · H503149 · 2018-03-20 00:00:00 — Förslaget syftar till att underlätta för enskilda som vill ta del av de särredovisningar som upprättats under räkenskapsåret vilket är viktigt ur ett insyns- och demokratiperspektiv. Lagreglering krävs för att kravet på lämnande av uppgifter ska bli bindande gentemot kommuner och landsting. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att syftet inte kan tillgodoses på ett mindre ingripande sätt och att förslaget därmed utgör ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Förslaget bedöms endast medföra begränsade kostnader för kommuner och landsting. 15.2Konsekvenser för kommunalförbund och samordningsförbund och till viss del även samordningsförbund påverkas av förslaget om en ny lag om bokföring och redovisning. Lagen föreslås, liksom den nuvarande lagen, vara tillämplig för kommunalförbund. Regeringen bedömer att förslagen inte innebär några ökade kostnader för kommunalförbunden. Enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliterings- insatser svarar samordningsförbunds styrelser för samordningsförbundets räkenskaper och ska upprätta årsbokslut och årsredovisning. Lagen (1997:614) om redovisning gäller i tillämpliga delar. Regeringen föreslår att kravet på att samordningsförbundens styrelse ska upprätta årsbokslut tas bort. Det kan i viss mån innebära en kostnadsbe- sparing för samordningsförbunden. 15.3Konsekvenser för offentliga finanser Skillnaden mellan inkomster och utgifter enligt nationalräkenskaperna utgör det finansiella sparandet. Kommunsektorns finansiella sparande utgör en del av den offentliga sektorns finansiella sparande. I sitt remissvar anför ESV att en heltäckande analys av förslagets konsekvenser för nationalräkenskaperna och det finansiella sparandet saknas. Utredningen gör bedömningen att förslaget om en förändrad pensionsredovisning bl.a. kan leda till att kommunernas och landstingens resultat påverkas vilket i sin tur också kan få konsekvenser för kommunsektorns finansiella sparande. Eftersom regeringen inte föreslår någon ändring vad gäller pensionsredovisningen, och då förslagen i övrigt inte bedöms innebära några direkta konsekvenser för kommun- sektorns finansiella sparande, anser regeringen att det inte finns behov av en sådan analys som ESV efterfrågar. Konsekvenser för statliga myndigheter De uppgifter som lämnas i kommunernas och landstingens årsredovis- ningar har betydelse för den ekonomiska statistik som () tar fram och för underlaget för nationalräken- skaperna, t.ex. beräkning av BNP. Delar av regeringens förslag innebär att de underlag som SCB använ- der vid insamling av uppgifter från kommuner, landsting och kommunal- förbund måste ses över och uppdateras. Då motsvarande översyner kon- tinuerligt måste göras även av andra orsaker, t.ex. vid förändringar i kodplaner m.m., bedömer regeringen att eventuella kostnadsökningar bör rymmas inom ramen för myndighetens nuvarande anslag. Regeringen bedömer att förslaget om en förkortad tid för arkivering kommer att minska antalet ärenden hos rörande tillåtelse att förstöra dokument m.m. . Detta bedöms leda till minskade kostna- der för myndighetens del. 15.5Konsekvenser för Rådet för redovisning Regeringen gör bedömningen att Rådet för redovisning (RKR) även fortsättningsvis kommer ha en viktig roll vid normgivningen inom redovisning. Förslaget innebär att fler frågor är reglerade i lag vilket i sin tur bör underlätta RKR:s arbete, bl.a. med att verka för utvecklandet av god redovisningssed. De förhållandevis stora förändringar i lagstiftningen som föreslås med- för att RKR kommer att behöva se över betydande delar av sina rekom- mendationer, idéskrifter och informationer. RKR kommer på grund av detta att få tillfälligt ökade arbetsuppgifter. Regeringen bedömer att förslagen inte har betydelse för brottsligheten, det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Förslagen bedöms inte heller ha betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. 2017/18:149 16 16.1Förslaget till lag (2018:000) om bokföring och redovisning Paragrafen behandlas i avsnitt 4.6. I paragrafen, som saknar motsvarighet i lagen (1997:614) om redovisning, förkortad KRL, finns bestämmelser om lagens innehåll. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelserna i paragrafen motsvarar regleringen i 1 kap. 1 § KRL och reglerar kommuners och landstings bokförings- och redovisnings- skyldighet (prop.1996/97:52 s. 46 f. och 67). Paragrafen har justerats språkligt. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar regleringen i 1 kap. 2 § KRL och reglerar kommunalförbunds bokförings- och redovisningsskyldighet (prop. 1996/97:52 s. 46 f. och 67). Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar regleringen i 1 kap. 3 § första stycket KRL och anger att bokföring och redovisning ska ske i överensstämmelse med god redovisningssed (prop. 1996/97:52 s. 68 f.). Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar regleringen i 1 kap. 4 § KRL och anger att ett räkenskapsår enligt denna lag omfattar ett kalenderår (prop. 1996/97:52 s. 69). Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar regleringen i 1 kap. 5 § 1 KRL och anger vad som i lagen avses med bokföringspost (prop. 1999/2000:115 s. 66). Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar regleringen i 1 kap. 5 § 2 KRL och anger vad som i lagen avses med ekonomisk händelse 1996/97:52 s. 70 och prop. 1999/2000:115 s. 66 f.). Bestämmelsen har justerats språkligt. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar regleringen i 1 kap. 5 § 3 KRL och anger vad som i lagen avses med verifikation (prop. 1996/97:52 s. 71 och prop. 1999/2000:115 s. 66). Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar delvis regleringen i 1 kap. 5 § 4 KRL och anger vad som i lagen avses med räkenskapsinformation (prop. 1999/2000:115 s. 32 f. och s. 66). Hänvisningen i 1 kap. 5 § 4 KRL till 3 kap. 2 § andra stycket KRL om noter till balansräkning och resultaträkning, har tagits bort eftersom noterna enligt den nya 4 kap. 1 § första stycket är en del av årsredovisningen. En hänvisning till 13 kap. 1 § om delårsrapport har införts för att tydliggöra att delårsrapporter är räkenskapsinformation. Bestämmelsen har också justerats språkligt och redaktionellt. Det innebär dock ingen ändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.1. Bestämmelsen, som saknar motsvarighet i KRL, anger vad som i lagen avses med kommunalt koncernföretag. Enligt första stycket avses med kommunalt koncernföretag en juridisk person över vars verksamhet, mål och strategier kommuner eller landsting har ett varaktigt betydande inflytande. Begreppet juridisk person omfattar t.ex. aktiebolag, stiftelse, ekonomisk förening, ideell förening, handelsbolag, samordningsförbund enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliterings- insatser och kommunalförbund. Med varaktigt avses att det inte får vara fråga om ett tillfälligt inflytande, t.ex. ett tillfälligt innehav av aktier. Med betydande avses att inflytandet ska uppgå till en viss grad. Ett betydande inflytande kan utövas av kommuner eller landsting själva t.ex. genom eget innehav av aktier eller andelar. Men ett sådant inflytande kan också utövas tillsammans med ett eller flera kommunala koncernföretag. Det kan t.ex. röra sig om en konstellation där kommunen eller äger aktier i ett bolag som också är ett dotterföretag till ett annat hel- eller delägt kommunalt bolag. Andra stycket innehåller en presumtionsregel som anger när ett inflytande ska anses vara betydande. Ett betydande inflytande ska enligt bestämmelsen anses finnas vid ett innehav av av rösterna i en juridisk persons beslutande organ. Det kan dock finnas omständigheter som gör att presumtionen bryts. Vid bedömningen av inflytandets grad bör avtal, hur övrigt ägande är fördelat och andra faktorer som begränsar eller inskränker inflytandet beaktas. Enligt tredje stycket kan den juridiska personen anses vara ett kommunalt koncernföretag, trots att inflytandet inte är betydande, om 2017/18:149 den har särskild betydelse för kommunens eller verksamhet eller ekonomi. Kravet på ett varaktigt inflytande kvarstår. Den ekonomiska betydelsen kan bedömas utifrån mått som t.ex. kommunens andel av den juridiska personens omsättning och omslutning, i för- hållande till kommunens skatteintäkter och generella statsbidrag. Exempel på sådana verksamheter som har särskild betydelse för kommuner och landsting är renhållningsverksamhet, räddningstjänst, VA-verksamhet och ambulanssjukvård. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.2. Bestämmelsen, som saknar motsvarighet i KRL, anger vad som i lagen avses med en koncern. I en koncern ingår kommunen eller , dvs. den kommunala förvaltnings- organisationen, tillsammans med kommunala koncernföretag enligt 5 §. I 9 kap. 14 § finns krav på att en upplysning ska lämnas om vilka kommunala koncernföretag som ingår i den kommunala koncernen och skälen för det. Av upplysningen ska det också framgå hur den kommunala koncernenens sammansättning har förändrats under räken- skapsåret. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelserna i paragrafen motsvarar regleringen i 2 kap. 1 § KRL och anger vad bokföringsskyldigheten innefattar (prop. 1996/97:52 s. 69 och prop. 1999/2000:115 s. 32). Paragrafen har justerats språkligt och redaktionellt. Det innebär dock ingen ändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5 och 5.2. Bestämmelserna i paragrafen motsvarar delvis regleringen i 2 kap. 2 § KRL och anger hur bokföringen ska vara ordnad (prop. Punkt 2 har ändrats. Av bestämmelsen framgår att bokföringen ska vara ordnad på ett sådant sätt att det finns förutsättningar för kontroll av kommunens eller ekonomi och verksamhet. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Punkt 3 har ändrats. Av bestämmelsen framgår att bokföringen ska vara ordnad på ett sådant sätt att statistik kan lämnas enligt lag eller annan författning. Det ställs bl.a. krav på att statistik ska lämnas i lagen (2001:99) om den offentliga statistiken och förordningen (2001:100) om den offentliga statistiken. Paragrafen har justerats språkligt. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelserna i paragrafen motsvarar regleringen i 2 kap. 3 § första stycket KRL och reglerar grundbokföring och huvudbokföring 1996/97:52 s. 72 f. och prop. 1999/2000:115 s. 67). Första meningen har justerats språkligt. I andra meningen har förtydligats att det är den ekonomiska ställningen som ska kunna överblickas. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelserna i paragrafen motsvarar regleringen i 2 kap. 8 § KRL och reglerar tidpunkten för bokföring (prop. 1996/97:52 s. 72 och prop. 1999/2000:115 s. 69). Andra stycket har justerats språkligt. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5 och 6.4.2. Bestämmelsen i första stycket motsvarar 2 kap. 3 § andra stycket KRL och reglerar avslutande bokföringstransaktioner (prop. 1996/97:52 s. 72 f. och prop. 1999/2000:115 s. 67). Bestämmelsen har justerats språkligt och redaktionellt. Det innebär dock ingen ändring i sak. Andra stycket, som saknar motsvarighet i KRL, innebär att de grund- läggande redovisningsprinciperna i den nya 4 kap. 4 § ska tillämpas när sådana poster som är nödvändiga för att bestämma räkenskapsårets intäkter och kostnader och den finansiella ställningen på balansdagen bokförs i samband med att den löpande bokföringen avslutas. Det innebär bl.a. att intäkter och kostnader inte får kvittas mot varandra (principen om kvittningsförbud). Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar regleringen i 2 kap. 9 § KRL och reglerar sidoordnad bokföring (prop. 1996/97:52 s. 73 och prop. 1999/2000:115 s. 69). Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelserna i paragrafen motsvarar regleringen i 2 kap. 6 § KRL och reglerar rättelse av bokföringspost (prop. 1996/97:52 s. 71 och prop. 1999/2000:115 s. 68). Paragrafen har justerats språkligt. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelserna i paragrafen motsvarar regleringen i 2 kap. 4 § första och tredje styckena KRL och reglerar verifikationer (prop. 1999/2000:115 s. 67 f.). Första stycket har justerats språkligt och redaktionellt. Det innebär dock ingen ändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelserna i paragrafen motsvarar regleringen i 2 kap. 4 § andra stycket och 5 § första stycket KRL och reglerar vilka uppgifter verifikationen ska innehålla (prop. 1999/2000:115 s. 67 f.). Bestämmelserna har justerats språkligt. 2017/18:149 10 § Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar regleringen i 2 kap. 5 § andra stycket KRL och reglerar rättelse av verifikation (prop. 1996/97:52 s. 71 och prop. 1999/2000:115 s. 68). Bestämmelsen har justerats språkligt. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelserna i paragrafen motsvarar regleringen i 2 kap. 7 § KRL och reglerar frågan om systemdokumentation och behandlingshistorik (prop. 1999/2000:115 s. 68 f.). Paragrafen har justerats språkligt och redaktionellt. Det innebär dock ingen ändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelserna i paragrafen motsvarar regleringen i 2 kap. 10 § KRL 1999/2000:115 s. 70). Paragrafen har justerats språkligt. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3. Bestämmelserna i paragrafen motsvarar delvis regleringen i 2 kap. 11 § KRL och innehåller bestämmelser om bevarande och förvaring av dokument m.m. (prop. 1999/2000:115 s. 36 f.). I första stycket har tiden för bevarande av dokument, mikroskrift och maskinläsbara medier som används för att bevara räkenskapsinformation minskats till . Bestämmelsen har justerats språkligt. Av andra stycket framgår att maskinutrustning och system som behövs för att presentera räkenskapsinformation i vanlig läsbar form eller i mikroskrift som kan läsas med förstoringshjälpmedel ska hållas tillgängliga som i första stycket, dvs. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.4. Bestämmelserna i paragrafen motsvarar delvis regleringen i 2 kap. 12 § KRL och innehåller bestämmelser om överföring och förstörande av räkenskapsinformation (prop. 1999/2000:115 s. 36 f. och 70 f.). Första meningen innebär att material som används för att bevara räkenskapsinformation får förstöras om informationen överförs till dokument, mikroskrift eller maskinläsbart medium på ett betryggande sätt, dvs. på ett sådant sätt att det inte finns någon risk för att informationen förvanskas eller förstörs. Efter överföringen ska det material som informationen förts över till bevaras under den återstående Bestämmelsen innebär att räkenskapsinformation får föras över från t.ex. ett dokument till mikroskrift eller ett maskinläsbart medium och vice versa, men även från t.ex. ett dokument till ett annat Av andra meningen framgår att en kommun eller ett landsting under måste bevara material med räkenskapsinformation som mottagits eller som upprättats av kommunen eller i det skick materialet hade när det togs emot respektive fick när informationen upprättades. Först från och med det fjärde året efter utgången av räkenskapsåret får Prop. 2017/18:149 det ursprungliga materialet förstöras och ersättas med något annat tillåtet material som informationen har förts över till. Detta innebär dock inte att kommuner eller landsting är förhindrade att i det praktiska bokföringsarbetet kopiera räkenskapsinformationen till annat material, utan endast att även ursprungsmaterialet måste finnas tillgängligt . Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar regleringen i 2 kap. 13 § KRL och innehåller bestämmelser om särskilt tillstånd för förtida förstöring av det medium som räkenskapsinformation bevaras på (prop. 1999/2000:115 s. 36 f. och 71). Paragrafen har justerats språkligt. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.1. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar delvis regleringen i 3 kap. 2 § första stycket KRL och anger vilka delar årsredovisningen består av 1996/97:52 s. 74 f. och prop. 2013/14:86 s. 113 f.). Enligt första stycket ska fler obligatoriska delar ingå i årsredovisningen jämfört med kraven i KRL. Kravet på att noter ska ingå som en egen del i årsredovisningen är nytt. ningen, som enligt bestämmelserna i ingår i förvaltningsberättelsen, ska utgöra självständiga delar av årsredovisningen. Enligt andra stycket ska även sammanställda räkenskaper ingå i års- redovisningen om kommunen eller är skyldigt att upprätta sådana enligt 12 kap. 2 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.2. Paragrafen, som saknar motsvarighet i KRL, innehåller ett krav på I kravet på överskådlighet ingår att kommuners och landstings årsredovisningar ska upprättas på ett sådant sätt att de är lättillgängliga för användaren. Presentationen av informationen i en års- redovisning ska göras på ett sådant sätt att det underlättar användarens överblick av årsredovisningen och dess delar. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3. Första och andra styckena innehåller ett krav på rättvisande bild och saknar motsvarighet i KRL. Kravet i första stycket på att årsredovisningen ska upprättas som en helhet innebär att dess olika delar ska utformas som en sammanhållen Kravet på en rättvisande bild kan förstås som ett överordnat krav på att årsredovisningen i det enskilda fallet ska innehålla sådan ekonomisk information att läsaren kan få en så riktig bild som möjligt av kommunens eller ekonomiska situation. förutsättas att information som lämnas med tillämpning av god redovisningssed också ger en rättvisande bild. Enligt andra stycket ska ytterligare upplysningar lämnas om det behövs för att bilden ska bli rättvisande. Om tillämpning av lag och andra grundläggande redovisningsprinciper i det enskilda fallet inte leder till en rättvisande bild ska alltså ytterligare upplysningar lämnas i en not. Tredje stycket motsvarar i huvudsak 1 kap. 3 § andra stycket KRL och innehåller ett upplysningskrav (prop. 1996/97:52 s. 67 f.). inte finns någon myndighet som kan ge ut allmänna råd inom området, har kravet att lämna upplysning om avvikelser från allmänna råd inte förts över till den nya lagen. Stycket har justerats språkligt. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.4. Bestämmelserna saknar, med undantag för första stycket punkt 8, motsvarighet i KRL och anger vilka andra grundläggande redovisnings- principer som ska iakttas vid upprättandet av årsredovisningen. Enligt fortlevnadsprincipen i första stycket punkt 1 ska kommuner och landsting förutsättas fortsätta sina verksamheter. Enligt konsekvensprincipen i första stycket punkt 2 ska samma principer för värdering, klassificering och indelning av de olika posterna i års- redovisningen konsekvent tillämpas från ett räkenskapsår till ett annat. Enligt försiktighetsprincipen i första stycket punkt 3 ska värdering av de olika posterna göras med iakttagande av rimlig försiktighet. innebär bl.a. att hänsyn ska tas till alla ekonomiska förpliktelser som är hänförliga till räkenskapsåret eller tidigare räkenskapsår, även om dessa förpliktelser blir kända först efter räkenskapsårets utgång men före upprättandet av årsredovisningen. Bestämmelsen i 7 kap. 9 § om omräkning av fordringar och skulder i utländsk valuta kan innebära att avsteg från försiktighetsprincipen får göras. Enligt periodiseringsprincipen i första stycket punkt 4 ska intäkter och kostnader som är hänförliga till räkenskapsåret tas med oavsett tidpunkten för betalningen. Enligt principen om post för post-värdering i första stycket punkt 5 ska de olika beståndsdelar som balansräkningens poster består av värderas var för sig. Enligt principen om kvittningsförbud i första stycket punkt 6 får tillgångar och skulder inte kvittas mot varandra och inte heller får intäkter och kostnader kvittas mot varandra. Enligt kontinuitetsprincipen i första stycket punkt 7 ska den ingående balansen för ett räkenskapsår stämma överens med den utgående balansen för det närmast föregående räkenskapsåret. Enligt kongruensprincipen i första stycket punkt 8 ska förändringar i eget kapital redovisas i resultaträkningen. regleringen i 5 kap. 1 § första stycket KRL. Enligt andra stycket får kommuner och landsting avvika från redovis- ningsprinciperna i första stycket om det finns särskilda skäl och är förenligt med god redovisningssed och kravet på en rättvisande bild. exempel där undantag får göras från principen om kvittningsförbud är ersättning för viss ersättningsskatt enligt lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och Detta innebär att kommunen eller ska få Prop. 2017/18:149 nettoredovisa ersättning för viss mervärdesskatt. Kostnaden för inköp av varor och tjänster kan då redovisas exklusive mervärdesskatt. Mervärdesskatten kan då bokföras som en fordran mot och ersättningen minskar fordran i stället för att redovisas som en intäkt. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar regleringen i 3 kap. 3 § KRL och reglerar årsredovisningens form (prop. 1996/97:52 s. 75). Att årsredovis- ningen ska upprättas i vanlig läsbar form innebär att den ska upprättas på papper, och alltså inte på t.ex. mikroskrift eller maskinläsbart medium, och med hjälp av bokstäver, siffror och andra vanliga tecken. Paragrafen har justerats språkligt. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar regleringen i 3 kap. 5 § KRL och reglerar specifikation till balansräkningspost (prop. 1999/2000:115 s. 71). Paragrafen har justerats redaktionellt. Det innebär dock ingen ändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5 och 7.1. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar delvis regleringen i 5 kap. 1 § första stycket KRL och reglerar resultaträkningens innehåll (prop. 1996/97:52 s. 78 f.). I paragrafen har det förtydligats att resultaträkningen i sammandrag ska redovisa samtliga intäkter och kostnader under räkenskapsåret. Tillägget innebär inte någon ändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.1. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar delvis regleringen i 5 kap. 1 § andra stycket KRL och reglerar hur resultaträkningen ska ställas upp (prop. 1996/97:52 s. 53 f. och 78 f.). I uppställningen har införts en ny resultatnivå Verksamhetens resultat. Resultat före extraordinära poster har i uppställningen ersatts med Resultat efter finansiella poster. Posterna Extraordinära kostnader och Extraordinära intäkter har ersatts av en post, Extraordinära poster. Vad extraordinära poster består av framgår av 5 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelserna i paragrafen motsvarar regleringen i 5 kap. 3 § KRL vad gäller resultaträkningen och reglerar postindelningen 1996/97:52 s. 80 f.). 2017/18:149 4 § Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar regleringen i 5 kap. 4 § KRL vad gäller resultaträkningen och reglerar pensionsutbetalningar (prop. 1996/97:52 s. 97). Bestämmelsen har justerats språkligt. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5 och 7.1. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar delvis regleringen i 5 kap. 5 § första stycket KRL och reglerar extraordinära poster (prop. s.81 f.). Paragrafen innebär att kommuner och landsting ska nettoredovisa extraordinära intäkter och kostnader i posten Extraordinära poster i resultaträkningen. Att extraordinära intäkter och kostnader ska specificeras till storlek och art i en not framgår av 9 kap. 12 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5 och 7.4. Bestämmelsen i paragrafen motsvarar delvis regleringen i 5 kap. 6 § KRL vad gäller resultaträkningen och reglerar jämförelsetal (prop. 1996/97:52 s. 55 och 82). I paragrafens tredje stycke har tillkommit att det ska vara förenligt med kravet i 4 kap. 3 § på en rättvisande bild för att omräkning eller ändring enligt andra stycket ska kunna underlåtas.