prop · H503294 · 2018-09-04 00:00:00 — Svenskt näringsliv bedömer att handeln med elektronik som förs in till från annat EU-land, av företag som inte vill registrera sig som lagerhållare, motsvarar mellan 5–av den totala handeln med elektronik till från andra EU-länder. Då det rör sig om en ränteeffekt på korta tidsförskjutningar, på en liten del av skattebasen, bedöms den offentligfinansiella effekten av förslaget Förslaget om ett undantag från skattskyldighet för varor som redan beskattats bedöms också vara offentligfinansiellt neutralt, då det bedöms röra sig om en mycket liten andel av elektronikförsäljningen. Hur många företag som kommer att välja denna nya form av skattskyldighet, registrerad mottagare, är inte möjligt att bedöma. finns ingen offentlig statistik över hur många företag, vars kärnverksamhet inte är handel med elektronik, som själva importerar elektronik från andra För att denna nya form av skattskyldighet ska generera nämnvärda effektivitetsvinster i administrationen krävs att ett flertal inköp görs vid flera olika tillfällen. Förändringen berör därför sannolikt framför allt större företag som gör många inköp. Ju fler inköp desto större Att deklarationen kan lämnas elektroniskt till skillnad från icke-lagerhållares blanketter, innebär också en administrativ lättnad. Skillnaden i inbetalningstid för registrerade mottagare jämfört med icke-lagerhållare är mellan sju och beroende på när i redovisningsperioden elektronikköp görs samt företagens karaktäristika, vilket innebär en marginell positiv effekt för företag som väljer att registrera sig som mottagare. Den nya formen av skattskyldighet är frivillig, företag kan fortfarande välja att anmäla sig som lagerhållare alternativt fortsätta som icke-lagerhållare. Förslaget har därför ingen, eller marginellt positiv, påverkan på konkurrenssituationen för de företag som väljer den nya formen av skattskyldighet. Förslaget om undantag från skattskyldighet för varor som redan beskattats innebär en förenkling och lättnad för företag som säljer redan beskattad elektronik till andra länder. Hur många företag som berörs av denna lättnad är inte möjligt att uppskatta. Förslaget om att införa registrerade mottagare innebär att får i uppgift att registrera de företag som väljer den nya formen av skattskyldighet. som väljer att registrera sig som mottagare kommer att lämna in samlade deklarationer istället för enskilda handlingar för varje inköp av elektronik från annat EU-land innebär förslaget färre inkommande handlingar. Dessa kommer också sannolikt att i hög utsträckning skickas in elektroniskt. Detta innebär minskad administrativ börda för myndigheten. Förslaget om ett undantag från skattskyldighet för varor som redan beskattats innebär minskad arbetsbörda för då det innebär färre inkommande handlingar från icke-lagerhållare. Förslagen kan föranleda visst behov av informationsinsatser hos . har gjort bedömningen att kostnaderna för anpassning av it-stödet med anledning av en ny typ av skattskyldig för skatt på kemikalier kommer uppgå till och att kostnaden för information till berörda företag för samtliga förslag i propositionen kommer uppgå till . Förslaget om en ny typ av skattskyldig har vidare bedömts innebära en minskning av administration som ger en besparing med . Regeringen anser att tillkommande kostnader för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Inget av förslagen bedöms påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbördan i de allmänna förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra ökade kostnader för andra myndigheter. Eventuellt tillkommande kostnader för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna ska finansieras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget om att införa registrerade mottagare innebär en förenkling vid elektronikimport från andra EU-länder. Förslagen bedöms inte påverka jämställdhet eller sysselsättning. Förslagen bedöms vara förenliga med unionsrätten. Genomförandebeslut om KN-nr i Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, kallat energiskattedirektivet, lägger fast ramen för hur medlemsstaterna ska utforma sin nationella beskattning av bränslen och el. I energiskattedirektivet används statistiknummer i EU:s tulltaxa, den s.k. Kombinerade nomenklaturen (KN-nr) för att bl.a. identifiera vilka produkter som ska beskattas och ges möjlighet till skattebefrielse vid viss användning. För att inte beskattningsunderlaget ska kunna ändras utan beslut med enhällighet i rådet har hänvisningarna i energiskattedirektivet knutits till den version av tulltaxan som var i kraft när direktivet antogs, dvs. Denna version av tulltaxan finns i kommissionens förordning (EG) nr 2031/2001 av , om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan. Enligt artikel 2.5 andra stycket i energiskattedirektivet gäller dock följande. skall beslut om uppdatering av KN-numren fattas för de produkter som nämns i detta direktiv i enlighet med förfarandet i artikel 27.Beslutet får inte leda till ändringar i de minimiskattesatser som tillämpas enligt detta direktiv eller att energiprodukter och elektricitet läggs till eller tas bort. Några sådana årliga beslut om uppdatering av KN-numren som avses i artikel 2.5 har dock inte fattats . inledde kommissionen ett arbete med att sammanställa de ändringar i tulltaxan som har ägt rum avseende de produkter som finns angivna i energiskattedirektivet i syfte att möjliggöra en sådan uppdatering som avses i artikel 2.5 i energiskattedirektivet. Frågan diskuterades vid möten i vid EU:s generaldirektorat för skatter och tullar och ett utkast till genomförandebeslut sändes ut till medlemsstaternas delegater i kommittén för beslut om yttrande genom skriftligt förfarande enligt de bestämmelser som gäller för beslutande av en genomförandeakt genom s.k. granskningsförfarande (artikel 27.2 i energiskattedirektivet och artikel 5 i och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter). Medlemsstaterna yttrade sig för ett antagande av genomförandebeslutet. Med anledning av vissa inkomna synpunkter sändes ett nytt utkast till genomförandebeslut ut till medlemsstaternas delegater i kommittén för beslut om yttrande genom skriftligt förfarande. Medlemsstaterna yttrade sig även för ett antagande av genomförandebeslutet. Kommissionen beslutade därefter i april om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/552 av den 2017/18:294 om uppdatering av hänvisningarna i rådets direktiv /96/EG till nummer i Kombinerade nomenklaturen för vissa produkter. Genom beslutet uppdateras hänvisningarna i energiskattedirektivet till vissa KN-nr till hänvisningar till motsvarande nr i genomförandeförordning (EU) 2017/1925, dvs. Beslutet ska tillämpas . Som en följd av kommissionens genomförandebeslut har även beslutats vissa ändringar i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EG) nr 684/2009 om genomförande av rådets direktiv /118/EG vad gäller datoriserade förfaranden för flyttning av punktskattepliktiga varor under punktskatteuppskov, se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/550 av om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 684/2009 om genomförande av rådets direktiv /118/EG vad gäller datoriserade förfaranden för flyttning av punktskattepliktiga varor under punktskatteuppskov. Även dessa ändringar ska tillämpas . 6.2Hänvisningar till KN-nr i lagen om skatt på energi Regeringens förslag: En bestämmelse införs som tydliggör att det i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/552 eller sådant senare genomförandebeslut som har fattats med stöd av artikel 2.5 andra stycket i energiskattedirektivet finns uppdateringar av hänvisningarna till KN-nr. Dessa uppdateringar har skett till följd av ändringar i tulltaxan för vissa produkter som omfattas av lagen om skatt på energi. Ändringen träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Tingsrätt, Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , , , , , , , , , , Svenska (), och har tillstyrkt förslaget eller har inte framfört några synpunkter på förslaget. Energiföretagen har anfört att de inte har något att invända mot att det införs en bestämmelse i lagen om skatt på energi om att det i kommissionens genomförandebeslut utifrån artikel 2.5 i energiskattedirektivet anges uppdateringar av hänvisningar till så kallade KN-nummer som har skett till följd av ändringar i tulltaxan. Det är dock angeläget att tydligt informerar om sådana genomförandebeslut via sin hemsida, på blanketter etc. för att det ska vara enkelt för berörda aktörer att avgöra vilka bränslen som det hänvisas till i lagstiftningen. Energiföretagen anser även att det vore önskvärt att det inför den kommande översynen av energiskattedirektivet görs nödvändiga uppdateringar av KN-nr. Därigenom kan mer uppdaterade KN-nr reflekteras i lagtexten så att inte tulltaxa ska vara Prop. 2017/18:294 utgångspunkten för lagen om skatt på energi . SPBI har framfört att det av promemorian framgår att kommer att ha information om genomförandebeslut på sin hemsida. Det finns ett önskemål från branschens sida att ska ha sådan information och gärna i form av den konverteringstabell som finns i promemorian samt kompletterande information om förändringar och gällande genomförandebeslut. har anfört att det vore önskvärt att på sin hemsida gör uppdateringarna av aktuella KN-nummer lättillgängliga vilket skulle underlätta rapporteringen för berörda företag. Skälen för regeringens förslag Bestämmelserna i energiskattedirektivet har genomförts i svensk lagstiftning genom lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. I den svenska lagstiftningen används samma teknik för att beskriva de produkter som omfattas av skatteplikt, skattebefrielse m.m. som i energiskattedirektivet, dvs. en hänvisning till tulltaxans KN-nr. Även i LSE är hänvisningarna till KN-nr knutna till version av tulltaxan (jfr 1 kap. 2 a § LSE). En stor del av de bränslen som omfattas av LSE hanteras inom det s.k. uppskovsförfarande som följer av punktskattedirektivet (rådets direktiv /118/EG av om allmänna regler för punktskatt och om upphävande av direktiv /12/EEG) och som, såvitt avser bränslen, har genomförts i svensk lagstiftning genom LSE. Detta innebär att bränslen får hanteras och flyttas mellan godkända aktörer inom hela EU och i samband med import och export utan att skattskyldighet inträder för bränslena. Vid flyttningar av bränslen under uppskov används, med undantag för rent nationella flyttningar, ett EU-gemensamt datoriserat system (, EMCS). I det datoriserade systemet ska inför varje flyttning en rad uppgifter lämnas, bl.a. gällande KN-nr för de bränslen som omfattas av flyttningen och en i bilaga II till förordning (EG) nr 684/2009 fastställd produktkod vilken baserar sig på de KN-nr som används i energiskattedirektivet, dvs. Den som hanterar bränslen i EMCS behöver således använda både KN-nr och de för flyttningen aktuella KN-numren. Som beskrivits ovan under avsnitt 6.1 har hänvisningarna till vissa KN- nr i energiskattedirektivet uppdaterats genom ett genomförandebeslut. Ett sådant genomförandebeslut är direkt tillämpligt i medlemsstaterna. Detta innebär att beslutet inte behöver genomföras särskilt i medlemsstaternas nationella lagstiftning för att bli gällande. Det är dock viktigt att notera att genomförandebeslutet inte innebär, och uttryckligen enligt energiskattedirektivet inte får innebära, att några av de bränslen som definieras som energiprodukter läggs till eller tas bort eller att det sker några ändringar i de minimiskattesatser som följer av energiskattedirektivet. Syftet med uppdateringen av KN-nr Ett huvudsakligt syfte med att knyta hänvisningarna i energiskattedirektivet till en viss version av tulltaxan, i den nuvarande lydelsen av direktivet tulltaxa, är att beskattningsunderlaget inte ska kunna ändras utan beslut med enhällighet i rådet. Ett sådant genomförandebeslut som har fattats kan således endast uppdatera hänvisningen till tulltaxan för de produkter som genom den i direktivet angivna hänvisningen till tulltaxa omfattas av energiskattedirektivet. Om genomförandebeslutet av misstag skulle hänvisa till ett nytt KN-nr som innehåller produkter som inte ingick i det nummer års tulltaxa som anges i direktivet, medför alltså inte genomförandebeslutet att dessa produkter skulle omfattas av direktivet. Syftet med uppdateringen är i stället att underlätta hanteringen av bränslen för vilka ändringar har skett i tulltaxan i samband med flyttningar som hanteras i EMCS och vid import. Den hjälp som har funnits tillgänglig, bl.a. genom jämförelsetabeller som tas fram av kommissionen mellan olika versioner av tulltaxan4, är endast tillgänglig på en mer allmän nivå, dvs. inte särskilt inriktat på de produkter som omfattas av energiskattedirektivet, och av mer informell karaktär. Genom genomförandebeslutet skapas en formellt beslutad uppdatering på detaljerad nivå som gäller lika i hela EU av de specifika bränslen som omfattas av energiskattedirektivet, vilket är positivt ur rättssäkerhetsperspektiv. Hur påverkar genomförandebeslutet den svenska lagstiftningen? Att ett genomförandebeslut med stöd av artikel 2.5 andra stycket energiskattedirektivet nu har fattats sedan direktivet beslutades har väckt frågan om hur detta påverkar den svenska lagstiftningen. Vid genomförandet av energiskattedirektivet i svensk lagstiftning anfördes i propositionen att om en sådan årlig översyn av KN- nr som följer av artikel 2.5 andra stycket resulterar i ett beslut om ändrade KN-nr bör detta genomföras i LSE genom en lagändring (jfr prop. 2006/07:13 s. 49). när frågan blivit aktuell finns det dock anledning att närmare överväga frågan på nytt. Som anförts ovan innebär inte genomförandebeslutet att de bränslen som omfattas av energiskattedirektivet förändras utan endast att hänvisningarna till tulltaxan för de aktuella produkterna uppdateras. Det är således fortfarande ur ett juridiskt perspektiv lika korrekt att beskriva produkterna med en hänvisning till tulltaxa som med en hänvisning till tulltaxa. Det kan t.o.m. hävdas att det är mer korrekt ur ett juridiskt perspektiv att även fortsättningsvis beskriva dem med hänvisning till tulltaxa, eftersom det är direktivets lydelse med koppling till tulltaxa som är gällande om det skulle uppstå någon skillnad mellan hänvisningarna till tulltaxa i direktivet och de uppdaterade hänvisningarna i genomförandebeslutet. Kommissionens handläggare har även vid diskussionerna i varit tydliga med att de inte anser att det finns något behov för medlemsstaterna 4Vissa tabeller finns publicerade på servern ”Reference and Management of Nomenclatures” () att ändra de lagar där hänvisningar görs till tulltaxa. Så länge det är rätt produkter som omfattas av den nationella lagstiftningen spelar det inte någon roll hur medlemsstaterna väljer att beskriva dem. Ur ett praktiskt perspektiv kan det även konstateras att det inte är möjligt att hinna med en lagstiftningsprocess för att uppdatera KN-nr i LSE, då nästföljande års tulltaxa beslutas av kommissionen först året innan. Vid detta första tillfälle har kommissionen, efter påtryckningar från vissa medlemsstater, flyttat fram tillämpningen av genomförandebeslutet till . , om det blir aktuellt med årliga uppdateringar, är avsikten att besluten ska börja tillämpas för att överensstämma med den tidpunkt då den nya tulltaxan börjar tillämpas. Eftersom ett genomförandebeslut om uppdatering inte kan fattas innan den nya tulltaxan har beslutats, vilket alltså normalt sker , kommer det endast att finnas en mycket begränsad tid för genomförande i nationell lagstiftning. Om uppdateringar skulle göras i den svenska lagtexten skulle detta därför med nödvändighet bli med en relativt betydande eftersläpning. Det bedöms varken vid detta första tillfälle eller vara möjligt att besluta om ändringar i LSE i sådan tid att de kan träda i kraft som genomförandebeslutet. Något som skulle tala för att ändra de KN-nr som återfinns i LSE till de uppdaterade KN-nr som följer av genomförandebeslutet är att det skulle kunna underlätta för den som ska tillämpa lagtexten. En sådan uppdatering skulle innebära att de KN-nr som återfinns i lagtexten skulle vara desamma som används i EMCS-systemet och vid tullhantering. Det kan dock konstateras att det i annan lagstiftning, exempelvis drivmedelslagen (2011:319) och lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen, även fortsättningsvis kommer att användas KN-nr enligt 2002-års tulltaxa. En uppdatering av KN-nr i LSE skulle därmed inte innebära att den som hanterar bränslen kan använda sig av enbart aktuella KN-nr. En ytterligare aspekt som kan vara värd att beakta är att det inte går att säkert veta att det kommer att ske uppdateringar genom genomförandebeslut varje gång en ändring har gjorts i tulltaxan som påverkar produkter enligt energiskattedirektivet (och därmed LSE). Ett sådant beslut förutsätter att ett förslag tas fram av kommissionen och att medlemsstaterna accepterar förslaget med kvalificerad majoritet. Även detta får anses tala för att det är bättre att LSE, liksom energiskattedirektivet, innehåller den ursprungliga hänvisningen till 2002-års tulltaxa och att läsaren av lagen får hämta information om uppdateringarna i genomförandebeslutet. Mot bakgrund av vad som anförts ovan bedöms det sammantaget inte lämpligt att ändra de hänvisningar till KN-nr som står i LSE till de uppdaterade hänvisningar som följer av genomförandebeslutet. Behov av information om uppdateringarna I EMCS-systemet, efter de ändringar som sker genom den beslutade genomförandeförordningen om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 684/2009, återfinns endast de nya hänvisningarna som följer av genomförandebeslutet. För att underlätta för den som ska läsa och tillämpa LSE får det anses finnas behov av att i samband med bestämmelsen i 1 kap. 2 a § LSE om vad som avses med KN-nr i LSE införa en ny bestämmelse som informerar om att uppdateringar av hänvisningar till KN-nr sker genom genomförandebeslut. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att det i LSE införs en bestämmelse som informerar om att det för vissa produkter i LSE finns uppdateringar av hänvisningarna till KN-nr som skett till följd av ändringar av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/552 eller sådant senare genomförandebeslut som har fattats med stöd av artikel 2.5 andra stycket i energiskattedirektivet. En sådan informationsbestämmelse underlättar även rent allmänt förståelsen av innebörden av de bestämmelser i där olika produkter identifieras genom hänvisningar till KN-nr, då det kan antas att flertalet aktörer är mer förtrogna med produktens klassificering enligt gällande tulltaxa än enligt den som gällde 2002. Det är troligt att eventuella framtida uppdateringar av KN-nr kommer att ske genom nya genomförandebeslut, även om det också kan vara möjligt att det sker en ändring av det nu beslutade genomförandebeslutet. För att undvika att LSE behöver ändras efter varje genomförandebeslut, med eftersläpning av lagstiftningsprocessen på det sätt som beskrivits ovan, bör därför den bestämmelse som införs dels innehålla en dynamisk hänvisning till genomförandebeslutet, dels hänvisa till framtida beslut med stöd av artikel 2.5 andra stycket energiskattedirektivet. Genomförandebeslutet börjar tillämpas . Den lagändring som föreslås kommer inte att beredas och beslutas . Mot bakgrund av att det är fråga om en bestämmelse som endast innehåller information för den som läser lagtexten bedöms detta dock inte medföra något allvarligt problem. Ändringen föreslås i stället träda i kraft . Flera remissinstanser har framhållit vikten av information om genomförandebeslutet på m.m. Enligt uppgift från pågår arbete med att ta fram och utforma sådan information. Närmare om uppdateringarna i genomförandebeslutet Inför genomförandebeslutet om uppdateringar av hänvisningarna har kommissionen gjort en omfattande genomgång av vilka ändringar som har skett i tulltaxan sedan 2002 års version, vilken har presenterats i . Endast för vissa produkter har hänvisningarna ändrats, andra är oförändrade . I de fall ändringar har skett har kommissionen gjort en bedömning av vilka av de nya KN-numren som innehåller sådana produkter som är aktuella i energiskattedirektivet. Vissa nya KN-nr har konstaterats inte innehålla sådana produkter och har därför inte tagits med i listan över nya KN-nr. Det rör sig om vissa produkter som inte kan användas som bränsle för uppvärmning eller som motorbränsle. Ett sådant exempel är kvicksilver. I vissa fall har det även visat sig att det i ett nytt nummer ingår produkter som inte ingick i det ursprungliga numret och vilka uttryckligen bör uteslutas. Så är fallet t.ex. för det nya KN-numret 3824 99 92, där det därför anges att uppdateringen inte gäller rostskyddsmedel innehållande aminer som aktiv beståndsdel och sammansatta oorganiska lösnings- och spädningsmedel för klara lacker och liknande produkter. Så är även fallet när det gäller vissa produkter (vissa blandningar av mellanoljor och biodiesel) som tulltaxa ryms i KN-nr 2710 20 90. Vissa sådana produkter har bedömts omfattas av KN-numret 2710 19 29 version och därmed omfattas av de särskilda förfarandebestämmelserna i artikel 20 i direktivet. I det slutliga genomförandebeslutet anges därför att uppdateringen av KN-nr 2710 19 29 omfattar vissa produkter inom det nya KN-numret 2710 20 90, närmare bestämt ”produkter av vilka mindre än 90 volymprocent (inklusive förluster) destillerar , och minst 65 volymprocent (inklusive förluster) destillerar enligt ISO 3405-metoden (likvärdig med ASTM D 86-metoden)”. Denna uppdatering av KN-nr 2710 19 29 har efter inkomna synpunkter från vissa medlemsstater och ytterligare analys från kommissionen ersatt det förslag till uppdatering av KN-nr 2710 19 21 och 2710 19 25 som fanns i det första utkast till genomförandebeslut som medlemsstaterna yttrade sig över och som bifogades promemorian. Det slutliga genomförandebeslutet återfinns som bilaga till denna proposition. För att underlätta läsningen har nedan en sammanställning gjorts av de hänvisningar i som motsvaras av ändrade hänvisningar i genomförandebeslutet. 2017/18:294 Tabell 6.1 Sammanställning av hänvisningar i , som motsvaras av ändrade hänvisningar i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/552. Uppdateras i genomförandebeslutet till hänvisningar till motsvarande nummer i 2018 1 kap. 3 § 8, 3824 99 86, 3824 99 92 (utom rostskyddsmedel 1 kap. 3 a § innehållande aminer som aktiv beståndsdel och sammansatta oorganiska lösnings- och spädningsmedel för klara lacker och liknande 6 a kap. 2 b § produkter), 3824 99 93, 3824 99 96 (utom rostskyddsmedel innehållande aminer som aktiv beståndsdel och sammansatta oorganiska lösnings- och spädningsmedel för klara lacker och liknande produkter), 3826 00 10 och 1 kap. 3 a § 3 2710 12–2710 19 68 och 2710 20–2710 20 39 och 2710 20 90 (endast för produkter av vilka mindre än 90 volymprocent [inklusive förluster] destillerar , och minst 65 volymprocent [inklusive förluster] destillerar enligt ISO 3405-metoden [likvärdig med ASTM D 86- 1 kap. 3 a § 2710 19 29 och 2710 20 90 (endast för produkter av vilka mindre än 90 volymprocent [inklusive förluster] destillerar , och minst 65 volymprocent [inklusive förluster] destillerar enligt ISO 3405-metoden [likvärdig med ASTM D 86-metoden]) 2 kap. 1 § första 2 kap. 1 § första stycket 2 och 7, 6 a kap. 1 § 5 b och 9 kap. 3 § 4 2 kap. 1 § första 2710 19 41– 2710 19 43–2710 19 48 och 2710 20 11– 2710 19 61– 2710 19 62–2710 19 68 och 2710 20 31–2710 20 39 Det kan vidare nämnas att ett par av de hänvisningar som finns i LSE inte