prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — En specifikation av beslutade bemyndiganden och utestående åtaganden per anslag redovisas i bilaga 3. Beställningsbemyndigande och utnyttjandet per anslag redovisas under respektive avsnitt för utgiftsområdena. Stora skillnader mellan beslutade bemyndiganden och utfall kommenteras i anslutning till bemyndigande- tabellen i respektive avsnitt. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Kultur, medier, trossamfund och bostadsförsörjning, byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Tabell 2.130 Inomstatliga lån investeringar som används i 1Riksdagsförvaltningens investeringar i fastigheter och mark, anläggningar och lokaler F.d. Statens järnvägars långfristiga lån exkl. finansiell leasing 1) 27 AP-fondens investeringar i anläggningstillgångar som används ramen för Myndigheten för Krig, krigsfara eller andra Svenska Kraftnäts lån i och utanför kortfristiga lån i eller utanför AB) för fortsatt utbyggnad av lån i och utanför AB Svensk Exportkredits lån i 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU2, rskr. 2013/14:135 . 2011/12:1, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87 . Tabell 2.131 Övriga krediter Kredit för infriande av Kredit för infriande av (ordinarie garantireserv) 4 likviditet för inrättande av - behov av likviditet i 2Kammarkollegiets kredit för statliga försäkringssystemet Kredit för infriande av 7Kredit för infriande av garantier (ordinarie garantireserv) 8 7 Kredit för infriande av Sidas 10Försäkringskassans behov av likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra av likviditet i handeln med Kredit för infriande av S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 2Lagen (1999:158) om investerarskydd. 2001/02:1 (vol 1), bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34. 4Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203) 5Budgetlag (2011:203), förordning (2011:211). 1995/96:105, bet. 1995/96:FiU11, rskr. 1995/96:191. 2001/02:1 (vol 1), bet. 2001/02:FiU1, rskr. 8Lagen (1999:158) om investerarskydd. 9Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203).10 Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 3 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys I resultaträkningen redovisas de totala konsoli- derade intäkterna och kostnaderna för de myndigheter som ingår i årsredovisningen. Konsolideringen innebär att transaktioner mellan myndigheter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myndigheter, tas bort (elimineras) i resultaträkningen och att fordringar och skulder mellan myndigheter elimineras i balansräkningen. Gällande principer och förutsättningar beskrivs i avsnittet Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Resultaträkningen visar ett överskott på , vilket är större än 2016. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Intäkter av avgifter och andra Avsättningar till/upplösning av -1 061 354 -1 027 817 Vissa garanti- och kreditkostnader Summa statens egen verksamhet -1 333 640 -1 297 106 före resultat från andelar Resultat från andelar i hel- och Finansiella intäkter och kost- Det förbättrade resultatet beror på flera faktorer. Skatteintäkterna ökade med och resultatet från andelar i hel- och delägda företag förbättrades med . Nettokostnaden för statsskulden minskade med Transfereringskostnaderna ökade med (se not 4). Diagram 3.1 Statens intäkter Statens skatteintäkter uppgick till vilket var av statens totala intäkter (se diagram 3.1 Statens intäkter). Skatteintäkterna ökade med (6,) jämfört med och de specificeras närmare i not 1. En ökad lönesumma gav högre intäkter av skatt på arbete Intäkterna av de direkta skatterna på arbete, inkomstskatter, ökade med jämfört med . Statens del av inkomst- skatterna minskade med . Det förklaras av att skattereduktionerna ökade snabbare än den statliga inkomstskatten. Intäkterna från de indirekta skatterna på arbete ökade med varav förklaras av att nedsättningen av arbetsgivaravgifter för unga nu helt har avskaffats. Den återstående intäktsökningen på förklaras framförallt av att lönesumman ökade . Timlönen ökade medan antalet arbetade timmar ökade mellan åren. De statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats vid beräkning av skatteintäkterna. Högre intäkter av skatt på kapital Jämfört med ökade intäkterna av skatt på kapital med . Skatt på företagsvinster ökade med eller . Den fortsatt relativt svaga kronan och en ökad global tillväxt har gynnat Dessutom har basmetall- priserna återhämtat sig från de låga nivåerna som gällde under framför allt , vilket lett till högre vinster för råvaruindustrin. Skatteintäkter av hushållens kapitalvinster ökade med . Ökade bostadsinvesteringar bidrog till högre intäkter av mervärdesskatt Intäkterna av skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med mellan åren. Intäkterna från mervärdesskatt ökade med eller . Det är bostadsinvesteringarna som bidrar till den relativt stora procentuella ökningen. Bostads- investeringarna steg . Även mervärdesskatten avseende konsumtion ökade mer än hushållens konsumtion i löpande priser på grund av sammansättningseffekter. Hushållens konsumtion i löpande priser steg . I beloppet mervärdesskatt, , ingår återbetald mervärdesskatt till statliga myndigheter med som har eliminerats. Detta är en inomstatlig transaktion som elimineras för att inte påverka det konsoliderade utfallet i statens resultaträkning. Ökade intäkter av skatt på alkohol och tobak Intäkterna av skatt på alkohol och tobak ökade med . Ökade intäkter av skatt på energi och miljö Intäkterna av skatt på energi och miljö ökade med . Energiskatte- intäkterna ökade bl.a. på grund av skattehöjningar. Skattehöjningarna finansierade bl.a. utfasningen av skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer, vilket också påverkar intäkterna från skatt på energi och miljö. Den nya kemikalieskatten påverkade intäkterna positivt med . Mer AP-fondsmedel till staten Bland intäkter av bidrag ökade Allmänna pensionsfondens (AP-fonden) nettobidrag till staten med . Utbetalda pensioner som finansieras från AP-fonderna ökade med nära , medan avgifterna som tillförs AP-fonderna ökade med , vilket ökar nettoöver- föringen till staten. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Intäkterna från EU-bidrag ökade Intäkter bidrag från EU visar på återflödet från EU-budgeten vilket har ökat med jämfört med föregående år. Det beror främst på ökad verksamhet i EU-programmen i den fleråriga budgetramen 2014–2020. Diagram 3.2 Statens kostnader Av statens kostnader utgjorde transfereringar där den största delen gick till hushåll. Kostnaderna för statens egen verksamhet utgjorde och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader . Kostnaderna för statens egen verksamhet minskas då socialavgifterna på statsanställdas löner elimineras i den konsoliderade redovisningen. Diagram 3.3 Transfereringar per sektor Diagrammet ovan visar transfereringar i form av lämnade bidrag och andra överföringar fördelade på mottagarsektorer enligt nationalräken- skapernas indelning. Hushållssektorn är den dominerande mottagaren och tar emot av transfereringarna. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 arna till hushåll utgörs bl.a. av ålderspensioner, sjukpenning, föräldrapenning, barnbidrag och arbetslöshetsersättning. Även bidrag till ideella organisationer, t.ex. inom biståndsområdet, räknas till hushållssektorn. Kommunerna tar emot av transfereringarna i former av olika statsbidrag, företagssektorn och utlandet, i form av bistånd och EU-avgifter, tar emot av de statliga transfereringarna. Kostnaderna för transfereringar, exklusive avsättningar till fonder, uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Transfereringarna till hushåll inom social- försäkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget ökade med . Ålderspensionerna ökade eftersom den genomsnittliga inkomstrelaterade ålders- pensionen är högre för yngre och nyblivna pensionärer. Indexeringsreglerna innebar att inkomstpensionerna och tilläggspensionerna till personer räknades upp . fick 2 134 544 pensionärer inkomstgrundad ålderspension, vilket var 33 992 personer fler än . Premiepensionerna ökade med eller . Det främsta skälet till utbetalningsökningen är den s.k. tjugondels- infasningen som gör att varje ny årskull som går i pension har en större andel i det nya pensions- systemet. Dessutom ökar antalet årskullar med rätt till premiepension eftersom bara pensionärer födda eller senare kan ha rätt till premiepension. Ytterligare skäl till ut- betalningsökningen är att börskurserna steg något , att många fonder gjorde valutakursvinster och att räntorna sjönk vilket medförde kursvinster. Allt detta påverkade uppräkningen av många premiepensioner /2017. Anslagsfinansierade pensioner och stöd minskade totalt med . Utbetalningarna av garantipension minskade med . Minskningen beror huvudsakligen på att inkomstpensionen höjdes medan prisbasbeloppet sänktes något. Garantipensionen avräknas mot en höjd inkomstpension. Nya ålderspensionärer har inkomstgrundad pension i betydligt större utsträckning än äldre ålderspensionärer. Därför är det en lägre andel av de nya pensionärerna som får garantipension. Detta gör också att utgiften minskar något . Efterlevandepensioner till vuxna minskade med eftersom änkepensionen är under avveckling. Bostadstillägget minskade med . Minskningen beror främst på att inkomstpensionen höjdes relativt kraftigt och bostadstillägget är inkomstprövat. Kostnaden för sjukpenning minskade med (4,). Nedgången beror på att en allt större andel sjukfall avslutas under det första sjuk- skrivningsåret och att antalet nya sjukfall börjat minska. Sjukpenningtalet anger hur många dagar med sjukpenning och rehabiliteringspenning som betalas ut per försäkrad i . ökade talet för att vända nedåt i början på 2017. För december var sjukpenningtalet vilket är en minskning jämfört med . Kvinnor har i likhet med tidigare ett nästan dubbelt så högt sjukpenningtal som män, jämfört med . Antalet personer som fick någon form av sjukpenning har minskat från 224 952 till 203 070 , vilket motsvarar en minskning på . Andelen psykiatriska diagnoser är fortsatt hög och är den vanligaste orsaken till sjukskrivning. låg dessa diagnoser bakom av pågående sjuk- skrivningar. Inom de psykiatriska diagnoserna har den största ökningen skett i diagnosen anpassningsstörningar och reaktion på svår stress, som ligger bakom ungefär hälften av alla nya sjukskrivningar. Den bortre tidsgränsen för sjukpenning har tagits bort , vilket ger längre sjukperioder. Sjukfrånvaron bland anställda i ligger strax under den genomsnittliga europeiska nivån. Lågt inflöde till aktivitets- och sjukersättning Aktivitets- och sjukersättningen minskade med (). Sjukersättning kan beviljas främst till personer i åldrarna om arbetsförmågan bedöms vara stadig- varande nedsatt på grund av sjukdom med minst Sjukersättning betalades ut till 276 682 personer . Det är en minskning jämfört med . Minskningen fortsätter eftersom antalet nytillkomna är lågt som stora grupper övergår till ålderspension. Det låga inflödet är en följd av att regelverket ställer höga krav på stadigvarande nedsättning av arbets- förmågan. förekommer endast beslut om sjukersättning som gäller tills vidare eftersom ersättningsformen tidsbegränsad sjukersättning har fasats ut. Aktivitetsersättning kan beviljas till personer i åldrarna om de har nedsatt arbets- förmåga på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. Aktivitetsersättning betalades ut till 36 295 personer . Det är en minskning jämfört med . Kostnaderna för assistansersättning inkluderar även kommunernas andel av kostnaden för assistansersättning. De ökade med (5,). Ökningen beror på den tillfälligt låga assistansersättningen 2016 då efter- skottsbetalning infördes. Ökningen förklaras också av att trots att färre personer har rätt till ersättningen beviljas de ofta ersättning för fler timmar. hade 14 886 personer assistansersättning vilket är en minskning jämfört med . Ökade kostnader för föräldraförsäkringen Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade kostnaderna för föräldra- försäkringen med . Kostnaderna för barnbidragen ökade med . Ökningen av föräldra- penning och barnbidrag beror på att både antalet barn och medelersättningen från föräldra- försäkringen stiger. Flerbarnstillägget höjdes från . Invandringen bidrar också till ökningen. Från första ändrades dock reglerna inom föräldra- försäkringen vilket innebär att föräldrar till barn får ett mindre antal föräldra- penningdagar när de flyttar till . Män tar successivt ut en större andel av dagarna med föräldrapenning, men ökningen går långsamt. Utgifterna för arbetslöshetsersättning minskade Bland de övriga transfereringarna till hushåll minskade kostnaderna för arbetsmarknads- S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Arbetslös- hetsersättningen minskade med och aktivitetsstödet med . Arbetslösheten minskade från igenom- snitt 2017 enligt sökning (). var genomsnittet .) Antalet inskrivna som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen var 6 000 färre än . Totalt var 366 000 personer inskrivna som arbetslösa. Det är stora skillnader i arbetslöshet bland inrikes och utrikes födda men den minskade i båda grupperna. För inrikes födda var arbetslösheten och för utrikes födda . Antalet inskrivna kvinnor har ökat medan antalet inskrivna män har minskat. Ökningen bland kvinnor beror främst på att fler utrikes födda kvinnor nu är inskrivna i etableringsuppdraget. hade drygt 11 000 personer en extratjänst främst i kommunerna. Extratjänster är till för nyanlända och långtidsarbetslösa. Andelen av de arbetslösa som har rätt till arbetslöshetsersättning har fallit från 2006 till 2017. Andelen sjunker då många nyanlända förstärker de senaste årens trend att fler människor är nytillträdda på arbetsmarknaden och inte har hunnit kvalificera sig till a-kassa. Ökade utgifter för etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare ökade med . Antalet asylsökande och kommunmottagna flyktingar beskrivs under kommunersättning för flyktingmottagande. bidrag till hushåll har ökat med eftersom kostnaderna för offentligt biträde i utlänningsärenden ökat. Nettoöverföring till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar). Beloppet består av de socialavgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensions- S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 avgifter som överförts till premiepensions- systemet, med avdrag för utbetalda premie- pensioner (3,), som ingår i utbetalda ålderspensioner. Transfereringar till företag ökade finansierade med EU-medel för gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m. ökade med . utvecklingsgarantin avvecklas och att antalet deltagare minskat. Investeringsstöd för bostadsbyggande ökade Bidrag till privata företag och kommunala bolag ökade med jämfört med föregående år. infördes ett investeringsstöd för anordnande av hyres- bostäder och bostäder för studerande. Ut- betalningarna verkställdes och det förklarar en stor del av ökningen mellan åren. nya satsningar på små och medelstora företag har blivit fullt genomförda 2017 vilket gav en ökning på . Transfereringar till kommuner ökade De senaste årens ökning av bidragen till kommuner har fortsatt. Transfereringarna till kommuner ökade totalt med . De allmänna bidragen till kommuner ökade med . De innefattar den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på statens budget där det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Ökad ersättning till kommunerna för ingående mervärdesskatt Kommunernas ersättning för ingående mer- värdesskatt ökade med till följd av ökad konsumtion. Stöd till kommuner med anledning av flyktingsituationen Kommuner och landsting fick från ett nytt anslag 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen vilket förklarar en ökning mellan åren. Här ingår en del av de s.k. välfärdsmiljarderna. Den kommunal- ekonomiska uttämningen till kommuner och landsting ökade med . Av den ökningen avsåg också stöd med anledning av flyktingsituationen. Kommuner och landsting fick i tillfälligt stöd med anledning av flyktingsituationen 2015. Stödet betalades ut men skulle även täcka kostnader som förväntades uppstå 2016. I statens resultat- räkning redovisades stödet kassamässigt och därmed i sin helhet på 2015. Det förklarar varför inget stöd redovisades i resultaträkningen 2016. Utgifterna för kommunersättning för flyktingmottagande minskade till kommuner för integration och migration minskade med . Ersättningar och bostads- kostnader inklusive periodiseringar minskade med . Minskningen förklaras av att antalet barn och unga har minskat kraftigt mellan åren. Dessutom infördes ett nytt ersättningssystem för mottagandet av ensam- kommande barn och unga första . Ersättningen för ensamkommande sänktes då till 1 350 från . Kommunerna får också kommunersättning när de tar emot nyanlända med uppehållstillstånd. När beslut om uppehålls- tillstånd har beviljats skrivs de asylsökande ut ur mottagningssystemet och blir i stället placerade i kommuner. Ersättningar till kommuner vid flyktingmottagande ökade med . Totalt ansökte 25 666 om asyl 2017. Syriska medborgare är fortfarande den största gruppen med 5 718 ansökningar, men den har minskat . Antalet asylsökande var 28 939 877 . ansökte 1 336 ensamkommande barn och unga om asyl. Det var betydligt färre än 2016 och 2015 då 2 199 respektive 35 369 ensamkommande barn och unga ansökte. Det totala antalet kommunmottagna uppgick till 68 442. var antalet kommunmottagna 68 761 respektive 51 197. Bidrag för läkemedelsförmånerna ökade med . Framförallt ökade kostnaderna för , ett läkemedel som används som strokeförebyggande vid förmaks- flimmer. Även kostnaderna för cancerläkemedel och läkemedel mot ADHD och diabetes ökade. Professionsmiljard och resursförstärkning till landstingen Från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård fick landstingen i resursförstärkning . förklarar minskningen med 1,0 miljard Syftet är att höja kvaliteten och effektiviteten inom hälso- och sjukvården. Kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska program ökade Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ökade med 0,9 miljarder . hade drygt 11 168 personer extra- tjänster främst i kommunerna. Extratjänster är till för nyanlända och långtidsarbetslösa. Kommunerna fick mer i bidrag till lärarlöner och mer för fler anställda i lågstadiet 2017. Utveckling av skolväsendet och annan pedagogik ökade med . Anslaget lågstadielyftet upphörde vilket innebär en minskning med mellan åren. Ökad avgift till Europeiska unionen Bland transfereringar till utlandet ökade avgiften till EU med netto. Den periodiserade reduceringen av EU-avgiften påverkade till stor del utfallet . Det gör att kostnaden för den BNI-baserade avgiften minskade med . Kostnaden för den mervärdesskattebaserade avgiften ökade med . Till skillnad mot redo- visningen på statens budget redovisas avgiften här periodiserad, vilket leder till en skillnad på från utfallet på statens budget. Kostnaden för bistånd och andra internationella bidrag genom (Sida) ökade med . Sidas bidrag till multi- laterala och internationella organisationer och fonder ökade mest. Det internationella biståndet räknas av för flyktingkostnader. beräknades utgifterna för internationellt bistånd vara lägre än de skulle varit utan avräkning för flyktingkostnader. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 2015 och 2016 var avräkningen 9 respektive utbetalning av dag- ersättning till asylsökande redovisas i enlighet med nationalräkenskaperna som bidrag till övriga länder. Dagersättning betalas från anslaget Ersättningar och bostadskostnader, anslags- posten Ersättningar till asylsökande. Även ersättningar från anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade redovisas som bidrag till övriga länder. Dessa ersättningar minskade med . Mindre avsättningar till fonder Avsättningen till Kärnavfallsfonden sjönk med på grund av att marknads- värderingen av tillgångar påverkade fonden negativt. Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade Kostnaderna för statens egen verksamhet (exklusive arbetsgivaravgifter för statsanställda) uppgick till 2017. Det är en ökning med jämfört med . myndigheten och Försvarsmakten har de högsta personalkostnaderna. lönekostnader ökade vilket beror på ökat antal anställda genom riktade satsningar främst på underhåll och operativ trafikledning. Andelen egen personal har ökat medan antalet konsulter har minskat. lönekostnader ökade vilket främst beror på ett ökat antal anställda inom migrationsdomstolarna. Det är en följd av att antalet mål har ökat. Statens tjänstepensionsåtagande redovisas till största delen av (). Nettoökningen av statens pensionsskuld 2017 var medan den föregående år var . Statens lokalkostnader minskade med . hyres- kostnader minskade med S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Förändringen beror framförallt på en minskning av antalet tillfälliga boenden för asylsökande. Antalet inskrivna i anläggnings- boenden minskade . Lägre garanti- och kreditkostnader Vissa garanti- och kreditkostnader minskade med . Exportkredit- nämndens (EKN) kostnader för skade- ersättningar blev lägre än 2016. Övriga driftkostnader minskade med . drift- kostnader för inköp av varor minskade med till följd av det minskade antalet tillfälliga boenden. Bättre resultat i statliga företag Resultatet från andelar i hel- och delägda företag förbättrades med . Vatten- falls resultat förbättrades med till en vinst på . Förbättringen avser främst frånvaron av förluster från avvecklad verksamhet, som föregående år uppgick till . Minskade nedskrivningar och avsättningar har förbättrat resultatet med . Resultatet för förbättrades med . Förbättringen avser främst högre marknadspriser på järnmalm och ett gynnsammare utfall för pris- och valuta- säkringar. Lägre nettokostnad för statsskulden uppgick nettokostnaden för statsskulden till , vilket innebär att nettokostnaden minskade med från föregående år. Positiv påverkan från ökade orealiserade valutakurs- förändringar med och ökade överkurser med har uppvägt den negativa effekten av minskade ränteintäkter med . Finansiella intäkter och kostnader Övriga finansiella intäkter minskade med och övriga finansiella kostnader ökade med . I båda fallen berodde det främst på värdeförändringar av finansiella instrument. I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital . Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella Byggnader, mark och annan fast Maskiner, inventarier, Andelar i hel- och delägda företag S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Avsättningar för pensioner och Lån i svenska kronor Lån i utländsk valuta SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Statens nettoförmögenhet är skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden svarar för den övervägande delen av skulderna och därmed den negativa netto- förmögenheten och motsvarar i huvudsak statens budgets ackumulerade underskott över åren. Vid utgången av 2017 var netto- S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 förmögenheten -, dvs. staten hade en nettoskuld. Det är en förbättring med jämfört med då nettoförmögenheten var -. Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan sammanfattas så här: Förändringen av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt: Årets överskott enligt resultaträkningen Värdeförändring av aktier och andelar Utjämningspost vid eliminering av statspapper Förändringen av nettoförmögenheten på- verkades främst av årets överskott i resultat- räkningen på , men också av enstaka transaktioner som förändrade tillgångars eller skulders värde utan att de redovisades över resultaträkningen.