prop · H50375 · 2018-03-13 00:00:00 — I överenskommelsen anges bl.a. att ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men att prövningssystemet ut- formas på ett sätt som inte blir administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvande miljönyttan. Flera processer pågår inom ramen för överenskommelsen och regeringen har bl.a. aviserat att den avser att återkomma till med en proposi- tion om prövning av vattenverksamheten. Regeringen redogjorde även för detta i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 65). Regeringen har för avsikt att lämna en proposition om modernisering av miljövillkoren för vattenkraften till . Punkten är inte slutbehandlad. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2016/17:1, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (M 31). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (2016/17:MJU1, s. 14). Regeringen fortsätter arbetet med att vidareutveckla och förbättra resultatredovisningen till , där dialogen med utskottet utgör en Regeringen har gett och de andra målansvariga myndigheterna i uppdrag (M2016/01592/Mm) att föreslå ett begränsat antal kostnadseffektiva indikatorer som ger en hel- täckande bild av utvecklingen mot miljökvalitetsmålen och generations- målet, som Agenda 2030 beaktas. En majoritet av de nya indikatorerna kan följas I framtida redovisningar kommer redovisningen att göras bl.a. utifrån dessa indikatorer som skapar förutsättningar för att presen- tera tidsserier som speglar utvecklingen. Indikatorerna kan komma att I budgetpropositionen har regeringen förbättrat resultatredo- visningen och så långt som möjligt tillgodosett önskemål. Regeringen har arbetat för att redovisningen bättre ska fokusera på resultat av insatser samt för att i ökad utsträckning redovisa hur tidigare års anslagsförstärkningar ha r använts. Denna information lämnas också i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 24). Utskottet har noterat att det till skillnad saknas en sam- lad översikt när det gäller miljötillståndet för samtliga miljökvalitetsmål. Miljökvalitetsmålens tillstånd följs inte upp eftersom förändring- arna i miljön tar mycket . Tillståndet mäts i rappor- ten om fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålen som tas fram av be- Regeringen kan trots detta fortsättningsvis redovisa en översiktlig redovisning av miljötillståndet för miljökvalitetsmålen i re- I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 25–26) har regeringen visat en översikt över tillståndet i miljön för samtliga miljö- Texten ger också en samlad bedömning av hur arbetet mot att nå miljökvalitetsmålen fortgår. På klimatområdet anser regeringen att en regelbunden uppföljning kan bidra till tydlighet, kontinuitet och långsiktighet i klimatpolitiken. pågår ett ständigt kvalitetssäkringsarbete där utvärde- ringar av tidigare reformer är ett viktigt underlag. (dir. 2014:165) åt Miljömålsberedningen (M2010:04) att föreslå ett klimatpolitiskt ramverk som reglerar mål och uppföljning. Miljömålsberedningen lämnade ett delbetänkande om ett klimatpolitiskt ramverk (SOU 2016:21). I delbetänkandet föreslår bered- ningen bland annat ett planerings- och uppföljningssystem för klimatpo- litiken, med klimatårsredovisningar och klimathandlingsplaner. kommer att utgöra ett oundgängligt underlag för regeringens redovisning av såväl uppnådda resultat som den långsiktiga utvecklingen gentemot Regeringen har remitterat Miljömålsberedningens delbe- beslutade regeringen om att överlämna pro- positionen Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146) Propositionen inkluderade förslagen på en klimatlag. dagen antog regeringens förslag (bet. 2016/17:MJU24, 2016/17:320). Klimatlagen trädde i kraft . och med budgetproposition kommer regeringen presentera en En klimatpolitisk handlingsplan ska presenteras och lämnas till efter det att ordinarie val till har hållits. I frågan om ingen övergödning fortsätter regeringen arbetet med att minska övergödningen, både genom insatser internationellt och genom att fortsatt stärka lokalt åtgärdsarbete. gjordes även i budgetpropositionen (prop. 20 s. 136). Internationellt togs ett viktigt beslut inom IMO () som kommer att innebära ökad kväverening på nya fartyg . innebära betydande minskning av kvävedeposition på . delegationerna vid de länsstyrelser som är vattenmyndigheter har beslutat om åtgärdsprogram –2021. Arbetet med att genomföra program- men pågår på berörda myndigheter. Vidare ges arbetet med att stärka insatser på lokal nivå hög prioritet. Stödet till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) är viktigt för åtgärdsarbete lokalt och regionalt och regeringen satsade därför ytterligare medel bl.a. på denna åtgärd i budgetproposition- en (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 136). Regeringen har också reviderat förordningen om lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) (SFS 1299) för att fler projekt ska kunna genomföras för att stärka det lokala åtgärdsarbetet. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om hållbara vattentjänster (M 2017:02) som ska föreslå åtgärder som ökar åtgärds- takten för små avlopp, se över ansvarsreglerna för vatten och avlopp samt föreslå vilken myndighet som ska vägleda tillsyn. att tillsätta en bred utredning om övergödning som ska titta på åtgärder inom de sektorer som ger störst bidrag till övergödningen, det vill säga industri, jordbruk och kommunala reningsverk med syfte att minska tillförsel av kväve och fosfor till kretsloppet och öka återcirkulering samt att få till åtgärder där de gör störst nytta. När det gäller regeringens anslagsförslag kan det konstateras att resul- tat från anslagsökningar inom vissa områden tar då det ofta handlar om långsiktiga förändringar. Det är därför svårt att redovisa re- sultat inom alla områden eftersom insatser inte gett resultat . ringen avser att i kommande års budgetpropositioner redovisa för de an- slagsförstärkningar som genomförts och i möjligaste mån visa på vilka effekter och resultat som uppnåtts. I budgetpropositionen har regeringen så långt som möjligt till- godosett önskemål och arbetat för att redovisningen bättre ska fokusera på resultat av insatser samt för att i ökad utsträckning redovisa hur tidigare års anslagsförstärkningar har använts. Denna information lämnas också i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 24). Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 24) redovisat tillkännagivandet som slutbehandlat. Punkt 4 om borttagning av utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördel- ningsbeslut : Regeringen föreslog i budgetproposi- tionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20 s. 96) att bemyndigar regeringen att genomföra borttagning av de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för de två åren. har bifallit förslaget i propositionen. Rege- ringen fattade beslut om borttagning av utsläpps- enheter . Regeringen beslutade om bort- tagning av utsläppsenheter . Punkten är slutbehandlad. Punkt 5 om annullering av förvärvade utsläppsrätter –2012: Regeringen redovisade i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20 s. 90) en beräkning av storleken på det förväntade över- skottet av tilldelat utsläppsutrymme från första åtagandeperioden under Kyotoprotokollet till för klimatförändringar. I bud- getpropositionen begärde regeringen vidare bemyndigande att annullera det överskott av tilldelat utsläppsutrymme som inte behövdes för att uppfylla åtagande under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod, vilket bifölls av (bet. 2014/15:MJU1, rskr. 2014/15:81). I propositionen Godkännanden för Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod (prop. 2014/15:81) har regeringen redovisat hur kan fullgöra sitt åtagande under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod och hur huvuddelen av det samlade överskottet av Kyotoenheter hante- ras. biföll regeringens förslag i propositionen 2014/15:81 (bet. 2014/15:MJU13, rskr. 2014/15:202). utarbetades förslag till regeringsbeslut för uppdrag till Energimyndighe- ten att genomföra de förslag i propositionen 2014/15:81 som har behandlat. Regeringsbeslut togs och Energi- myndigheten genomförde fullgörande och annullering av alla tilldelade utsläppsenheter . Regeringen begärde i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20 s. 9 och 96–97) bemyndigande att annullera även innehav av förvärvade Kyotoenheter från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. Det gäller Kyotoenheter som har förvärvat från klimatprojekt utomlands genom Programmet för internationella klimatinsatser som finansieras genom anslag 1:12. biföll regeringens begäran. Regeringen beslutade att uppdra åt Energimyndig- heten att genomföra annulleringen av resterande innehav av Kyotoenheter från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. Energimyn- digheten redovisade uppdraget . Regeringen har före- slagit i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 108) att annullera de Kyotoenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och som har levererats under 2013–2016. Kyotoenheterna har förvärvats genom program för internationella klimatinsatser. Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:13, bet. 2016/17:NU8 Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen de lagar som antagit (SFS 18 och 19). 2015/16:169 och motioner från allmänna motionstiden /17, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om hantering av grupper av kemiska ämnen*: har till- kännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om hantering av grupper av kemiska ämnen (2016/17:MJU7, Inom ramen för regeringens uppdrag om en handlingsplan för en giftfri vardag presenterade Kemikalieinspektionen en strategi för att minska användningen av gruppen högfluorerade ämnen, s.k. PFAS, som omfattar ca 3 000 ämnen. Strategin har bl.a. lett till att tillsam- mans med arbetar på ett förslag till begränsning av PFAS under Reach. Förslaget till begränsning gäller all användning och omfattar ca 200–400 ämnen inom och överlämnades till EU:s kemikaliemyndighet . Ett annat exempel på begränsning av en stor grupp av PFAS-ämnen där varit delaktig är EU:s beslut att begränsa PFOA och ämnen som bryts ned till PFOA. Kemikalieinspektionen har vidare 2016 presenterat förslag på nationell begränsning för brandskum som innehåller PFAS och förslaget bereds inom . Det är önskvärt att EU-lagstift- ningens processer för hantering av grupper av ämnen förenklas och att metoder för bedömning tas fram. Det finns inga formella hinder för att hantera ämnen gruppvis, men det har i praktiken visat sig vara svårt. arbetar inom EU för att få till en bättre tillämpning, t.ex. genom det arbete med PFAS respektive PFOA som beskrivs ovan. På regering- ens uppdrag presenterade Kemikalieinspektionen för- slag om att nationella gränsvärden läggs fast för hur mycket hälsoskad- liga kemiska ämnen som får avges från byggprodukter. De nya reglerna föreslås omfatta byggprodukter som används för att konstruera golv, väggar och innertaksektioner och omfattar över 150 ämnen. Fokus är på klassificerade särskilt farliga ämnen samt ämnen med dokumenterad på- verkan, t.ex. emissioner från golv med ftalater. Beredning av förslaget pågår inom . Användningen av kemiska växtskyddsmedel i privata trädgårdar är ut- bredd och kan innebära risker både för människors hälsa och miljön. Re- geringen vill minska dessa risker och har målsättningen att förbjuda privat användning av kemiska växtskyddsmedel. Kemikalieinspektionens rapport om begränsning av icke yrkesmässig användning av kemiska växtskyddsmedel i har remitterats och vidare beredning pågår inom . Den Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Efsa, har inlett ett arbete med att ta fram en vägledning för riskbedömning av kombina- tionseffekter från exponering för olika kemiska ämnen. Kemikalieinspektionen har uppdaterat en promemoria ”Gruppering av kemiska ämnen inom Reach och CLP”. Projektet genom- fördes i huvudsak som ett led i Kemikalieinspektionens egna åtaganden inom ramen för . Kemikalieinspektionen överlämnade till (Miljö- och ) en redovisning av ett regeringsuppdrag om bisfenoler – en kartläggning och analys, som en delrapport inom Handlingsplanen för en giftfri vardag (M2017/02094/Ke). Inom ramen för arbetet med uppdraget om bisfenoler har myndigheten utvecklat en ny metod för att ur ett mycket stort antal ämnen kunna få fram de mest relevanta. Metoden bygger på QSAR, som i sin tur bygger på att vissa delar av en molekyl (vissa strukturelement) kan kopplas ihop med vissa inneboende egenskaper. Metoden är en viktig del i arbetet med att lättare kunna hantera stora grupper av liknande ämnen och hitta dem som har liknande farliga egenskaper. Kemikalieinspektionen har där- utöver lämnat in förslag till användningsbegränsning för ”C9-C14 PFCA:s (inkl. deras relaterade ämnen)” till Europeiska kemikaliemyn- digheten, Echa. Förslaget omfattar flera hundra ämnen som på detta sätt hanteras i grupp. Förslaget kommer att granskas av Echas två veten- skapliga kommittéer, dels den för riskbedömning och dels den för socio- ekonomisk analys. Regeringen har i budgetpropositionen (2017/18:1 utg.omr. s.49) gett viss information om utvecklingen på området. Punkten är inte slutbehandlad. Forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet 2016/17:66 och motioner från allmänna motionstiden /17, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet: Regeringen beslutade att lägga riksdagsskrivelsen till handlingarna mot Statens energimyndighets regleringsbrev (M2017/03110/S). I regleringsbrevet genomför regeringen flera insatser inom forskningen på energiområdet. 2016/17:73, bet. 2016/17:NU10 Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen de lagar som antagit (SFS 196 och 197). Åldersgräns för kosmetiska solarier 2016/17:55 och motioner från allmänna motionstiden /16 och 2016/17, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen den lag som antagit (SFS 227). Motioner från allmänna motionstiden /17, bet. 2016/17:MJU9 Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om reformering av strandskyddet*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om reformering av strandskyddet (2016/17:MJU9, s. 23 f.). Det har gjorts ett flertal ändringar i strandskyddslag- stiftningen i syfte att skapa ett ändamålsenligt strandskydd som beaktar behovet av utveckling, särskilt av landsbygden, som ett lång- siktigt skydd av strändernas natur- och friluftsvärden inte äventyras. ändring med bl.a. nya regler om områden för landsbygdsut- veckling i strandnära lägen – de s.k. LIS-reglerna – innebar att möjlig- heterna till dispens och upphävande av strandskyddet i syfte att under- lätta landsbygdsutvecklingen utökades. Vidare ändrades beslutsrätten så att den i större utsträckning flyttades till kommunerna. 2014 tillkom dess- utom en regel som gör det lättare att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag. Regeringen har velat avvakta resultatet av dessa ändringar innan eventuella ytterligare förändringar görs. och redovisade en utvär- dering av ändringar av strandskyddsreglerna. Myndigheterna anförde bl.a. att det var för tidigt att avgöra om den s.k. LIS-reformen hade lett till landsbygdsutveckling. Regeringen beslutade (M2017/00778/Nm) att upp- dra åt att se över reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära läge i och (2010:900). redovisade uppdraget till (Miljö- och ) (M2017/02054/Nm) och före- slog då vissa förändringar i LIS-reglerna. redovisning innebär att systemet med LIS-områden utvecklas så att avgränsningen inte längre ska behöva vara ”begränsad”, de ska kunna införas i närheten av mindre tätorter, kraven sänks på att en åtgärd ska bidra till lands- bygdsutvecklingen för att dispens ska kunna ges och de särskilda skälen för dispens från strandskyddet breddas. LIS-områden ska dock även i fortsättningen pekas ut i kommunernas översiktsplaner. Naturvårds- verkets redovisning bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad. Utvidgning av Prop. 2016/17:96, bet. 2016/17:MJU16 Skrivelsen är slutbehandlad. Regeringen har efter godkännande av utvidgningen av natio- nalparken ändrat i nationalparksförordningen (1987:938) (SFS 268, bilaga 18). Utvidgning av Björnlandets nationalpark Prop. 2016/17:97, bet. 2016/17:MJU17 Skrivelsen är slutbehandlad. Regeringen har efter godkännande av utvidgningen av natio- nalparken ändrat i nationalparksförordningen (1987:938) (SFS 268, bilaga 21). Fortsatt gränsöverskridande handel med ursprungsgarantier för el 2016/17:124 och motioner från allmänna motionstiden /17, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen den lag som antagit (SFS 327). om statens förorenade områden Skr. 2016/17:111, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om statens förorenade områden: Regeringen har i regleringsbrevet gett i upp- drag att utveckla en övergripande vägledning för planering och priorite- ring av statens förorenade områden. ska redovisa till (Miljö- och ) hur myndigheternas samverkan och kunskapsöverföring har utvecklats i den lägesrappor- tering som lämnas i enlighet med förordning (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statligt stöd för så- dant avhjälpande. ska även utveckla en övergripande vägledning för att underlätta en effektiv prioritering utifrån övergripande samhällsnytta av saneringsbehov för statens förorenade eller riskfyllda områden. Vägledningen ska innehålla principer för priori- tering, riskvärdering samt en skälighetsbedömning och ska utgöra en ge- mensam utgångspunkt för myndigheternas arbete. Skrivelsen är slutbe- handlad. Bemyndigande om avfallsförebyggande åtgärder och sanktioner avseen- de otillåten insamling av elavfall 2016/17:147, bet. 2016/17:MJU20 Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen den lag som antagit (SFS 419). Motioner från allmänna motionstiden /17, bet. 2016/17:MJU22 Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om tillståndsprocesser*: har tillkännagett för rege- ringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om för- enklade och förkortade tillståndsprocesser (2016/17:MJU22, s. 16). Det pågår en utredning inom som behandlar de aktuella frågorna (dnr M2018/00234/Me). Uppdraget ska redovisas . 2016/17:157 och motioner från allmänna motionstiden /16 och 2016/17, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen de lagar som antagit (SFS 575 och 576). Ett klimatpolitiskt ramverk för 2016/17:146 och motioner från allmänna motionstiden /17, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om klimatlag: utfärdade regeringen den lag som antagit (SFS 720). Punkten är slutbehandlad. Punkt 2 om mål för den svenska klimatpolitiken: Regeringen redo- visade de av antagna etappmålen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 32). Punkten är slutbehandlad. Punkt 3 om mål för den svenska klimatpolitiken: I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 32–33) redovisade regeringen resultat i förhållande till den nya preciseringen av miljökvalitetsmålet. Punkten är slutbehandlad. Punkt 20 om nationellt klimatarbete*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att klimatpolitik ska vara långsiktigt effektiv och bedrivas så att minskade utsläpp av växthusgaser förenas med tillväxt (2016/17:MJU24, s. 68). Regeringen delar utskottets syn att klimatpolitiken ska vara långsiktigt effektiv. Den bör inriktas mot de av antagna målen, kunna för- enas med tillväxt men också bidra till att andra samhällsmål nås. Rege- ringen presenterade i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 34, 39 och 40) resultat från insatser under Klimatklivet hit- tills baserat på underlag från som låtit WSP utvärdera arbetet inom Klimatklivet. I redovisningen konstateras att Klimatklivet levererar betydande utsläppsminskningar i och att det möjliggör projekt som också har sidovinster utöver klimateffekten. Endast projekt som ger rejäla utsläppsminskningar per investerad krona beviljas stöd. I genomsnitt levererar Klimatklivet utsläppsminskning per investe- rad krona vilket innebär en relativt hög nytta. Den ekonomiska tillväxten har varit god. Regeringen avser fortsatt följa ut- vecklingen inom Klimatklivet liksom effekten av andra styrmedel för att säkerställa att de leder mot de långsiktiga klimatmålen som en god ekonomisk utveckling upprätthålls. Punkten är slutbehandlad. Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 Prop. 2016/17:179 och motioner från allmänna motionstiden /17, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen den lag som antagit (SFS 813). Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad 2016/17:187, bet. 2016/17:NU25 Skrivelsen är slutbehandlad. Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad: Regeringen beslutade att genom notväxling ratificera avtalet av mellan och regeringar om ändring av avtalet om en gemensam marknad för elcertifikat (dnr M2017/01664/Ee). Regeringen lade skrivelse till handlingarna mot detta beslut. om förutsättningar för en säker kraftöverföring Skr. 2016/17:148, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om samhällsekonomiska analyser*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att utreda behovet av att en fristående aktör parallellt med genomför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinveste- ringar (2016/17:NU21, s. 20 f.). Regeringen har gett i uppdrag att identi- fiera vilka typer av effekter som bör analyseras och kvantifieras inom ramen för samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar inför beslut om investeringar i transmissionskapacitet i stamnätet för el. inspektionen ska också utreda och föreslå riktlinjer för kvantifiering av I uppdraget ingår att utreda behovet av att en fristående aktör utför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinveste- ringar som ett komplement till de samhällsekonomiska lönsamhetsbe- dömningar som ansvarar för (M2017/01727/Ee och M2017/01665/Ee [delvis]). visa sitt uppdrag . Regeringen har redovisat sin bedömning med anledning av 21 s. 24). Punkten är slutbehandlad. Punkt 4 om återkommande effektanalyser*: har tillkänna- gett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att ge i uppdrag att göra långsiktiga analyser av effektsituationen där såväl som de närmaste grannländernas situation beaktas (2016/17:NU21, s. 21 f.). Regeringen har i Svenska kraftnäts regleringsbrev lagt in ett krav om att den rapportering angående kraftbalansen som följer av Sven- ska kraftnäts instruktion även ska inkludera en bedömning av förutsätt- ningarna att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. även att komplettera det uppdrag om kraftbalansen som har enligt sin instruktion, med en bedömning av förutsättningarna att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. Regeringen har redovisat sin bedömning med anledning av 21 s. 24). Punkten är inte slutbehandlad. Bränslekvalitetsdirektivets specificerade rapporteringskrav och utsläppsmål 2016/17:193, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen den lag som an- tagit (SFS 903). Reglerna om finansiering av kärnavfallshanteringen 2016/17:199 och motioner från allmänna motionstiden /16, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen de lagar som an- tagit (SFS 1065–1067). 2016/17:201, bet. 2017/18:FöU9 Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen den lag som an- tagit (SFS 1039). 2016/17:200, bet. 2017/18:MJU5 Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om miljöbedömningar: Den 2 och utfärda- de regeringen de lagar som antagit (SFS 955–965 och 1031– 1034). Punkten är slutbehandlad.