prop · H503130 · 2018-05-29 00:00:00 — Utveckling av det totala kapitalet i premiepensionssystemet 2001–2017 Andel av det totala kapitalet i premiepensionssystemet per 31 december3 Procent; = SEK miljarder AP7 Aktiefond (PSF) AP7 Räntefond (PVF) 2016–17, -3,1 exkl. AP77, 30 baspunkter 1 ~840 valbara fonder per , 2 FK: förvaltningskostnader; 3 : ; 5 ; 6 Rörelsekostnader och courtage för aktiefonden och räntefonden i förhållande till totalt kapital; 7 Kostnad för premiepensionssystemet exkl. AP7, efter rabatter, i förhållande till kapital KÄLLA: Sjunde AP-fonden; ; ; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från Sjunde AP -fonden, och ) En utförlig beskrivning av det allmänna pensionssystemet finns i Pensions- myndighetens årsredovisning 2017. Buffertfonderna har två olika roller: •att vara buffert för hantering av över- och underskott i inkomstpensions- systemet och •att bidra till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. I detta avsnitt utvärderas hur buffertfonderna har uppfyllt de båda rollerna. 3.1Rollen som buffert för hantering av över- och underskott Regeringens bedömning: Första–Fjärde AP-fonderna har uppfyllt rollen som buffert genom att hantera löpande avgiftsmedel och utbetalningar för inkomstpensionssystemets räkning. Fonderna har haft den betalningsberedskap som behövts för uppgiften. Skälen för regeringens bedömning: Rollen som buffert finns efter- som de löpande inbetalda pensions-avgifterna inte är lika stora som utbetalda pensionsbelopp till dagens pensionärer. När inbetalningarna till systemet är större än utbetalningarna sparas överskottet i Första–Fjärde AP-fonderna. På motsvarande sätt tas medel från nämnda fonder när utbetalningarna är större än inbetalningarna. är också en buffertfond men har inga betalningsflöden gentemot pensionssyste- met. I figur 3.1 redovisas de årliga nettoflödena mellan inkomstpensions- systemet och AP-fonderna (Första–Fjärde AP-fonderna) efter administra- tionskostnader. -16 -17 -21 -21 -29 -31 -32 -31 -32 2017/18:130 Av figur 3.1 framgår att inbetalningarna till pensionssystemet var större än utbetalningarna (2001‒2008) med det nya pensionssystemet. tillfördes AP-fonderna samman- lagt . vände betalningsströmmarna och under åren 2009‒2017 användes sammanlagt från AP- fonderna för att finansiera pensionsutbetalningar. 2001‒2017 har nettoutflödet från AP-fonderna till inkomstpensions- systemet uppgått till . En viktig förklaring till underskotten är att stora generationen födda har börjat ta ut pension. Enligt prognoser kommer Första–Fjärde AP-fonderna fortsätta att bidra till finansieringen av inkomstpensionerna över överskådlig framtid. beräknas överföringen uppgå till , vilket motsvarar av fondvärdet vid årets början. –2022 beräknas över- föringen vara . För hela perioden –2022 beräknas överföringen sammanlagt uppgå till . 3.2Rollen som långsiktig finansiär Regeringens bedömning: Buffertfonderna har bidragit positivt till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. Sedan nuvarande system inrättades 2001 har den genomsnittliga avkastningen efter kostnader uppgått till , vilket kan jämföras med att inkomstindex som ligger till grund för uppräkningen av skulden i genomsnitt ökat . Skälen för regeringens bedömning –uppgick buffertfondernas genomsnittliga avkastning efter kostnader till medan inkomstindex, som ligger till grund för uppräkningen av skulden, i genomsnitt ökat . Avkastningen följer utvecklingen på kapitalmarknaden vilket gör att den kan variera kraftigt mellan åren. Sedan finanskrisen har marknadsutvecklingen varit stark. Av det ackumulerade resultatet på står åren efter finanskrisen för . För att stärka robustheten i buffertkapitalet har Första–Fjärde AP-fonderna successivt ökat andelen alternativa tillgångar som andelarna aktier och räntebärande tillgångar minskat. De senaste årens låga räntor har varit en av drivkrafterna bakom omallokeringen. För att ytterligare stärka fondernas förutsättningar att uppnå målet för förvaltningen pågår arbete med att ändra placeringsreglerna. Buffertfondernas samlade resultat uppgick till 121 miljar- der kronor. Detta motsvarar efter kostnader, vilket kan jäm- föras med inkomstindex som steg . Vid slutet av uppgick det samlade buffertkapitalet till . andel av inkomstpensionssystemets tillgångar har buffertkapitalet ökat från till slutet av 2017. Buffertfondernas lagfästa mål och uppdrag AP-fondernas uppdrag är att förvalta fondmedlen så att de blir till största möjliga nytta för försäkringen för inkomstgrundad ålderspension. För- valtningen ska ta sin utgångspunkt i pensionssystemets åtagande. Målet är att långsiktigt maximera avkastningen i förhållande till risken i place- ringarna. Den totala risknivån i förvaltningen ska vara låg, vilket inte ska tolkas som ett mål att minimera risken. Av det följer däremot ett krav på god riskspridning. Risk och avkastning ska tolkas i termer av utgående pensioner och nödvändig betalningsberedskap ska upprätthållas. Första–Fjärde AP-fonderna har identiska uppdrag att förvalta diversi- fierade portföljer bestående av marknadsnoterade aktier och räntebärande instrument, inhemska såväl som utländska. Fonderna har också möjlighet att investera i onoterade fastighetsaktier samt en mindre del i riskkapital- bolag och fonder som i sin tur investerar i onoterade aktier. Övergripande styrs investeringarna av de placeringsregler som fastställt i lagen om allmänna pensionsfonder (AP-fonder), se bilaga 2. Med place- ringsreglerna som yttre ram ska styrelsen för respektive AP-fond fast- ställa mål och riktlinjer för investeringsverksamheten. Vid valet av nivå på risktagandet ska fonderna sträva efter neutralitet mellan olika genera- tioners intressen (prop. 1999/2000:46 s. 79). De nuvarande placeringsreglerna grundar sig på de regelverk och finansiella modeller som användes . Seden dess har både de makroekonomiska och de tekniska förutsättningarna förändrats. För att stärka Första–Fjärde AP-fondernas förutsättningar att uppnå målet för förvaltningen, att långsiktigt maximera avkastningen, pågår ett arbete vid med att ta fram förslag till ändrade placerings- regler och moderniserad styrning av hållbarhetsfrågor i förvaltningen (se även avsnitt 6.2). Behovet av att se över placeringsreglerna har också lyfts fram i utvärderingar av AP-fondernas verksamhet . uppgick det samlade resultatet för Första–Fjärde och Sjätte (buffertfonderna) till efter kostnader. Vid slut uppgick det ackumulerade resultatet till sedan det nuvarande pensionssystemet infördes . Åren efter finanskrisen står för av det ackumulerade resul- tatet. föll världens börser med . Åren därefter har präglats av en expansiv penningpolitik med låga räntor. Tillsammans med en god global ekonomisk tillväxt har detta bidragit till börsupp- gången. På samma sätt som de senaste årens starka börsutveckling bidragit till buffertfondernas positiva resultat fick de kraftiga börsnedgångarna 2001–2002 och 2008 resultatet att falla betydligt. Ett svagare resultat redovisades även då bl.a. statsfinansiella problem i bidrog till ökad osäkerhet på finansmarknaderna. Buffertfondernas resul- tat i miljarder kronor och i procent redovisas i figurerna 3.2 och 3.3. Källa: bilaga 9 (grunddata från AP1‒AP4 och AP6) I figur 3.3 redovisas buffertfondernas samlade resultat (efter kostnader) uttryckt i procent. uppgick resultatet (avkastningen) till 9,2 pro- cent. Detta kan jämföras med att den genomsnittliga årliga avkastningen är . Det enskilda året med högst avkastning var 2009, då avkastningen uppgick till . Resultatet speglar bl.a. den uppgång som världens börser uppvisade efter de kraftiga börsfallen i samband med den globala finanskrisens utbrott året innan. Under finans- visade buffertfonderna sitt historiskt sämsta resultat, vilket var -21,. -10,0 -4,9 -1,9 -20,0 -15,0 -21,6 -30,0 Källa: bilaga 9 (grunddata från AP1‒AP4 och AP6) Vid slut uppgick det förvaltade kapitalet i buffertfonderna till , vilket var mer än vid före- gående års slut. Sedan det nuvarande pensionssystemet infördes har buffertkapitalet ökat med . har buffertfonderna betalat ut för att täcka underskott i inkomstpensionssystemet. I figur 3.3 redovisas buffertkapitalets utveck- ling . Källa: egna beräkningar. Simulerade resultat för inkomstindex baseras på antagandet att fondkapitalet växer med en avkastning som motsvarar inkomstindex och årliga nettoflöden. Vid slut utgjorde buffertfondernas andel av tillgångarna i inkomst- pensionssystemet . Detta är en ökning , då andelen var . Den största (och reste- rande) delen av tillgångarna i inkomstpensionssystemet utgörs av fram- tida avgiftsinkomster. Dessa avgiftsinkomster har störst betydelse för nivån på framtida pensioner och grundas på den realekonomiska och befolkningsmässiga utvecklingen. Buffertfondernas resultat jämfört med inkomstindex Buffertfondernas avkastning utvärderas i relation till inkomstindex. Inkomstindex ligger till grund för uppräkningen av skulden i inkomst- pensionssystemet. var buffertfondernas resultat efter kostnader vilket vida översteg inkomstindex som var . –uppgick buffertfondernas genomsnittliga av- kastning efter kostnader till jämfört med inkomstindex som i genomsnitt ökade . Buffertfondernas faktiska värdeutveckling kan också jämföras med en simulerad värdeutveckling utifrån antagandet om att buffertkapitalet utvecklats i takt med inkomstindex. En sådan jämförelse visar att buffert- fondernas värde vid slut överstiger uppräkningen enligt inkomst- index med . Variationen i den faktiska värdeutveck- lingen är dock betydligt större än då värdeutvecklingen antas följa inkomstindex. De kraftiga börsfallen 2001–2002 innebar att det ackumu- 2017/18:130 lerade resultatet understeg inkomstindex . Åren 2005–2007 var bidraget från buffertfonderna positivt, men i samband med finans- krisens mer akuta skede 2008 vände utvecklingen för att återigen bli lägre än inkomstindex. har buffertfondernas kapital varit högre än om det skulle ha utvecklats i takt med inkomstindex (se figur 3.4). Resultat i jämförelse med fondernas målsättning Det övergripande avkastningsmålet för respektive buffertfond fastställs av dess styrelse. Över tiden har fondernas mål ändrats utifrån nya mark- nadsförutsättningar och strategier. uttrycker alla fyra fonderna det långsiktiga avkastningsmålet i reala termer. Målet för Första och Tredje AP-fonderna är och för Andra och Fjärde AP- fonderna är det . Inom ramen för de lagstadgade place- ringsbestämmelserna väljer varje fond hur dess tillgångar ska allokeras (bilaga 2). Av utvärderingen som redovisas i figur 3.5 framgår att Första–Fjärde AP-fonderna har uppnått sina långsiktiga avkastningsmål sedan starten samt under den senaste fem- och tioårsperioden. För att underlätta en jämförelse har fondernas avkastningsmål i figuren räknats om från reala till nominella. Jämförelse mellan avkastning och mål Första till Fjärde AP-fonderna Not: Riskjusterad avkastning (sharpekvoter) kan skilja sig från redovisade värden då olika riskfria räntor har använts i beräkningarna AP-fondernas långsiktiga målsättning skiljer sig över tidsperioderna. AP1 har som målsättning att nå en real avkastning på , mellan 2001-14 var målsättningen AP2 har som målsättning att nå en real avkastning på , mellan 2001-04 var målsättningen realt, 2005-14 realt. målsättningen den noterade andelen () av portföljen för AP2. AP3 har som målsättning att nå en real avkastning på . AP4 har som målsättning att nå en real avkastning på . Avser sharpekvoten för totalportföljen. Liknande mönster för AP1-4 kan utläsas i jämförelser av likvidportföljers sharpekvot Vissa av differenserna nedan summerar inte med avkastning och avkastningsmål på grund av avrundningar KÄLLA: Första till Fjärde AP-Fonden; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från AP1–AP4) Högst genomsnittlig årlig avkastning sedan starten har Fjärde AP- fonden haft (6,). Detta gäller även den senaste tioårsperioden (7,) och den senaste femårsperioden (11,). Lägst avkast- ning har Första AP-fonden haft (6,). hade dock Första AP-fonden högst avkastning (9,). Resultat i jämförelse med fondernas risk Olika tillgångsallokering gör att Första–Fjärde AP-fonderna har olika exponering mot marknadsrisk7. En fond med hög marknadsrisk ökar generellt mer i värde än en fond med låg marknadsrisk när marknaden stiger och vice versa. För att kunna göra en rättvisande jämförelse av fondernas resultat med hänsyn till marknadsrisk utvärderas fondernas avkastning med två olika riskmått. Det första måttet sharpekvot visar erhållen avkastning utöver riskfri ränta dividerat med volatiliteten i avkastningen. varierar mycket (volatiliteten är hög) försämras sharpekvoten. högra delen av figur 3.5 framgår att sharpekvoten8 varit högre under den senaste femårsperioden än för samtliga Marknadsutvecklingen har varit god och fondernas resultat har utvecklats starkt och stabilt. Tioårsperioden inkluderar både 2008 och 2009 då fondvärdena först föll kraftigt och sedan steg. figuren framgår att fondernas sharpekvot är densamma för perioden Detta visar att risknivån har haft betydelse för resultatet. tioårsperioden (2008‒2017) visar en bättre sharpekvot än de övriga fonderna (0,8 jämfört med 0,6). Jämförelse mellan risk och avkastning för Första till Fjärde AP-fonderna Jämförelse av VaR och total avkastning, Procent Genomsnittlig årlig nominell avkastning före kostnader Genomsnittlig årlig nominell avkastning före kostnader Genomsnittlig VaR som andel av portfölj Genomsnittlig VaR som andel av portfölj Not: Value at Risk (VaR) är ett riskmått som sannolikhet anger en portföljs maximala förlust . VaR har uppskattats ex-post på daglig basis baserat rullande avkastningshistorik (i procent) med antagande . Det genomsnittliga värdet för VaR över tidsperioder beräknas som genomsnittet av dagliga värden . En enhetlig definition av Value at Risk har använts tvärs AP1-4 KÄLLA: Första till ; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från AP1–AP4) 7Marknadsrisk är förlustrisken kopplad till ofördelaktig utveckling på de finansiella marknaderna, t.ex. för räntor, aktier och valutor. 8Sharpekvoterna kan avvika från fondernas egna redovisade värden då samma definition av riskfri ränta använts för samtliga fonder över hela tidsperioden. Historiskt har fonderna använt olika definitioner av riskfri ränta, men använder Första–Fjärde AP- fonderna samma definition för riskfri ränta. 2017/18:130 Det andra riskmåttet som tillgångsförvaltning utvärderas med är Value- at-Risk (VaR). Detta mått visar den maximala förlust som en portfölj med en viss sannolikhet riskerar baserad på historiska utfall. I figur 3.6 redovisas Första–Fjärde AP-fondernas VaR för både totalportföljen och likvidportföljen. Eftersom totalportföljen innehåller onoterade tillgångar (där marknadsvärden uppskattas med relativt låg frekvens) redovisas även likvidportföljen separat (likvidport- följen innehåller inte onoterade tillgångar). Den högre avkastning i total- portföljen för har till viss del skapats genom ett högre VaR. Skillnaden är dock relativt liten mellan fonderna, särskilt för likvidportföljerna. Den huvudsakliga förklaringen till att VaR (liksom sharpekvoten) är lägre är att tioårsperioden inklu- derar finanskrisen då volatiliteten var hög. Även om VaR och vola- tilitet är etablerade mått bör det lyftas fram att det finns en debatt om huruvida måtten är relevanta för en pensionsfond med lång tidshorisont utan solvenskrav. 3.3Avkastning i jämförelse med utländska pensionsfonder Regeringens bedömning: Buffertfondernas avkastning är i nivå med ett urval av utländska pensionsfonder. Skälen för regeringens bedömning: Buffertfonderna kan jämföras med ett antal utländska pensionsfonder som har liknande uppdrag i res- pektive lands pensionssystem. Skillnader i fondernas uppdrag, place- ringsregler, risktolerans, investeringsinriktning, valutaeffekter och mark- nadsutvecklingen på respektive hemmamarknad gör att jämförelser bör göras med viss försiktighet. Som framgår av figur 3.7 visar jämförelse att de svenska buffertfonderna har haft en bättre avkastning än utländska pensionsfonder (10,4 jäm- fört ) men marginellt sämre (6,3 jämfört ). var buffertfondernas avkastning högre än genomsnittet för de jämförda fonderna (9,2 jämfört ). Denna jämförelse bör dock tolkas särskilt försiktigt på grund av skillnader i räkenskapsår och datatillgänglighet. Buffertfondernas avkastning i jämförelse med utländska pensionsfonder Procent (lokal valuta) Procent (lokal valuta) ▪Garantera statliga pensionsåtaganden, fördela oljeförmögenhet på framtida generationer ▪Förvalta pensionen för holländska medborgare anställda inom offentlig ▪Förvalta pensioner för statligt anställda i ▪Buffertfond som, tillsammans med CDPQ, utgör och förvaltar obligatoriska tjänstepensionsplaner ▪Buffertfond i det statliga pensionssystemet med uppgift att förvalta kapital för långsiktig hållbarhet ▪Placera kapital på bästa sätt till låg risk för det obligatoriska danska tjänstepensionssystemet Alternativa tillgångar inkluderar bland annat private equity, fastigheter, infrastruktur, derivat, samt övrigt Per om ej annat anges; 3 Per CPP IB använder hävstång för att öka sin exponering, uppgick hävstången till . Redovisad avkastning till Danska Finanstilsyn, inkluderar både investeringsportföljen och hedgeportföljen, allokering avser enbart investeringsportföljen vilken uppgick till Resterande delar av kapitalet (miljarder) var investerat i hedgeportföljen som till en majoritet består av räntebärande värdepapper Aritmetiskt medelvärde exklusive buffertfonderna Baserat på senast tillgängliga data kring innehav och/eller exponering från årsredovisningar eller kvartalsrapporter KÄLLA: Årsredovisningar; Oanda; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från årsredovisningar och Oanda) De utländska pensionsfonderna har viss spridning sinsemellan när det gäller tillgångsslagens andelar av portföljerna. Av figur 3.7 framgår att buffertfondernas andelar ligger inom denna spridning. Här bör också nämnas att buffertfondernas andel alternativa investeringar först har närmat sig de utländska pensionsfondernas andelar. Buffert- fondernas andel aktier ligger ungefär i mitten jämfört med de utländska pensionsfonderna, liksom deras andel i aktier på hemmamarknaden. Regeringens bedömning: Första–Fjärde AP-fonderna har anpassat sin övergripande tillgångsförvaltning på ett rimligt sätt inom givna placeringsregler. Andelen svenska aktier har successivt minskat, medan andelen alternativa investeringar och aktier i tillväxtmarknader ökat. Skälen för regeringens bedömning: Buffertfondernas självständighet gör att fonderna utvecklat sina egna förvaltningsmodeller och att fon- derna allokerar sina tillgångar olika. Nedan redovisas hur den samlade tillgångallokeringen för Första–Fjärde AP-fonderna har utvecklats sedan start , då de nuvarande placeringsreglerna trädde i kraft (se bilaga 2). Som framgår av figur 3.8 var andelarna relativt stabila , då ett skifte påbörjades för att öka andelen alternativa investeringar sam- tidigt som andelen aktier och räntor minskades. Ungefär vid samma tid- punkt påbörjades ett mindre skifte som innebar att andelen aktier i till- växtmarknader ökade, delvis på bekostnad av en något lägre andel sven- 2017/18:130 ska aktier. Andelen svenska aktier är dock större än dess vikt på den globala aktiemarknaden (s.k. home bias). Faktisk tillgångsallokering Första till Fjärde AP-fonderna % av fondernas faktiska portfölj; = SEK miljarder Genomsnittlig total tillgångsallokering1 för AP1-4 938 1,036 1,161 1,217 1,225 1,337 Övrigt (TAA etc)2 Årlig genomsnittlig tillgångsallokering; 2 Overlaymandat, TAA, etc. Alternativa tillgångar omfattar fastigheter, private equity, hedgefonder, konvertibler, jordbruk, infrastruktur mm. Tillgångsallokeringen för AP3 2010-17 är indikativ då en exakt konvertering av riskklasser till tillgångsklasser ej kan göras Tillgångsklassen ”Övrigt” inkluderar ränteterminer motsvarande av totala tillgångar . Enligt AP2s definition inkluderas dessa i tillgångsklassen ”Räntor” KÄLLA: AP-fonderna; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från AP1–AP4 Det finns ingen gemensam definition för alternativa investeringar utan det anses ofta vara tillgångar av mer illikvid karaktär där investerings- horisonten är lång och investeringsprocessen mer komplex. Exempel på alternativa investeringar är fastigheter, jordbruk, skog, infrastruktur, private equity och hedgefonder. Syftet med att investera i alternativa investeringar är att skapa en högre riskjusterad avkastning eftersom tillgångarna har låg korrelation med tillgångar som aktier och räntor. 3.5 Utvecklingen på finansmarknaderna Sammanfattning: AP-fondernas resultat och värdeutveckling är starkt beroende av utvecklingen på finansmarknaderna. börs- uppgångar sedan finanskrisen och fallande räntor har bidragit till AP-fondernas resultat. Resultatet och värdeutvecklingen i AP-fonderna är starkt beroende av utvecklingen på finansmarknaderna. Knappt i Första–Fjärde AP-fonderna utgörs av aktier. Utvecklingen på världens aktiemarknader har därför stor betydelse för fondernas resultat. Det- samma gäller för Sjunde AP-fonden där förvalsalternativet Såfa (inom premiepensionssystemet) har en hög exponering mot aktier. tag har merparten av världens aktiebörser stigit sedan Skr. 2017/18:130 de kraftiga börsnedgångarna i samband med finanskrisen . De fallande marknadsräntorna har haft en positiv inverkan på AP-fondernas resultat. De mer direkta effekterna påverkar den tredjedel av kapitalet i Första–Fjärde AP-fonderna som utgörs av räntebärande tillgångar. När marknadsräntan faller stiger värdet av obligationsinnehaven som framtida avkastning från nya räntebärande tillgångar minskar. De lägre räntorna har även haft en positiv inverkan på värderingen av aktiebörserna, liksom på värderingen av alternativa tillgångar. Drygt en femtedel av kapitalet i Första–Fjärde AP-fonderna utgörs av alternativa investeringar (fastigheter, infrastruktur och hedgefonder m.m.). Resultatet från dessa tillgångar påverkas inte lika mycket av marknadssvängningar som resultatet från aktier och räntor. För blir detta särskilt tydligt eftersom fondens uppdrag är avgrän- sat till att investera i onoterade tillgångar. Utvecklingen på finansmark- naderna har dock stor betydelse för den långsiktiga resultatutvecklingen även för dessa tillgångsslag. I figur 3.10 redovisas buffertfondernas allokering och utveckling på de underliggande marknaderna. Buffertfondernas allokering och utveckling på underliggande marknader Utveckling på underliggande marknader 20012-20177 1 AP 1-4 och AP6; 2 ; 3 Aktier Stockholmsbörsen (SIX RX) i SEK, globala aktier (MSCI World) i SEK, obligationsindex (Svenska Statsobligationer ) i SEK, utländskt obligationsindex (US 5 year Government bonds) i SEK, aktier i tillväxtmarkander (MSCI Emerging Markets) i SEK; 4 Inkluderar AP6 5 Overlaymandat, TAA, etc; 7 Total indexutveckling inklusive utdelning KÄLLA: Datastream; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från Datastream) Regeringens bedömning: Buffertfondernas åtgärder för att begränsa kostnaderna har haft avsedd effekt. För AP-fonderna, liksom övrig verksamhet i offentlig regi, är det viktigt att ständigt arbeta för en hög kostnadseffektivitet. Detta bidrar både till netto- avkastningen och till allmänhetens förtroende för det allmänna pensionssystemet. Nettoavkastningen bidrar till buffertfondernas lång- siktiga finansiering av inkomstpensionssystemet, vilket kostnads- besparingarna ska vägas emot. Viktiga faktorer för kostnadsut- vecklingen i absoluta tal är fondkapitalets utveckling och placeringar- nas inriktning. Skälen för regeringens bedömning Buffertfondernas kostnader uppgick till . Jämfört med föregående år var detta en ökning med eller . De externa förvaltningskostnaderna minskade medan de interna förvaltningskostnaderna ökade. Detta berodde till stor del på att andelen externt förvaltat kapital minskade från medan andelen internt förvaltat kapital ökade i motsvarande grad.