prop · H503245 · 2018-05-03 00:00:00 — Därför kan det förväntas att konkurrensförhållanden mellan företag med hög skuldsättningsgrad och företag med lägre skuld- sättningsgrad påverkas. Effekterna på konkurrensförhållanden är svåra att förutse i detalj, men det är sannolikt att företag som är aktiva på samma marknader, inom samma sektor men med olika belåningsgrad kommer att få förändrade förutsättningar att lånefinansiera investeringar. Det är också en av de förväntade effekterna av förslaget när den skattemässiga behandlingen av lånat och eget kapital jämnas ut. Konkurrensförhållanden mellan små och stora företag påverkas också i den grad förenklingsregeln har avsedd effekt för de mindre företagen. Små företag som omfattas av förenklingsregeln gynnas relativt sett framför större företag med begränsad möjlighet till ränteavdrag. Givet att små och stora företag har olika möjlighet att lånefinansiera investeringar och därmed inte har samma kapitalkostnader kan förenklingsregeln förväntas förbättra konkurrensförhållandet mellan små och stora företag i viss utsträckning. Konkurrensförhållandet mellan handelsbolag med enbart fysiska personer som ägare och handelsbolag där någon av ägarna är en juridisk person kommer också att påverkas. Förslaget om en ränteavdrags- begränsning rör främst de handelsbolag där minst en av ägarna är en juridisk person. Handelsbolag som inte har någon juridisk person som ägare omfattas inte av reglerna (om ägarförhållandena har varat ). Det är oklart om detta kommer att påverka konkurrens- förhållandena inom gruppen handelsbolag i nämnvärd omfattning. bedömer att konsekvensanalysens beskrivning av förslagens effekter för konkurrensförhållanden är bristfällig. anför att trots att redovisningen avseende påverkan på konkurrens- förhållandena för berörda företag är förhållandevis omfattande, är det inte fullt tydligt huruvida nivån på förenklingsregeln samt det förordade alternativet för ränteavdragsbegränsningsregeln kan komma att påverka företag i . Detta mot bakgrund av att det inte går att utesluta att andra medlemsstater i EU kan komma att utnyttja undantagen i större omfattning. Dessutom måste enligt övriga delar av förslagen som inte följer av direktivet mot skatteundandraganden tas med i bedömningen. anför att det är en brist att detta inte tydligt framgår i konsekvensutredningen. Byggindustrier och Svensk Sjöfart och NSD påpekar att det kommer påverka konkurrensförhållandena negativt om går längre än andra länder. Ett antal bolag som förvaltar eller utvecklar fastigheter, bl.a. Rikshem, , , , , , och , och anser att förslaget kommer att ha negativa konsekvenser för fastighetssektorn. Bland effekterna är högre kostnader som leder till minskade investeringar och höjda hyror, mindre utlåning från banker, minskad likviditet, mer skatt från högbelånade företag och mindre skatt från lågbelånade företag. anser att försämrar förutsättningarna för investeringar i fler bostäder och ett klimatsmart transportsystem. anser att förslaget kan utlösa prisfall med potentiellt stora effekter på konjunkturen och i förlängningen den finansiella stabiliteten. anser även att förslaget påverkar de ekonomisk svaga regionerna i särskild omfattning. Byggindustrier befarar att nuvarande förslag kommer ge upphov till betydande negativa konsekvenser för byggandet i . Det kommer att bli svårare att finansiera projekt, ytterligare ekonomisk risk byggs in i systemet och efterfrågan på byggtjänster. har uppfattningen att regeringen inte tillräckligt har satt sig in i vilka olika konsekvenser reglerna kring ränteavdrag kan få för en kapitalkrävande bransch som fastighets- branschen. Svenskt vatten anser att förslaget försvårar för investeringar i vatten och avloppsystem. Svenskt vatten, , kommun och Hälsostaden anser att konsekvensanalysen är otillräcklig när det gäller kommunala bolag. Kommuner och Landsting (SKL) framför att förslagen påverkar nödvändiga och samhällsviktiga infrastruktursatsningar och att det därför krävs en djupgående analys av samtliga effekter. Svensk Sjöfart anser att effekterna kommer vara betydande för svenska rederier. NSD, , Byggindustrier och Svensk Sjöfart kräver att effekten en höjd ränta bör analyseras. Regeringen anser att det är angeläget med ett generellt regelverk som inte skiljer mellan olika branscher. Regelverket ska bidra till ökad neutralitet när det gäller bolagsbeskattning. Effekterna för nybyggnation och till- och ombyggnation balanseras av primäravdraget. Eftersom det föreslås en EBITDA-begränsning kan det förväntas att effekten för högbelånande branscher som till exempel fastighetsbranschen mildras. Ränteavdragsbegränsningen balanseras av bolagsskattesänkningen. Konkurrensförhållandena för svenska företag jämfört med andra europeiska företag beror delvis på hur övriga EU-länder väljer att implementera reglerna om ränteavdragsbegränsningar. Frågan är dock komplex och påverkan på internationell konkurrens sett till endast förenklingsregelns nivå riskerar att bli missvisande. Det är snarare en helhetsbedömning av de samlade förslagen och hur dessa förhåller sig till förväntade förändringar i övriga EU-länder som kan ge en balanserad bild av effekterna för konkurrensförhållanden i ett internationellt perspektiv. I avsnitt 15.10.4 beskrivs förslagens effekter i ett internationellt perspektiv. När det gäller konkurrenskraftiga företags- skatteregler så pekar remissinstanserna på att det är angeläget med en ränteavdragsbegränsningsregel som baseras på EBITDA samt att procentsatsen höjs från de föreslagna till . I denna proposition föreslås en ränteavdragsbegränsningsregel som baseras på EBITDA och med en procentsats om 30. Det kan även nämnas att en betydande del av avkastningen när det gäller fastigheter sker i form av värdestegringar. Dessa beskattas dock inte löpande. Följden är att den avkastningen i ekonomiska termer (marknadsvärdering av tillgångar) kan antas vara större än den del av avkastningen som tas upp till beskattningen. När det gäller effekten av en höjd ränta så kommer denna balanseras delvis av att inflationen urholkar det reala värdet av lånen som företagen har. Dessutom är bedömningen att EBITDA-begränsningen på 2017/18:245 kommer att vara mindre ingripande än en regel som baseras på EBIT. Vidare är EBITDA-regler internationellt beprövade. Ett antal remissinstanser, bl.a. Byggindustrier, allmännyttiga bostadsföretag (), och kommun , , , efterfrågar en analys även i kombination med andra förslag på området. Vad gäller t.ex. förslagen från Utredningen om vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet (den s.k. ) i betänkandet Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet (SOU 2017:27) bereds betänkandet inom . Frågan omfattas inte av detta lagstiftningsärende. Utöver detta så redovisas de samlade effekterna av regeringens politik i Budgetpropositionen. Det är i första hand juridiska personer, och inte fysiska personer, som berörs av förslagen om sänkt bolagsskattesats och ränteavdrags- Effekterna på ekonomisk jämställdhet och fördelning är därför främst indirekta genom ägande och drivande av företag. förmögenhetsstatistik som finns tillgänglig, senast (när förmögenhetsskatten avskaffades upphörde även förmögenhetsstatistiken Av den anledningen är den senaste tillgängliga informationen om förmögenhetsfördelning i ), visar på att män i större utsträckning än kvinnor är aktieägare. att så är fallet, samt att män driver företag i större utsträckning än kvinnor, bedöms män i större omfattning än kvinnor påverkas av förslagen. De indirekta effekterna bedöms därför vara att män i större utsträckning än kvinnor gynnas av den sänkta bolags- skattesatsen, men att män också i större utsträckning än kvinnor missgynnas av företagens begränsade ränteavdragsmöjligheter. bedömning gäller de indirekta effekterna på fördelningen. personer med jämförelsevis större förmögenhet och högre inkomst som äger och driver aktiebolag, och som därmed gynnas mer av bolags- skattesänkningen än de med lägre inkomst och tillgångar, medan det omvända gäller för ränteavdragsbegränsningarna. indirekta är det svårt att bedöma hur den sammantagna effekten av bolagsskattesänkningen och avdragsbegränsningarna påverkar olika delar av den berörda populationen. I de fall fysiska personer direkt berörs av förslagen är det främst i de fall då handelsbolag har en juridisk och en fysisk person som delägare. Då kommer den fysiska personens del i handelsbolagsverksamheten påverkas direkt av förslaget om ränteavdragsbegränsningar. möjlighet att göra avdrag för räntor i verksamheten påverkar den fysiska personens inkomst av näringsverksamhet och därmed det beskatt- Det bedöms i större utsträckning vara män som påverkas av den direkta effekten av ränteavdragsbegränsningarna, då det i större utsträckning är män som är delägare i handelsbolag. effekterna på den ekonomiska jämställdheten bedöms därför vara att män utsträckning än kvinnor missgynnas av en begränsning av Liknande bedömning gäller de direkta effekterna på Prop. 2017/18:245 fördelningen. Det är personer med jämförelsevis större förmögenhet och högre inkomst som är delägare i handelsbolag, och som därmed missgynnas av förslaget. Effekterna på den samlade fördelningen och ekonomiska jämställdheten bedöms dock vara marginella. Vad gäller övriga effekter av förslagen bedöms dessa som försumbara. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt eget liv. Det övergripande målet eftersträvas genom sex delmål. Det delmål som har störst betydelse för detta förslag är det som rör ekonomisk jämställdhet. Delmålet om ekonomisk jämställdhet anger att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor ifråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Delmålet omfattar även företagande, genom att kvinnor ska ha samma möjligheter som män att starta och driva företag som kan växa och generera en inkomst.40 När det gäller förutsättningarna för självständig försörjning genom arbete eller företagande har inte förslagen någon direkt påverkan. Möjligheterna för kvinnor att starta och driva företag förändras inte i förhållande till männens möjligheter genom förslagen. I propositionen föreslås att expansionsfondsskatten sänks från till av det belopp som dras av vid avsättning till expansionsfond. Även befintliga avsättningar behandlas enligt de nya reglerna. Övergången till de nya reglerna sker genom att tidigare gjorda avsättningar anses återförda enligt nuvarande regler och genast åter avsatta enligt de nya reglerna. Till skillnad mot bolagsskattesänkningen och de stegvisa övergångsreglerna genomförs denna sänkning direkt. När expansionsfondsskatten sänktes 2009 konstaterades att en sänkning av skatten kan utformas på olika sätt (prop. 2008/09:65 s. 26). Den metod som bedömdes minst invecklad och betungande för de skattskyldiga och som därför valdes innebar att redan gjorda fond- avsättningar omvandlades till avsättningar gjorda med den nya skattesatsen. Detta reglerades i en övergångsbestämmelse. I lagtexten i övrigt var det endast nödvändigt att byta ut olika procentsatser som är relaterade till skattesatsen för expansionsfondsskatt. En fördel med denna metod är att övergången från fonder avsatta till den gamla skattesatsen till fonder avsatta enligt den nya skattesatsen kan ske med automatik och skötas av . Den valda metoden användes också när expansionsfondsskatten sänktes 2013. Metoden har redogjorts för mer ingående i de tidigare lagstiftningsärendena (a. prop. avsnitt 5.2 och avsnitt 6.16 i prop. 2012/13:1). 2017/18:245 Skulle inte en sänkning av expansionsfondsskatten komma till stånd skulle neutraliteten mellan å ena sidan enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag och å andra sidan aktiebolag påverkas negativt. 15.3.2Uppgifter om vilka som berörs av regleringen Det finns 802 000 enskilda näringsidkare i SCB:s företagsdatabas . Av dessa hade omkring 330 000 en avsättning till expansions- fonden. Förslaget bedöms inte leda till någon påverkan på den administrativa bördan för de skattskyldiga eftersom återföringen av den gamla fonden och återavsättningen till den nya fonden sker med automatik. Eftersom förändringen sker per automatik görs bedömningen att ingen särskild hänsyn till små företag behöver göras vid reglernas utformning. Det tillvägagångssätt som beskrivs ovan bedöms vara det som har minst påverkan på företagens administration. Det bör nämnas att eftersom reglerna endast omfattar enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag är det i det närmaste uteslutande små företag som påverkas av reglerna då endast en mindre del av de aktuella företagen har verksamhet som kan anses vara stor vid jämförelser med populationen aktiebolag. Den föreslagna utformningen av sänkningen av expansionsfondsskatten bedöms vara förenlig med FEUF (se avsnitt 6.5). Förslaget bedöms ha direkta effekter på både fördelning och ekonomisk jämställdhet. Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag berörs av förslaget om sänkt expansions- fondsskatt. Statistik över de aktuella företagen visar att de i större utsträckning drivs av män än kvinnor. Vidare gör manliga enskilda näringsidkare i regel större och mer ofta avsättningar till expansionsfond än kvinnor. Därmed förväntas män i större utsträckning än kvinnor gynnas av den sänkta expansionsfondsskatten. till fördelningen i stort kan konstateras att enskilda näringsidkare i högre grad återfinns i inkomstgrupper med högre ekonomisk standard. Vidare gäller att benägenheten att göra avsättningar till expansionsfond ökar med inkomsten. Därmed förväntas förslaget bidra till ökad inkomstspridning. Effekterna på såväl den ekonomiska jämställdheten som fördelningen i stort bedöms dock som marginella. 15.4Förslaget om avdragsförbud för ränteutgifter vid vissa gränsöverskridande situationer I samband med införandet av nya ränteavdragsbegränsningsregler kommer förbud för avdrag för ränteutgifter vid vissa gränsöverskridande situationer att införas. Bestämmelserna som syftar till att neutralisera effekterna av hybrida missmatchningar ska gälla företag som ingår i samma intressegemenskap. Med hybrida missmatchningar avses olikheter i nationell lagstiftning vad gäller den skattemässiga behandlingen av företag och finansiella instrument. Sådana olikheter gör det möjligt för skattskyldiga, särskilt företag i intressegemenskap med företag i andra stater, att använda gränsöverskridande skatte- planeringsstrategier för att undkomma skatt. Som exempel kan ett finansiellt instrument anses vara ett hybridinstrument i det fall instrumentet behandlas som ett skuldinstrument i en stat och som eget kapital i en annan stat. På ett liknande sätt kan ett företag anses vara ett hybridföretag om företaget behandlas som ett eget skattesubjekt i en stat medan en annan stat behandlar företaget som ett delägarbeskattat subjekt. De situationer som omfattas av avdragsförbudet är dels situationer med dubbla avdrag, dels situationer med avdrag utan inkludering. En situation med dubbla avdrag uppstår när avdrag för en och samma ränteutgift får göras av två företag i två olika stater. En situation med avdrag utan inkludering uppstår när avdrag för betalning av ränteutgifter får göras i en stat utan att motsvarande inkomst tas upp i den andra staten. Det kan handla om betalningar av ett hybridföretag, betalningar till ett hybridföretag eller betalningar som avser hybrida finansiella instrument. I samtliga fall kan missmatchningen medföra en situation med dubbel icke-beskattning. Syftet med det föreslagna avdragsförbudet är att neutralisera effekterna av dessa missmatchningar. De olika situationerna beskrivs närmare i avsnitt 7. Avdragsförbudet är det första steget i genomförandet av ”Final report on action 2: Neutralising the Effects of Hybrid Mismatch Arrangements” (, åtgärd 2), hybridreglerna i direktivet mot skatteundandraganden och ändrings- direktivet. Eftersom det torde krävas en internationell koordination för att motverka dessa hybrida missmatchningar är det inte möjligt för att välja en alternativ lösning. En alternativ lösning skulle riskera att medföra ytterligare olikheter i hur stater behandlar företag och finansiella instrument. Dessutom kan alternativa lösningar som skiljer sig från de internationellt överenskomna öka risken för internationell dubbel- beskattning. 15.4.2Uppgifter om vilka som berörs av regleringen Förslaget berör framför allt större företag som ingår i multinationella företagsgrupper. Det är i praktiken främst företag som är del av multi- nationella koncerner med fler än 500 anställda i som kan komma Det finns omkring 500 sådana aktiebolag i . 2017/18:245 det finns flest sådana bolag är tillverkning, handel och reparation av motorfordon, juridik, ekonomi, vetenskap, uthyrning, leasing, vård och omsorg. Sammanlagt finns det omkring 270 sådana bolag i dessa branscher. Det är svårt att uppskatta hur mycket tid de aktuella företagen måste lägga på att informera sig om gällande regler i de länder där verksamhet förekommer. Om det antas att de berörda företagen ger i uppdrag åt en jurist att informera om gällande regler under i genomsnitt kommer den totala tiden för de cirka berörda 500 företagen att uppgå . Enligt SCB:s Genomsnittlig månadslön för yrkesgrupper (SSYK) uppgår den genomsnittliga lönen för en jurist till , vilket ger en timkostnad om med tillägg för arbetsgivaravgifter, försäkringar och pensionsavsättningar (48 000 / 160 x 1,4 ≈ 420). Detta ger en uppskattad totalkostnad om . Den föreslagna utformningen av avdragsförbudet för ränteutgifter vid vissa gränsöverskridande situationer bedöms vara förenlig med FEUF (avsnitt 7). 15.4.5Effekter för företag och konkurrensförhållanden Det förväntas att förslaget kommer att ha en avhållande effekt för företag som kan tänkas använda sig av aggressiva skatteplaneringsstrategier. Förslaget ökar skattekostnaderna för företag som använder sig av sådana upplägg, vilket i förlängningen medför att företag som inte använder sådana upplägg kan verka på mer likvärdiga villkor. En sådan konsekvens bedöms ha en positiv effekt på konkurrensförhållandena. Förslaget kommer att medföra att företagen kan verka på mer likvärdiga villkor, där det blir svårare att få konkurrensfördelar genom skatteupp- lägg. och framhåller att förslaget innebär att företagen kommer att behöva känna till hur mottagna räntebetalningar behandlas skattemässigt i den andra staten, vilket kommer att öka företagens kostnader för regelefterlevnad och administrativa börda. Regeringen bedömer att de negativa konsekvenserna för den administrativa bördan balanseras av de positiva effekterna när det gäller minskningen av aggressiv skatteplanering. 15.4.6 Fördelnings- och jämställdhetseffekter Förslaget bedöms i första hand ha en avhållande effekt på aggressiv skatteplanering i företagssektorn. Effekterna av förslaget berör därför bara indirekt fysiska personer Det saknas dock uppgifter om huruvida Prop. 2017/18:245 skatteplanering förekommer i större eller mindre utsträckning i företag som ägs eller drivs av män. Det faktum att män äger och driver företag i betydligt större utsträckning än kvinnor talar dock för att män skulle beröras i högre grad av förslaget än kvinnor. Någon närmare bedömning av effekterna för den samlade fördelningen och den ekonomiska jämställdheten går dock inte att göra. 15.5Förslaget om en riktad begränsning av ränteavdrag för vissa interna skulder Det är nödvändigt med riktade ränteavdragsbegränsningsregler som komplement till en generell ränteavdragsbegränsningsregel för att skydda bolagsskattebasen. regler för ränteutgifter avseende lån inom en intressegemenskap (interna lån) föreslås dock få ett snävare tillämpnings- område. Detta är lämpligt eftersom den riktade ränteavdragsbegräns- ningsregeln ska samverka med den generella ränteavdragsbegränsnings- regeln i form av en EBITDA-regel och de föreslagna reglerna mot hybrida missmatchningar, som också begränsar ränteavdragen. Reglerna mot hybrida missmatchningar kommer att vara tillämpliga i vissa fall som omfattas av ränteavdragsbegränsningsregler. Den riktade ränteavdragsbegränsningsregeln gäller för ränteutgifter på skulder inom en intressegemenskap. avses juridiska personer och svenska handelsbolag. Företag anses vara i intresse- gemenskap med varandra om ett av företagen, direkt eller indirekt, genom ägarandel eller på annat sätt har ett väsentligt inflytande i det andra företaget, eller företagen står under i huvudsak gemensam ledning. Regeln gäller också för vissa externa skuldförhållanden, s.k. back-to- back-lånesituationer (se mer nedan). Det föreslås att avdrag endast ska få göras för ränteutgifter som omfattas av den riktade regeln om det företag inom intressegemenskapen som faktiskt har rätt till inkomsten som motsvarar ränteutgiften hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i en stat med vilken har ingått skatteavtal som inte är begränsat till vissa inkomster, om företaget omfattas av avtalets regler om begränsning av beskattningsrätten och har hemvist i denna stat enligt avtalet. I övriga fall får avdrag göras om inkomsten skulle ha beskattats med enligt lagstiftningen i den stat där företaget hör hemma, om företaget bara skulle ha haft den inkomsten. Detta innebär att ränteutgifter som betalas till lågskattejurisdiktioner inte får dras av enligt den riktade ränteavdragsbegränsningsregeln. Som framgår ovan föreslås det att tillämpningsområdet för regeln snävas in. Det föreslås att ränteutgifterna inte ska få dras av om skuldförhållandet uteslutande eller så gott som uteslutande har uppkommit för att intressegemenskapen ska få en väsentlig skatteförmån. Syftet med regeln är att den ska omfatta sådan aggressiv skatteplanering med ränteavdrag som är särskilt angelägen att förhindra för att skydda 2017/18:245 skattebasen och där en generell ränteavdragsbegränsning i form av en EBITDA-regel och avdragsförbudet vid hybrida missmatchningar inte är tillräckliga. En sådan regel fungerar som en särskild missbruksregel för interna lån. Vidare föreslås det att om en skuld till ett företag i intresse- gemenskapen avser ett förvärv av en delägarrätt från ett företag som ingår i intressegemenskapen, får avdrag bara göras om förvärvet även är väsentligen affärsmässigt motiverat. Detta gäller således även om skuldförhållandet inte uteslutande eller så gott som uteslutande har uppkommit för att intressegemenskapen ska få en väsentlig skatteförmån. Om en skuld har ersatt en tillfällig skuld till ett företag som inte ingår i intressegemenskapen och denna skuld avser ett förvärv av delägarrätter, så ska skulden anses avse förvärvet. Bestämmelserna som rör vissa externa skuldförhållanden, s.k. back-to- back-lån, utvidgas till att omfatta alla interna lån och inte bara vissa förvärv av delägarrätter. Sådana lån omfattas av förslagen ovan, med undantag för regeln om tillfälliga skulder. Det finns två alternativ till det aktuella förslaget. Det första är att låta de riktade ränteavdragsbegränsningarna vara kvar oförändrade. Detta kan dock anses vara för ingripande eftersom det bl.a. införs en generell ränte- avdragsbegränsning. Det andra alternativet hade varit att ta bort dessa riktade ränteavdragsbegränsningar. Problemet med en sådan lösning är dock att den ökar risken för skattebortfall. Som framgår av avsnitt 8 är det nödvändigt med riktade ränteavdragsbegränsningsregler som komplement till den generella ränteavdragsbegränsningsregeln för att skydda bolagsskattebasen. 15.5.2Uppgifter om vilka som berörs av regleringen Som framgår ovan gäller den riktade ränteavdragsbegränsningsregeln ränteutgifter på skulder inom en intressegemenskap. avses juridiska personer och svenska handelsbolag. Regeln gäller också för vissa externa skuldförhållanden, s.k. back-to-back-lånesituationer. Den omfattar både nationella och internationella företagsgrupper.