prop · H503155 · 2018-03-20 00:00:00 — 1. befruktning av en kvinnas ägg utanför hennes kropp, och I detta kapitel finns bestämmelser om befruktning utanför kroppen. Med befruktning utanför kroppen avses 1. befruktning av ett ägg utanför en kvinnas kropp, och 2. införande av ett befruktat ägg 2. införande av ägget i en i en kvinnas kropp. Det som i detta kapitel sägs om make gäller också registrerad partner. 2 Senaste lydelse 2009:262. En givare av ägg eller spermie En donator av ägg eller spermier skall vara myndig. ska vara myndig. lämna skriftligt samtycke till att lämna ett skriftligt samtycke till att ägget får befruktas eller att spermie ägget befruktas eller att sper- får användas för befruktning. mierna används för befruktning. Givaren får återkalla sitt samtycke Donatorn får återkalla sitt sam- fram till dess befruktning skett. tycke fram till dess befruktning Om kvinnan är gift eller sambo, får ett befruktat ägg föras in i kvinnans kropp endast om maken eller sambon skriftligen har samtyckt till det. Om ägget inte är kvinnans eget, ska ägget ha befruktats av makens eller sambons spermier. Om behandlingen avser en ensamstående kvinna, ska ägget vara kvinnans eget. Om kvinnan är gift eller sambo, får ett befruktat ägg föras in i kvinnans kropp endast om maken eller sambon skriftligen har samtyckt till det. Särskilda villkor för behandling med ett donerat befruktat ägg Ett ägg som har befruktats för att föras in i en kvinnas kropp får föras in i en annan kvinnas kropp endast om 1.den först behandlade kvinnan, och, om hon är gift eller sambo, även hennes make eller sambo, skriftligen har samtyckt till det, 2.den först behandlade kvinnan, och, om hon är gift eller sambo, även hennes make eller sambo, är förälder till minst ett barn, och 3.det är den först behandlade kvinnans eget ägg som har befruktats eller, om hon är gift eller sambo, ägget har befruktats med spermier från hennes make eller sambo. Ett samtycke enligt första stycket får återkallas fram till dess införande skett. 3 Senaste lydelse 2016:18. Befruktning av ägg från en kvinna, i vars kropp ägget ska införas, med spermier från kvinnans make eller sambo får inte utan tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg utföras annat än vid offentligt Detta gäller också införande av ägget i kvinnans Kommer ägget inte från kvinnan Om ägget inte kommer från eller spermien inte från kvinnans make eller sambo får befruktning kommer från kvinnans make eller och införande av ägg ske endast sambo, får befruktning och infö- vid de sjukhus som upplåtit enhet rande av ägg inte utan tillstånd av för utbildning av läkare enligt av- Inspektionen för vård och omsorg tal mellan de universitet som be- utföras annat än vid de sjukhus driver läkarutbildning och berörda som har sjukvårdsenheter där det läkarexamen och forskning. Om befruktning utanför kroppen Vid en behandling som avses i ska utföras med ett annat ägg än 4 § andra stycket kvinnans eget eller med en spermie pröva om det med hänsyn till från en man som inte är kvinnans make eller sambo, ska en läkare pröva om det med hänsyn till ska, psykologiska och sociala för- hållanden är lämpligt att behand- lingen äger rum. ska, psykologiska och sociala för- utföras endast om det kan antas att hållanden är lämpligt att det äger det blivande barnet kommer att rum en befruktning utanför krop- växa upp under goda förhållanden. En befruktning utanför krop- pen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda kroppen vägras, får makarna, sam- 4Senaste lydelse 2013:1147. 5Senaste lydelse 2016:18. För befruktning utanför kroppen skall en läkare välja ägg eller spermier från en givare som är lämplig. Ägg eller spermier från en givare som har avlidit får inte användas för befruktning. Uppgifterna om givaren skall antecknas i en särskild journal. Denna skall bevaras . Vid en behandling som avses i 4 § andra stycket väljer läkaren ägg eller spermier från en lämplig donator eller ett lämpligt donerat befruktat ägg. Ägg eller spermier från en donator som har avlidit får inte användas för befruktning. Uppgifter om donator ska antecknas i en särskild journal. Journalen ska bevaras . Den som har avlats genom Den som har tillkommit genom befruktning utanför kroppen med ett en behandling som avses i 4 § annat ägg än kvinnans eget eller andra stycket har, om han eller med spermier från en man som hon har uppnått tillräcklig mog- inte är kvinnans make eller sambo nad, rätt att ta del av de uppgifter har, om han eller hon uppnått om donator som antecknats i sjuk- tillräcklig mognad, rätt att ta del av husets särskilda journal. de uppgifter om givaren som Har någon anledning att anta att han eller hon avlats genom sådan skyldig att på begäran hjälpa denne att ta reda på om det finns några uppgifter antecknade i en Efter skriftlig begäran av den som har tillkommit genom en behandling som avses i 4 § andra stycket och som har uppnått om honom eller henne tas in i den begäran ska tas in i den särskilda Den som har tillkommit genom andra stycket, och som har uppnått tillräcklig mognad, har rätt att ta del av de uppgifter som antecknats i Om det i ett mål om faderskap, moderskap enligt 1 kap. 7 § eller föräldraskap enligt 1 kap. 9 § är nödvändigt att få del av de uppgifter som finns om en befruktning utanför kroppen, är den som är ansvarig för befruktningen eller någon annan som har tillgång till uppgifterna skyldig att på begäran av domstolen lämna ut dessa uppgifter. den särskilda journalen och som Prop. 2017/18:155 avser andra personer som har till- kommit med könsceller från samma donator. Om någon har anledning att anta att han eller hon har tillkommit genom en behandling som avses i 4 § andra stycket, är socialnämnden skyldig att på begäran hjälpa honom eller henne att ta reda på om det finns några uppgifter antecknade i en särskild journal. Om det i ett mål om faderskap, moderskap enligt 1 kap. 7 § eller föräldraskap enligt 1 kap. 9 § är nödvändigt att få del av de uppgifter som finns om en befruktning utanför kroppen, är den som är ansvarig för behandlingen eller någon annan som har tillgång till uppgifterna skyldig att på begäran av domstolen lämna ut dessa uppgifter. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får till skydd för liv och hälsa meddela ytterligare föreskrifter om 1.genetiska undersökningar inom hälso- och sjukvården, 2.fosterdiagnostik och preimplantatorisk genetisk diagnostik, och 3. befruktning utanför kroppen 3. befruktning utanför kroppen. och införande av ägg i en kvinnas Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från tillståndskravet enligt 3 kap. 1 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur många barn en donator enligt 6 kap. 4 § och 7 kap. 6 § får ge upphov till. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Ägg eller spermier som har donerats före ikraftträdandet får inte utan skriftligt samtycke från donatorn användas vid en befruktning utanför kroppen som ska utföras med både ett donerat ägg och donerade spermier. 3.Befruktade ägg som före ikraftträdandet har skapats av donerade ägg eller donerade spermier får inte utan skriftligt samtycke från äggdonatorn eller spermiedonatorn användas vid andra personers behandlingar. 3 Ärendet och dess beredning Prop. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att överväga olika sätt att utöka möjligheterna för ofrivilligt barnlösa att kunna bli föräldrar. I uppdraget ingick bl.a. att lämna förslag som ger ensamstående möjlighet till assisterad befruktning i motsvarande utsträckning som gifta par och sambor, att ta ställning till om det ska krävas en genetisk koppling mellan barnet och den eller de tilltänkta föräldrarna vid assisterad befruktning och att ta ställning till om surro- gatmoderskap ska tillåtas i . Utredningen, som antog namnet Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet, överlämnade delbetänkandet Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor (SOU Förslagen i delbetänkandet har genomförts och den nya lagstiftningen trädde i kraft (prop. 2014/15:127, bet. 2015/16:SoU3, rskr. 2015/16:124). lämnade utredningen slutbetänkandet Olika vägar till föräldraskap (SOU 2016:11). En sammanfattning av slutbetänkandet finns i bilaga 1 och betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Slutbetänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i lag- stiftningsärendet (Ju2016/01712/L2). Under remitteringen av utredningens delbetänkande om assisterad befruktning för ensamstående kvinnor framförde flera remissinstanser att det finns ett behov av att fler vårdgivare får utföra befruktning utanför kroppen med donerade könsceller. därför i uppdrag att utreda frågan om huruvida befruktning utanför krop- pen med donerade könsceller ska få utföras vid andra vårdenheter än ”Assisterad befruktning utanför kroppen med donerade könsceller – Ska behandling få utföras vid andra vårdenheter än universitetssjukhus?”. sammanfattning av rapporten finns i bilaga 4 och rapportens lagförslag finns i bilaga 5. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstans- erna finns i bilaga 6. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftnings- ärendet (Ju2018/00512/L2). Frågor om faderskap har också varit föremål för behandling i tillkännagav för regeringen att det finns skäl för att undersöka vissa frågeställningar i väckta motioner kring den nuvarande ordningen för utredningar om faderskap för ogifta. Motionerna handlade om att utredningarna måste kunna moderniseras och förenklas och att ett faderskap borde kunna fastställas redan under Enligt borde det vara en uppgift för regeringen att överväga om det finns behov av förändringar och i så fall ta nödvändiga initiativ samt i lämpligt sammanhang återkomma till och redo- visa resultatet av arbetet (bet. 2014/15:CU6 punkt 4, rskr. 2014/15:122). Regeringen tillsatte en utredning om modernare regler om faderskap och föräldraskap (dir. 2017:28). Ett av utredningens uppdrag är att lämna förslag på hur reglerna om bekräftelse av faderskap och för- äldraskap för ogifta kan moderniseras och förenklas. 2017/18:155 visas . Genom denna redovisning anser regeringen att riksdagsskrivelsen är slutbehandlad. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 4.3 och 7 och i författningskommentaren. Regeringen följer i allt väsentligt Lagrådets synpunkter. I förhållande till lagrådsremissens förslag görs dessutom vissa språkliga och redaktionella ändringar. Assisterad befruktning med donerade Det ska vara möjligt att genomgå befruktning utanför kroppen med enbart donerade Regeringens förslag: Kravet på att det blivande barnet har en gene- tisk koppling till minst en förälder vid assisterad befruktning ska tas Befruktning utanför kroppen med både donerade ägg och donerade spermier, och behandling med ett donerat befruktat ägg, ska alltså få utföras inom svensk hälso- och sjukvård. Regeringens bedömning: Behandling bör få genomgås av dem som har möjlighet till annan form av assisterad befruktning inom svensk hälso- och sjukvård. Utredningens förslag och bedömning överensstämmer med Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker förslaget och delar bedömningen eller har inga invändningar mot dem. kyrkan avstyrker dock förslaget att tillåta assisterad befruktning med enbart donerade könsceller inom svensk hälso- och sjukvård. , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter (RFSL) och () anser att donationer inom par där båda har ägg ska tillåtas också när det inte finns medicinska skäl för det. (Smer) bör sådana donationer vara möjliga utan att det är medicinskt motiverat under förutsättning att paret står för kostnaden för behandling och att paret informeras om de ökade risker som finns vid befruktning utanför kroppen jämfört med insemination. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Att bli förälder är en viktig del av livet för många människor. Enligt regeringen är det ange- läget att det finns möjligheter även för ofrivilligt barnlösa att få barn. Möjligheten till assisterad befruktning har successivt utvidgats sedan den första lagregleringen 1985. är assisterad befruktning en etablerad Det är viktigt att lagstiftningen som reglerar möjligheterna till assisterad befruktning fortsätter att utvecklas i takt med samhället i övrigt. Assisterad befruktning är ett samlingsnamn på olika metoder att behandla ofrivillig barnlöshet. Inom svensk hälso- och sjukvård kan assisterad befruktning utföras i form av dels insemination, dels befruktning utanför kroppen, s.k. in vitro-fertilisering (IVF). Möjligheterna till och förutsättningarna för assisterad befruktning regleras i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. och i förordningen (2006:358) om genetisk integritet m.m. Dessa bestämmelser kompletteras av föreskrifter och allmänna råd om användning av vävnader och celler i hälso- och sjukvården och vid klinisk forskning m.m. (SOSFS 2009:32) och föreskrifter om donation och tillvaratagande av vävnader och celler (SOSFS 2009:30). I sammanhanget kan det även nämnas att Kommuner och Landsting (SKL) har tagit fram rekommendationer på området (Rekommendation om enhetlighet i landstingens och regionernas erbjudande av offentligt finansierad assisterad befruktning). Möjligheten till assisterad befruktning inom svensk hälso- och sjukvård finns för gifta par, registrerade partner, sambor och ensamstående kvinnor. En insemination får utföras med spermier från den behandlade kvinnans make eller sambo eller med spermier från en donator. En befruktning utanför kroppen får utföras med det behandlade parets egna könsceller, med den behandlade kvinnans eget ägg och donerade spermier eller med ett donerat ägg och spermier från den behandlade kvinnans make eller sambo. En behandling får alltså inte utföras med enbart donerade könsceller. Detta innebär att par som saknar både fungerande ägg och spermier och ensamstående kvinnor som saknar fungerande ägg inte kan erbjudas behandling vid ofrivillig barnlöshet. Frågan är om det är motiverat att upprätthålla denna begränsning. Att tillåta behandlingar med enbart donerade könsceller skulle hjälpa fler att övervinna sin barnlöshet. är det inte någon rättighet att få barn. Strävan att tillgodose en persons önskan att få barn måste alltid ske med barnets bästa i fokus. En utgångspunkt för tidigare överväganden om assisterad befruktning har varit att det blivande barnet ska ha en genetisk koppling till minst en förälder. Samhälleliga normer och värderingar om assisterad befruktning, föräldraskap och familjebildning har dock förändrats . Kunskapen om assisterad befruktning och familjer med barn som har tillkommit genom sådana behandlingar har också ökat. Forskningen på området är begränsad men tyder på att avsaknaden av genetisk koppling mellan barn och förälder inte leder till några negativa konsekvenser. Tvärtom tycks barn som tillkommit genom befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller generellt sett ha lika goda uppväxtvillkor som andra barn. Vidare är de medicinska riskerna vid sådana behandlingar inte större än de som finns vid en befruktning utanför kroppen med ett donerat ägg. Detta talar för att kravet på genetisk koppling mellan det blivande barnet och minst en förälder kan tas bort. Att tillåta befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller inom svensk hälso- och sjukvård skulle vidare leda till att barnets rätt att få kunskap om sitt genetiska ursprung stärks. I andra länder förekommer 2017/18:155 det att en donator är anonym. Ett barn som har kommit till med ett donerat ägg eller donerade spermier inom svensk hälso- och sjukvård har däremot, när han eller hon uppnått tillräcklig mognad, rätt att få del av de uppgifter om donatorn som finns antecknade i en särskild journal. En donator har alltså ingen möjlighet att vara anonym. Sammantaget gör regeringen bedömningen att det kan anses motiverat att ha ett krav på att det blivande barnet ska ha en genetisk koppling till minst en förälder. En befruktning utanför kroppen inom svensk hälso- och sjukvård bör få utföras med enbart donerade könsceller. Behandling bör tillåtas både med donerade ägg som inför behandlingen har befruktats med donerade spermier och med befruktade ägg som har blivit över efter ett pars eller en ensamstående kvinnas IVF- behandling och som av paret eller kvinnan har överlåtits för användning vid andra personers behandlingar. Kravet på att ägget ska vara kvinnans eget om donerade spermier används vid behandlingen bör alltså tas bort. Behandlingen bör få genomgås av dem som har möjlighet till annan form av assisterad befruktning i , dvs. gifta par, registrerade partner, sambor och ensamstående kvinnor. Enligt om assisterad befruktning krävs , för att offentligt finansierad befruktning utanför kroppen ska bli aktuell, att det är utrett att kvinnan har något medicinskt hinder som medför att hon inte kan befruktas genom insemination. En särskild fråga vid befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller är om det, som bl.a. RFSL och förespråkar, bör vara möjligt för ett kvinnligt samkönat par att donera ägg till varandra inom paret utan att det är medicinskt motiverat och under vilka förutsättningar detta i så fall ska få ske. Regeringen konstaterar att denna bedömning får göras av varje vårdgivare med tillämpning av principerna i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), jämför prop. 2004/05:137 s. 40. Frågan om huruvida befruktning utanför kroppen med donerade könsceller ska få utföras även vid andra vårdinrättningar än s.k. universitetssjukhus behandlas i avsnitt 4.4. 4.2Allmänna villkor för en befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller Regeringens bedömning: Samma regler bör gälla för befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller som för annan assisterad befruktning med donerade könsceller. Det innebär bl.a. att en läkare ska pröva om det med hänsyn till makarnas, sambornas eller den ensamstående kvinnans medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att en befruktning utanför kroppen äger rum. Behandlingen ska få utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser delar bedömningen eller invänder inte mot den. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) och anser dock att det bör vara som utreder de tilltänka föräldrarnas psykologiska och sociala förhållanden inom ramen för den särskilda prövningen. Några remissinstanser, bl.a. Rädda barnen och kristna råd, framhåller det angelägna i att det finns tillräcklig kompetens inom hälso- och sjukvården för de psykosociala bedömningarna. anser att det bör övervägas om vårdenheterna regelmässigt bör hämta in uppgifter från inom ramen för den särskilda prövningen. Föreningen anser att den eller de som ska genomgå behandling ska få framföra önskemål om egenskaper hos donatorn och tillsammans med läkaren välja en lämplig donator. Skälen för regeringens bedömning: När samhället medverkar vid tillkomsten av ett barn har samhället också ett särskilt ansvar för att barnet får förutsättningar att växa upp under goda förhållanden. Inför en assisterad befruktning med ett donerat ägg eller donerade spermier måste därför paret eller den ensamstående kvinnan genomgå en särskild prövning. Vid prövningen ska en läkare bedöma om det med hänsyn till parets eller den ensamstående kvinnans medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att en befruktning utanför kroppen äger rum. Behandlingen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. I prövningen av parets eller den ensamstående kvinnans psykologiska och sociala förhållanden bör en yrkesutövare med beteendevetenskaplig kompetens delta (SOSFS 2009:32). En befruktning utanför kroppen med både donerade ägg och donerade spermier eller en behandling med befruktade ägg som har blivit över efter ett pars eller en ensamstående kvinnas IVF-behandling och som av paret eller kvinnan har överlåtits för användning vid andra personers behandlingar (befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller) bör, på samma sätt som annan assisterad befruktning med donerade könsceller, föregås av en särskild prövning. utförs den särskilda prövningen i sin helhet av den aktuella vårdinrättningen. Enligt MFoF och bör det, för att det blivande barnets behov bäst ska kunna tillgodoses, dock vara som utreder de tilltänka föräldrarnas psykologiska och sociala förhållanden inom ramen för den särskilda prövningen. Som utredningen påpekar kan det anföras till stöd för en sådan modell att gör liknande utredningar i ärenden om adoption. bör det beaktas att kompetens i många frågor som rör assisterad befruktning är begränsad. Det finns dessutom nackdelar med att dela upp de medicinska och psykologiska utredningarna på två olika aktörer, bl.a. på grund av att den beslutande läkaren kan få sämre möjligheter att påverka innehållet i det underlag som tas fram om utredningen görs av en annan myndighet. En överflyttning av utredningsansvaret till skulle vidare innebära att den kompetens som finns samlad hos ett fåtal vårdinrättningar delas upp på ett betydligt större antal aktörer. Sammantaget innebär detta att de psykosociala underlagen riskerar att bli sämre om de tas fram inom . Regeringen instämmer därför i utredningens bedömning att det även fortsättningsvis bör vara berörda vårdinrättningar som utreder de tilltänka föräldrarnas – eller den tilltänkta förälderns – psykologiska och sociala förhållanden inom ramen för den särskilda prövningen. Till skillnad från anser regeringen inte heller att det bör föreskrivas att vårdinrättningen regelmässigt ska hämta in 2017/18:155 uppgifter från inom ramen för den särskilda prövningen. Det är dock viktigt att det, som bl.a. Rädda barnen och kristna råd framhåller, finns en tillräcklig kompetens inom hälso- och sjukvården för de psykosociala bedömningarna. Detta bör återspeglas i föreskrifter och allmänna råd om den särskilda prövningen. Vid prövningen inför en befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller bör särskild vikt fästas vid de tilltänkta föräldrarnas förmåga att hantera det förhållandet att det inte kommer att finnas någon genetisk koppling till barnet. Om behandlingen utförs med ett befruktat ägg som har blivit över efter ett pars eller en ensamstående kvinnas IVF- behandling och som har överlåtits för användning vid andra personers behandlingar, bör även särskilt beaktas de tilltänkta föräldrarnas förmåga att hantera det förhållandet att barnet kan ha både genetiska föräldrar och genetiska helsyskon i en annan familj. Om behandling vägras, bör det, liksom i andra fall av assisterad befruktning med donerade könsceller, vara möjligt att begära att prövar frågan. Även i övrigt är det lämpligt att samma regler som gäller för annan assisterad befruktning med donerade könsceller tillämpas vid en befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller. Det innebär bl.a. att om den behandlade kvinnan är gift eller sambo, ska hennes make eller sambo skriftligen samtycka till att ett befruktat ägg förs in i hennes kropp. Det innebär vidare att det är den ansvarige läkaren som väljer en lämplig äggdonator och spermiedonator. Om behandlingen ska utföras med ett donerat befruktat ägg, bör det vara läkaren som väljer ett lämpligt befruktat ägg. Det behandlade paret eller den behandlade kvinnan bör alltså inte, som Föreningen förespråkar, ha något avgörande inflytande över valet av donator eller donerat befruktat ägg. Läkaren kan välja en donator som paret eller den ensamstående kvinnan har pekat ut och som är villig att medverka.