prop · H503283 · 2018-09-04 00:00:00 — Man har samverkat med andra berörda myndigheter och i olika konstellationer tagit fram underlag och delat kunskap. Dessutom har man anordnat och deltagit i olika övningar i syfte att stärka sin och sektorns beredskap. Vad gäller katastrofmedicinsk beredskap har myndigheten tagit fram föreskrifter, utarbetat en rapport med utvärdering av det katastrofmedicinska läget i landstingen och 263SOU 2013:54, sid. 20−21. 264SOU 2013:54, sid. 21−22. 265SOU 2013:54, sid. 24–25. 266Ds 2002:53, Ds 2008:58, Ds 2009:49, Ds 2010:13, Ds 2011:23, Ds 2012:56, Ds 2013:51, Promemoria, Utvecklad takprismodell för vissa äldre läkemedel och krav på laga kraft av beslut om sanktionsavgifter, 2013, Ds 2015:20, Ds 2016:12, Ds 2016:44, Ds 2017:14, Ds 2017:29. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N övat katastrofmedicinsk beredskap i landstingen. Myndigheten har också hanterat flera projekt som var riktade mot landsting och kommuner med hjälp av anslag 2:4 Krisberedskap.267 Åtgärderna är dock färre när det gäller läkemedelsförsörjning generellt och försörjning och tillgång ur ett krisberedskapsperspektiv. Den mest konkreta åtgärden var de tidigare beredskapslagren, men dessa har reducerats väsentligt och utgör enligt myndigheten själv ingen egentlig beredskap.268 Det arbete som har skett gäller främst arbete med risk- och sårbarhetsanalyser för hälso- och sjukvårdsområdet. Redan i analysen kommenterade myndigheten de brister och kunskapsluckor som man hade identifierat, och angav att man borde se över •hälso- och sjukvårdens rutiner för läkemedelsförsörjning, bland annat för avtal med egna leverantörer •läkemedelsförsörjningen vid allvarliga händelser, bland annat ansvarsförhållanden, anpassning av regelverk och former för distribution av läkemedel samt vilka läkemedel som ska beredskapslagras •utveckla samverkan med för läkemedelsförsörjning.269 Först startades ett projekt som finansieras med medel från anslag 2:4 Krisberedskap. Projektet går under namnet Resursförstärkt läkemedelsförsörjning inför kris, höjd beredskap och krig och syftet är att i samverkan med de 21 landstingen samt berörda privata och offentliga aktörer skapa en enhetlig syn på vad läkemedelsberedskap innebär och hur en god kontinuitetshantering kan uppnås.270 Projektet innefattar således de åtgärder som bedömde som nödvändiga i RSA:n . startade myndigheten ett nätverk för läkemedelsrelaterade frågor vid allvarlig händelse eller höjd beredskap som kallas nätverk för läkemedelsberedskapsfrågor, SNÄL.271 Deltagare i SNÄL är , , , , , , och landstingsrepresentanter som SKL utsett, och som har intressen inom beredskapsläkemedelsområdet. SNÄL ska fungera som ett diskussionsforum för omvärldsbevakning, lägesrapportering och 267Stycket bygger på tidigare omnämnda genomgång av myndighetens årsredovisningar samt risk- och sårbarhetsanalyser för perioden –2016. 268Planering för civilt försvar 2016–2020, återrapportering 2, , sid. 4. 269Socialstyrelsens risk- och sårbarhetsanalys 2007, sid. 35–37. 270Projektplan – ansökan om medel från anslag 2:4 Krisberedskap 2017, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, dnr 2016–2056. 271Fram till 2009 hade myndigheten en kommitté med liknande frågor i fokus. R I K S R E V I S I O N E N L I V S M E D E L S - O C H L Ä K E M E D E L S F Ö R S Ö R J N I N G probleminventering gällande alla olika typer av läkemedelsrelaterade frågeställningar vid kris eller höjd beredskap.272 huvudsakliga uppgift är läkemedelssäkerhet, men myndigheten har även ett ansvar för frågor som rör handel med läkemedel. Inom den verksamheten har myndigheten genomfört tillsyn av öppenvårdsapoteken och sjukhusens läkemedelsförsörjning. Åtgärderna är i huvudsak riktade mot läkemedelsförsörjning i ett normalläge och kan inte se att myndigheten har vidtagit några specifika åtgärder som rör försörjningen i ett krisperspektiv.273 Myndigheten har dock uppgivit att man genom åtgärder initierade av MSB även har haft kontakter med Försvarsmakten angående läkemedelsförsörjning inom ramen för totalförsvarsplaneringen.274 TLV har fått och avrapporterat flera uppdrag som rör hälsoekonomiska bedömningar av läkemedel, prisutveckling och apoteksmarknaden rörande apotekens handelsmarginal eller beslut om statsbidrag till apotek i glesbygd.275 Myndigheten har också fattat flera beslut om sanktioner mot företag som brustit i att tillhandahålla månadens vara inom systemet för utbyte av läkemedel.276 har dock inte sett att myndigheten vidtagit några åtgärder som är direkt riktade mot läkemedelsförsörjning eller tillgång ur ett krisperspektiv. har ansvar för tillsyn av hälso- och sjukvården, i kommunerna och öppenvårdsapoteken. Genomgången av myndighetens årsredovisning och publicerade rapporter innehåller dock ingen information om eventuella åtgärder i form av tillsyn som rör läkemedelsförsörjning. 4.4.8 Regeringens åtgärder för att stärka beredskapen Regeringens propositioner om sjukhusens läkemedelsförsörjning och omreglering av apoteksmarknaden ledde till ändringen av den dåvarande ordningen med som navet för svensk läkemedelsförsörjning.277 I propositionerna och utredningarna som låg till grund för dem framfördes 272Planering för civilt försvar 2016–2020, återrapportering 2, , sid. 7–8. 273Myndigheten ingår i ett nätverk med övriga läkemedelsmyndigheter i och har ett omfattande samarbetet med () som innebär att man på ett tidigt stadie får information om eventuella problem i försörjningskedjan. Myndigheten har dessutom en tät dialog med aktörerna i läkemedelskedjan och kan vid behov kräva in uppgifter om eventuella lagersaldon hos grossister. 275Den rapport som har mest beröringspunkter med läkemedelsförsörjningen är ”Det offentligas behov av läkemedel och service på apotek - Krav och förväntningar på apoteksmarknaden, ”. I rapporten berörs frågor om direktexpedieringsgrad och lagerhållning, men inte ur ett krisperspektiv. 276Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets årsredovisning 2016, sid. 26. 2007/08:142 samt prop. 2008/09:145. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N farhågor om ifall de privata företagen skulle klara att tillgodose den vardagliga efterfrågan på läkemedel , vilket var praxis för . Det framfördes också synpunkter kring att genom sitt verksamhetsavtal hade tagit på sig ansvar för läkemedelsförsörjning både ur ett krisperspektiv och ur ett totalförsvarsperspektiv. Detta ansvar ålades inte de privata aktörerna efter omregleringen, och det är ingen myndighet som har fått i uppdrag att hantera frågan. Efter omregleringen har regeringen vidtagit ett antal åtgärder för att förbättra tillgängligheten till läkemedel utifrån det vardagliga behovet. Regeringen tillsatte också utredningen som ledde fram till betänkandet Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser.278 Regeringen har dock, vad kan finna, inte vidtagit några åtgärder med anledning av utredningens betänkande. frågade vilka eventuella åtgärder som pågår inom med anledning av betänkandet men företrädare för avböjde att kommentera frågan.279 Regeringen har även tillsatt en pågående utredning som ska se över finansiering, subvention och prissättning av läkemedel. En del av uppdraget består av att överväga olika alternativ för hur ansvarsfördelningen mellan stat och landsting när det gäller finansieringen av läkemedel kan utformas. Utredaren ska vidare analysera om det behövs en förändrad ansvarsfördelning mellan stat och landsting eller ett landstingsövergripande ansvar för finansieringen av nya, effektiva läkemedel samt för läkemedel för sällsynta tillstånd.280 4.5 Sammanfattande iakttagelser och analys Regeringen har tillsatt ett stort antal utredningar med anknytning till läkemedelsområdet men endast en har haft i uppdrag att belysa läkemedelsförsörjning ur ett krisperspektiv. har vidtagit flera åtgärder som rör hälso- och sjukvårdens krisberedskap generellt. Åtgärderna har en stark koppling till finansiering från anslag 2:4 Krisberedskap. När det gäller läkemedelsförsörjning och tillgång till läkemedel ur ett krisperspektiv har aktiviteten varit lägre. Myndigheten identifierade den grundläggande problembilden samt nödvändiga åtgärder , men det var först som man faktiskt vidtog åtgärderna. uppger sig ha svårt att fullgöra sin roll som bevakningsansvarig myndighet och en förklaring kan vara att uppdraget är otydligt och mandatet saknas samt att det inte 278Under den pågående utredningen begränsades dock utredningens direktiv väsentligt med motiveringen att frågeställningarna hade visat sig vara mer komplexa än vad som förutsetts och uppfattades dessutom olika av berörda intressenter. För att ett väl förankrat framtida system när det gäller ansvarsfördelningen mellan parterna krävdes en mer omfattande analys och delaktighet hos intressenterna innan ytterligare frågor kunde analyseras och en rättslig reglering av enskilda delar kunde utarbetas. Dir. 2013:18, (S 2011:14). R I K S R E V I S I O N E N L I V S M E D E L S - O C H L Ä K E M E D E L S F Ö R S Ö R J N I N G finns någon målbild för krisberedskapen. Landstingen har även de uppgivit att ansvarsfördelningen mellan nationell och regional nivå behöver förtydligas. har även efterfrågat förtydliganden av vilken beredskap som ska eftersträvas när det gäller läkemedelsförsörjningen. Vidare anser att man inte fått tillgång till bra underlag i rätt tid och uppger bristande resurser som skäl till att man inte har kunnat genomföra identifierade och viktiga insatser på området. har vidtagit åtgärder som rör läkemedelsförsörjningen ur ett vardagligt perspektiv. Myndigheten har även nära kontakter med de olika aktörerna i läkemedelskedjan och med motsvarande myndigheter i . Dessa kontakter skulle behöva nyttjas även ur ett krisberedskapsperspektiv på ett systematiskt sätt. Motsvarande iakttagelse gäller även för TLV. IVO:s avrapportering ger ingen ledning när det gäller läkemedelsförsörjning ur ett krisberedskapsperspektiv utan myndigheten fokuserar på patientsäkerhet och kvalitet i allmänhet. Tillsynen är enligt bedömning mer reaktiv än proaktiv när det gäller läkemedel ur ett försörjningsperspektiv. Uppföljning och återrapportering från de beskrivna myndigheterna har inte fokus på läkemedelsförsörjning ur ett krisberedskapsperspektiv, men regeringen har ändå fått information om problembilden och behovet av åtgärder genom RSA:er och utredningen om läkemedelsförsörjning vid kris. Regeringens arbete för läkemedelsförsörjningen har dock varit helt inriktat på det vardagliga behovet samt pandemi och smittskydd. Man har därmed inte vidtagit några åtgärder för att säkra tillgången till övriga läkemedel i händelse av en kris. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Epizootilag (1999:657). Hälso- och sjukvårdslag (2017:30). Lag (1976:295) om skyldighet för näringsidkare att medverka vid lagring för försörjningsberedskap. Lag (1982:1004) om skyldighet för näringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer m.fl. att delta i totalförsvarsplaneringen. Lag (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap. Lag (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Lag (2003:778) om skydd mot olyckor. Lag (2006:544) om kommuner och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. Lag (2006:806) om provtagning på djur m.m. Lag (2006:807) om kontroll av husdjur m.m. Lag (2009:1424) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel. Lag (2009:366) om handel med läkemedel. Livsmedelslag (2006:804). Läkemedelslag (2015:315). Ransoneringslag (1978:268). Socialtjänstlag (2001:453). Zoonoslag (1999:658). och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet. Förordning (1985:796) med vissa bemyndiganden för att meddela föreskrifter m.m., föreskrifter och allmänna råd om läkemedelshantering i hälso- och sjukvården (SOSFS 2000:1). R I K S R E V I S I O N E N L I V S M E D E L S - O C H L Ä K E M E D E L S F Ö R S Ö R J N I N G Förordning (2002:687) om läkemedelsförmåner m.m. Livsmedelsförordningen (2006:813). Förordning (2009:1426) med instruktion för . Förordning (2009:659) om handel med läkemedel Förordning (2013:176) med instruktion för Inspektionen för vård och omsorg. Förordning (2013:80) om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse Läkemedelsförordning (2015:458) Förordning (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. Förordning (2015:284) med instruktion för . föreskrifter om sjukhusens läkemedelsförsörjning (LVFS 2012:8). föreskrifter om detaljhandel vid öppenvårdsapotek (LVFS 2009:9). föreskrifter om distanshandel vid öppenvårdsapotek (LVFS 2009:10). föreskrifter om partihandel med läkemedel (LVFS 2014:8). föreskrifter om parallellimporterade läkemedel LVFS 2012:19, Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets föreskrifter om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse (TLVFS 2013:4). Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets föreskrifter och allmänna råd om prissättning av utbytbara läkemedel och utbyte av läkemedel m.m. (TLVFS 2009:4). Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets föreskrifter om handelsmarginal för läkemedel (TLVFS 2009:3). föreskrifter och allmänna råd om katastrofmedicinsk beredskap (SOSFS 2013:22) (M). MSBFS 2015:5, Bilaga 3. 2008/09:FöU10, Försvarets inriktning. 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2010/11:FöU2, Samhällets krisberedskap. 2013/14:FöU11, Lag om sprängämnesprekursorer och redovisning av krisberedskapens utveckling. 2014/15:FöU6, Samhällets krisberedskap. 2014/15:FöU11, Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020. Dir. 2013:18, Tilläggsdirektiv till utredningen om tillgång till läkemedel och annan hälso- och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser m.m. (S 2011:14). Dir. 2016:95, Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel. Ds 2002:53, Prissättning inom läkemedelsförmånerna. Ds 2008:58, Ändringar i lagen (2005:258) om läkemedelsförteckning m.m. Ds 2009:49, Vissa apoteksfrågor. Ds 2010:13, Genomförande av bestämmelsen om sjukhusundantag. Ds 2011:23, Uppdaterade högkostnadsskydd - öppen hälso- och sjukvård samt läkemedel. Ds 2012:56, Genomförande av ändringsdirektivet 2012/26/EU avseende säkerhetsövervakning av läkemedel. Ds 2013:51, En översyn av läkemedelslagen. Ds 2014:20, Försvaret av − Starkare försvar för en osäker tid. Ds 2015:20, Kostnadsansvar för smittskyddsläkemedel. Ds 2016:12, Etisk granskning av klinisk läkemedelsprövning. Ds 2016:44, Nationell läkemedelslista. Ds 2017:14, Vissa ändringar i läkemedelslagen. Ds 2017:29, Utökade möjligheter till utbyte av läkemedel. Ds 2017:66 Motståndskraft, Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Promemoria, Utvecklad takprismodell för vissa äldre läkemedel och krav på laga kraft av beslut om sanktionsavgifter, 2013. 1996/97:27, Läkemedelsförmåner och läkemedelsförsörjning m.m. Prop. 2005/06:133, Samverkan vid kris - för ett säkrare samhälle. 2007/08:142 Sjukhusens läkemedelsförsörjning. 2007/08:92, Stärkt krisberedskap - för säkerhets skull. 2008/09:145, Omreglering av apoteksmarknaden. 2009/10:1, Budgetpropositionen . 2011/12:1, Budgetpropositionen . R I K S R E V I S I O N E N L I V S M E D E L S - O C H L Ä K E M E D E L S F Ö R S Ö R J N I N G 2012/13:1, Budgetpropositionen . 2013/14:1, Budgetpropositionen . 2013/14:144, Lag om sprängämnesprekursorer och redovisning av krisberedskapens utveckling. 2014/15:1, Budgetpropositionen . 2014/15:109, Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020. 2015/16:1, Budgetpropositionen . 2016/17:1, Budgetpropositionen . 2016/17:104, En livsmedelsstrategi för − fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. 2017/18:1, Budgetpropositionen . Regeringsbeslut, , S2008/4694/HS (delvis) Uppdrag att följa utvecklingen på apoteksmarknaden . Regeringsbeslut, , S2008/4695/HS (delvis), Uppdrag att följa utvecklingen med anledning av omregleringen av apoteksmarknaden. Regeringsbeslut 3, , Jo2010/889; Uppdrag om inrättande av samverkansgrupper eller råd för samordning av krisberedkapsplanering av livsmedels- och dricksvattenförsörjning. Regeringsbeslut 7, , Fö2010/697/SSK, Uppdrag till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att föreslå resultatmål för samhällets krisberedskap. Regeringsbeslut S2010/4635/HS (delvis)Uppdrag att följa upp och utvärdera omregleringen av apoteksmarknaden. Regeringsbeslut S20118805FS (delvis), Uppdrag om pandemigaranti. Regeringsuppdrag S201111335FS, Uppdrag om inbyte av antivirala läkemedel. Regeringsbeslut S2013/3285/FS, Uppdrag att utarbeta ett planeringsunderlag för traumavård. Regeringsbeslut S20131664FS (delvis), Uppdrag att fortsätta utvecklingsarbete med apoteksindikatorer. Regeringsbeslut S20131664FS (delvis), Uppdrag att ta fram och utveckla indikatorer för god patientsäkerhet, tillgänglighet och kvalitet på apotek. Regeringsbeslut S20137370FS (delvis), Uppdrag om utökad årsrapport avseende antivirala läkemedel. Regeringsbeslut S20143699FS, Uppdrag om att fortsätta utreda restnoteringar. Regeringsbeslut S201507489FS (delvis), Uppdrag angående tillsyn av apotek. Regeringsbeslut 11:16; , Planeringsanvisningar för det civila försvaret, Ju2015/00054/SSK 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Regeringsbeslut 5, , Fö2015/0916/11FI, Uppdrag till Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap avseende totalförsvarsplanering. Regeringsbeslut S201607172FS (delvis), Uppdrag att beskriva och analysera tillämpningen av regelverket för läkemedelsförsörjningen. Regeringsbeslut S201607173FS, Uppdrag att säkerställa tillgång till vaccin. Regleringsbrev för –2017 avseende Inspektionen för vård och omsorg. Regleringsbrev för –2017 avseende . Regleringsbrev för –2017 avseende . Regleringsbrev för –2017 avseende Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Regleringsbrev för –2017 avseende . Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för –2017 avseende . 2014/15:251. SOU 2005:44, : Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. SOU 2008:4, Omreglering av apoteksmarknaden. SOU 2009:8, Trygg med vad du äter - nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. SOU 2009:69, En ny ransonerings- och prisregleringslag. SOU 2011:23, Revision av livsmedelskedjans kontrollmyndigheter. SOU 2011:75, Ny djurskyddslag. SOU 2012:75, Pris, tillgång och service - fortsatt utveckling av läkemedels- och apoteksmarknaden. SOU 2013:54, Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. SOU 2014:38, Tillväxt och värdeskapande − Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. SOU 2015:15, Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. SOU 2017:15, Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden - delbetänkande av Nya apoteksmarknadsutredningen. 2009/10:124, Samhällets krisberedskap - stärkt samverkan för ökad säkerhet. R I K S R E V I S I O N E N L I V S M E D E L S - O C H L Ä K E M E D E L S F Ö R S Ö R J N I N G , , , , , , , , , och , , Bara skog som brinner? Utvärdering av krishanteringen under skogsbranden i , Försvarshögskolan, Crismart. , , Sollén Norrlin, , , , Hur skulle lantbruk drabbas vid en avspärrning?, (SLU 2016). , , , , Grundläggande säkerhetsnivåer Internationell kartläggning, (), 740/2008. Försvarsmakten (2016-13584:3), Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (2016:25), kommer att möta utmaningarna. , , Krisberedskap för livsmedelsförsörjning i ett internationellt perspektiv – en förstudie (FOI Memo 4945), E13366, , (). , , SRSA: sektorsövergripande risk och sårbarhetsanalys (2015), (FOI Memo 4945), E13366. , Fallstudie Branden i – utvärdering av livsmedelsförsörjningen. , I brist på bröd äter man limpa – redovisning av återupptagen planering för det civila försvaret enligt regeringsuppdrag , , Dnr 2016/02115, Saknr 1.1.4. , Inrättande av samrådsgrupper för samordning av krisberedskapsplanering av livsmedels- och dricksvattenförsörjning, Dnr 1345/2010, Saknr 0022, (). , Konsekvenser för med uteblivna livsmedelstransporter, Ett krisberedskapsprojekt genomfört i samverkan mellan , Region , på och Försvarsmakten –2016. , Livsmedelsförsörjning i ett krisperspektiv, . , redovisning av återupptagen planering för det civila försvaret 2016, , Dnr 2017/00844, Saknr. , Restnoteringar av läkemedel – fortsatt utredning, Rapport från , Restnoteringar, Rapport från , (), , ÅR: 2013 Tillsynsrapport från : GMP Sjukvård, Dnr: 6.2.2-2014-030251. , ÅR: 2014 Tillsynsrapport från : Inspektion av Industri och Sjukvård, Dnr: 1.1-2015-030857. 74 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , , , , Förutsättningar för livsmedelsberedskap på nivå, En studie på uppdrag av , (FOI-R—4109—SE, 2015). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Ett fungerande samhälle i en föränderlig värld: nationell strategi för skydd av samhällsviktig verksamhet, (2011). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Förslag till resultatmål för samhällets krisberedskap för försörjningen av dricksvatten, livsmedel och värme, Redovisning av regeringsuppdrag Fö2010/697/SSK, Dnr 2010−4539. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Handlingsplan för skydd av samhällsviktig verksamhet, (). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Krishantering för företag. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Nationell risk- och förmågebedömning 2016. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Nationell risk- och förmågebedömning 2017, (). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Resultatmål, Förslag till målstruktur och mål inom fem områden; 150310, Dnr 2014−2378. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Systematiskt arbete med skydd av samhällsviktig verksamhet, (MSB932), 978-91-7383-612-8, 2016. , En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet, Regeringens handlingsplan. , Handlingsplan 2017 inom Nationella läkemedelsstrategin. , , Rapport från projektarbete om beredskap inom livsmedel och dricksvatten; Styrgrupp BLOD, . , Statsrådsberedningen, Nationell säkerhetsstrategi. , Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar?, (RiR 2014:12). , Regeringen och krisen – regeringens krishantering och styrning av samhällets beredskap för allvarliga samhällskriser, (RiR 2008:9). , Planering för civilt försvar 2016−2020. , Planering för civilt försvar 2016−2020, återrapportering 2. , Sammanfattning SNÄL-övning, (), Dnr 11.1- 20233/2016-1. , Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård samt tandvård, Lägesrapport . , 2014/översyn av apotekens handelsmarginal – slutrapport, (). R I K S R E V I S I O N E N L I V S M E D E L S - O C H L Ä K E M E D E L S F Ö R S Ö R J N I N G , uppföljning av apoteksmarknadens utveckling, () , Apoteksmarknadens bruttoresultat – en analys av parallellimportens betydelse, (). , lönsamhet – apotekens resultatutveckling efter omregleringen, (). , lönsamhet – Internationella och nationella jämförelser med noterade apoteksföretag och annan detaljhandel, (). , Det offentligas behov av läkemedel och service på apotek - Krav och förväntningar på apoteksmarknaden, (). , Internationell prisjämförelse av läkemedel –En analys av svenska läkemedelspriser i förhållande till 15 europeiska länder, (). , Internationell prisjämförelse av läkemedel 2016 – en analys av svenska läkemedelspriser i förhållande till 19 andra europeiska länder, (). , Rapport om besparingsbeting enligt budgetpropositionen , (). , Redovisning av uppdrag att följa upp och utvärdera statsbidrag till apotek i glesbygd - regeringsuppdrag (S2013/9047/), ().