prop · H503185 · 2018-03-20 00:00:00 — Vissa av företagen är särskilda former av ekonomiska föreningar, t.ex. bostadsrättsföreningar och kreditmarknads- föreningar, medan andra är självständiga associationsformer, t.ex. europakooperativ och ömsesidiga försäkringsbolag. De särskilda lagarna hänvisar i varierande grad till den hittillsvarande föreningslagen. Med hänsyn till att regeringen föreslår en ny förenings- lag behövs följdändringar i dessa lagar. I sakligt hänseende motsvarar den nya föreningslagen i stor utsträckning den hittillsvarande förenings- lagen. De ändringar och tillägg som görs bör som utgångspunkt få genomslag också för andra kooperativa företagsformer. När det gäller vissa frågor kan det dock finnas anledning att överväga andra lösningar för de företagsformer som regleras utanför föreningslagen. Lagrådet anför att bostadsrättslagens hänvisning till föreningslagen när det gäller medlemmarnas rösträtt möjliggör för en bostadsrättsförening att i stadgarna göra avsteg från bostadsrättslagens bestämmelser om röst- rätt. Regeringen avser att återkomma till frågan i ett lämpligt samman- hang. I en ekonomisk förening ska inte utan godtagbara skäl någon få utses till styrelseledamot som inte avser att ta del i styrelsens verksamhet. En för- ening ska inte heller få utse en verkställande direktör som inte avser att utföra en verkställande direktörs uppgifter. De överväganden som ligger bakom de förslagen har bärkraft även för andra kooperativa företags- former (se avsnitt 8.1). Föreningsstämmans beslut om ersättning till styrelseledamöterna I en ekonomisk förening ska föreningsstämman besluta om arvode och annan ersättning till var och en av styrelseledamöterna. En förening får i sina stadgar göra undantag från kravet på att stämman i beslutet ska ange vilken ersättning som ska betalas till var och en av ledamöterna. Detta bör som utgångspunkt bli tillämpligt även för andra kooperativa företags- former (se avsnitt 8.4). I bostadsrättsföreningar består styrelsen oftast av boende i föreningen som deltar i styrelsearbetet på sin fritid. Ett vanligt sätt att besluta om arvode och annan ersättning är att stämman beslutar om en klumpsumma till styrelseledamöterna, som dessa sedan får fördela mellan sig. En anledning till att den metoden används är att det på förhand kan vara svårt att bedöma hur mycket en ledamot kommer att delta i styrelse- arbetet. Som Bostadsrätterna och anför finns det goda skäl för att bostadsrättsföreningar ska kunna fortsätta att tillämpa den Ett undantag med denna innebörd bör därför göras i bostads- Prop. 2017/18:185 rättslagen (1991:614). Också kooperativa hyresrättsföreningar har till ändamål att i förening- ens hus upplåta bostadslägenheter till sina medlemmar. Samma svårig- heter att på förhand uppskatta hur mycket varje ledamot kommer att delta i styrelsearbete kan antas uppstå i sådana föreningar. Ett motsvarande undantag bör därför göras även i lagen (2002:93) om kooperativ hyres- rätt. Likvidation av ett företag som inte lämnar in årsredovisning eller revisionsberättelse föreslås få möjlighet att likvidera en ekonomisk förening som inte lämnar in årsredovisning eller revisionsberättelse till Bolags- verket, antingen efter föreläggande om det eller för att föreningen har en sådan skyldighet enligt årsredovisningslagen. Detta bör gälla även för andra kooperativa företagsformer (se avsnitt 12.3). Regeringen föreslår att en ekonomisk förening ska kunna upplösas genom förenklad avveckling (se avsnitt 13). Förfarandet är ett alternativ till likvidation och är i första hand avsett för sådana föreningar där någon verksamhet inte bedrivs. Förenklad avveckling bör som utgångspunkt vara möjligt även för andra kooperativa företagsformer. Ömsesidiga försäkringsbolag, försäkringsföreningar och kreditmark- nadsföreningar är alla företag som driver tillståndspliktig verksamhet. I sådana företag finns ett behov av avveckling under mer kontrollerade former. Sådana företag bör därför undantas från möjligheten till för- enklad avveckling. 16Underrättelse om kallelse på okända borgenärer Regeringens förslag: Den myndighet – eller – som utfärdar en kallelse på okända borgenärer ska i fortsättningen skicka en underrättelse om detta till . Detta ska gälla i alla ärendetyper, inte enbart i föreningsrättsliga samman- hang. Förslaget i promemorian Underrättelse till vid kallel- se på okända borgenärer: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot det. Skälen för regeringens förslag Lagen om kallelse på okända borgenärer I vissa situationer ska eller får en gäldenär ansöka om kallelse på okända borgenärer enligt lagen om kallelse på okända borgenärer. I korthet innebär förfarandet att en myndighet utfärdar och offentliggör en kallelse med föreläggande för gäldenärens okända borgenärer att anmäla sina fordringar inom . En borgenär som inte anmäler sin fordran förlorar rätten att kräva ut sin fordran (preklusion), om borgenären inte visar att gäldenären har känt till fordran före anmälningstidens ut- gång. En ansökan om kallelse på okända borgenärer ska göras hos Krono- fogdemyndigheten eller, om gäldenären är ett aktiebolag, hos Bolags- verket (4 §). Myndigheten ska utfärda en kallelse på gäldenärens okända borgenärer med föreläggande för dem att skriftligen anmäla sina fordrin- gar senast för kallelsen. Kallelsen ska skyndsamt kungöras i Post- och . Om kallelsen har utfärdats av , ska också en underrättelse skickas till Kronofogdemyndig- heten (5 §). bör underrätta vid en kallelse på okända borgenärer blev en fristående myndighet 2008. tog över uppgiften att företräda och bevaka det allmännas intres- sen som borgenär avseende de uppgifter som betecknas som offensiva, se prop. 2006/07:99 s. 28 f. och lagen (2007:324) om hantering av vissa borgenärsuppgifter. Till följd av detta har det ansetts naturligt att underrättelser som förut skickades till i dess roll som statens borgenärsföreträdare, i stället ska skickas till . Exempelvis har sådana ändringar gjorts beträffande kallelser på en för- enings eller ett bolags borgenärer som ska göra enligt aktie- bolagslagen och den hittillsvarande föreningslagen (se prop. s.135, 170 f., 172 och 186). Emellertid gäller enligt lagen om kallelse på okända borgenärer fort- farande att det är – inte – som ska underrättas vid kallelser på borgenärer som utfärdas av . Att denna underrättelseskyldighet inte har ändrats beror rimligtvis på ett förbiseende. En risk med att inte underrättas vid kallelser som utfärdas av är att fordringar som det allmänna har på aktiebolag inte anmäls och görs gällande i rätt tid. Det kan t.ex. handla om att vid en likvidation av ett aktiebolag inte utreder och anmäler skattefordringar som bolaget eller likvidatorn är omedvetna om och att statens anspråk på skatt därför prekluderas (se rättsfallet NJA 2014 s. 114). För att förbättra det allmännas möjligheter att bevaka och göra gällan- de fordringar vid kallelser på okända borgenärer bör därför lagen om kallelse på okända borgenärer ändras i fråga om vilken myndighet som ska underrättas när utfärdar en kallelse. Som konstateras ovan är det inte ändamålsenligt att en underrättelse skickas till Krono- fogdemyndigheten, eftersom den myndigheten är statens huvudsakliga företrädare som borgenär. I stället bör skicka Prop. 2017/18:185 en underrättelse till . Även bör underrätta när myndig- heten utfärdar en kallelse på okända borgenärer I sammanhanget finns det anledning att överväga om även Kronofogde- myndigheten ska vara skyldig att underrätta , när myndig- heten utfärdar en kallelse på okända borgenärer. Kronofogdemyndig- heten är ansvarig för kallelser i fråga om gäldenärer som inte är aktie- bolag eller, som det föreslås i avsnitt 12.5, ekonomiska föreningar. Det huvudsakliga skälet till att bör underrättas också i fråga om kallelser som utfärdas av är att Skatte- verket är statens borgenärsföreträdare oavsett om gäldenären är ett aktie- bolag, en ekonomisk förening eller någon annan fysisk eller juridisk person. För att ska kunna utöva denna roll på ett effektivt sätt och ha goda förutsättningar att bevaka statens fordringar på alla slags gäldenärer är det av betydelse att verket underrättas vid samtliga kallelser på okända borgenärer. Det kan också konstateras att statens tidigare borgenärsföreträdare – – fick kännedom om kallelser som avsåg andra gäldenärer än aktiebolag. Fram till och med mitten av 1996 skedde detta genom att tingsrätten, som då utfärdade dessa kallelser, skickade en särskild underrättelse till Kronofogde- myndigheten. Därefter och fick denna vetskap genom att myndigheten själv ansvarade för kallelseför- farandet. får dock statens borgenärsföreträdare inte någon underrättelse om utfärdade kallelser på okända borgenärer. Som konstateras ovan riskerar detta att leda till att det allmännas fordringar inte anmäls och görs gällande i rätt tid. Sammantaget är det ändamålsenligt att även underrättar när det utfärdas en kallelse på okända borge- närer. Underrättelseskyldigheten i lagen om kallelse på okända borge- närer bör därför ändras så att underrättas om en kallelse på okända borgenärer, oavsett vilken myndighet – eller – som har utfärdat kallelsen. Regeringens förslag: Den nya föreningslagen och övriga lagförslag ska träda i kraft . Den nya föreningslagen ska tillämpas också i fråga om föreningar som har bildats före lagens ikraftträdande. I några avseenden ska dock äldre bestämmelser fortsätta att gälla. Det gäller bl.a. i fråga om regi- strering av föreningar som har bildats före ikraftträdandet och i fråga om registrering och verkställighet av stämmobeslut som har fattats före ikraftträdandet. 2017/18:185 Om en förenings stadgar vid ikraftträdandet strider mot en bestäm- melse i den nya föreningslagen, ska styrelsen lägga fram förslag till ändring av stadgarna till en föreningsstämma som hålls . Särskilda övergångsbestämmelser ska gälla för bl.a. styrelseleda- möternas och den verkställande direktörens anmälan av aktieinnehav i koncernföretag, registrering av styrelsens ordförande och revisorns mandattid. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslår dock att de nya reglerna träder i kraft . Vidare föreslår utredningen en särskild bestämmelse om att en förening som har registrerats enligt den hittillsvarande förenings- lagen ska fortsätta att anses som en ekonomisk förening även om den inte uppfyller kraven enligt den nya föreningslagen. Utredningen föreslår också en särskild övergångsbestämmelse om revision (se slutbetänkandet s.673 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslagen eller har ingen invändning mot dem. betonar vikten av att verket får tillräckligt med tid för anpassning till de nya reglerna. Vidare ifrågasätter verket, liksom Hovrätten över och , att en befintlig för- ening ska få fortsätta att anses vara en ekonomisk förening, även om föreningen inte uppfyller kraven enligt den nya föreningslagen. Skälen för regeringens förslag Regeringens förslag beräknas kunna bli behandlade av i sådan tid att de kan träda i kraft . Då får föreningarna och berör- da myndigheter tillräcklig tid att förbereda sig inför ikraftträdandet. Det bör framhållas att den nya föreningslagen i stora delar motsvarar den hit- tills gällande lagen. De materiella skillnaderna är alltså förhållandevis begränsade, vilket gör att anpassningen till den nya föreningslagen bör bli oproblematisk. som den nya föreningslagen träder i kraft bör den hittillsvar- ande föreningslagen och införandelagen till den lagen – lagen (1987:668) om införande av lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar – upp- hävas. Huvudregeln bör vara att den nya föreningslagen gäller även för ekonomiska föreningar som har bildats före den nya föreningslagens ikraftträdande. I vissa avseenden bör dock äldre bestämmelser fortfaran- de gälla. De fallen behandlas nedan. I likhet med införandet av den hit- tillsvarande föreningslagen bör de ikraftträdande- och övergångsbestäm- melser som ska gälla vid införandet av den nya föreningslagen tas in i en Regeringen föreslår vissa ändringar när det gäller hur en ekonomisk för- Ändringarna är huvudsakligen av förtydligande slag. ändå rimligt att de som bildar en ekonomisk förening utgår från de regler om detta som gäller då föreningen bildas. bör därför bedöma frågan om huruvida bildandet har gått rätt till utifrån de regler som gällde vid bildandet, även om registreringen sker efter den Prop. 2017/18:185 nya föreningslagens ikraftträdande. Det bör i införandelagen tas in en särskild bestämmelse om att äldre bestämmelser fortfarande ska gälla i ett sådant fall. I konsekvens med detta synsätt föreslår utredningen också att en för- ening som har registrerats enligt den hittillsvarande föreningslagen ska fortsätta att anses som en ekonomisk förening även om den inte skulle uppfylla kraven på en ekonomisk förening enligt den nya föreningslagen. Med hänsyn till att de krav som ställs på en ekonomisk förening i allt väsentligt är oförändrade i den nya föreningslagen anser regeringen emellertid inte att det finns något behov av en sådan bestämmelse. Det kan förekomma att ett föreningsstämmobeslut som har fattats före den nya föreningslagens ikraftträdande inte har registrerats hos Bolags- verket för ikraftträdandet. Det kan också inträffa att ett stämmobeslut visserligen har registrerats men att det ännu inte har verk- ställts när den nya föreningslagen träder i kraft eller att någon då vill föra talan mot beslutet. För att det ska vara möjligt att förutse konsekvenserna av ett beslut som har fattats enligt äldre bestämmelser bör det i en över- gångsbestämmelse anges att äldre bestämmelser tillämpas i fråga om registrering och verkställande av ett stämmobeslut och vid talan mot ett sådant beslut. Regeringen föreslår vissa nya bestämmelser om medlemskap. De saknar motsvarighet i den hittillsvarande föreningslagen men överensstämmer i allt väsentligt med gällande rätt. Av den anledningen saknas behov av någon särskild övergångsreglering. Som exempel kan nämnas att de grunder för att vägra medlemskap som uttryckligen framgår av den nya föreningslagen ska tillämpas även på en ansökan om medlemskap som har gjorts före ikraftträdandet, om styrelsens prövning av ansökan sker efter ikraftträdandet. Det har inte heller någon betydelse om de omstän- digheter som föreningen gör gällande som grund för uteslutning av en medlem och som framgår av den nya föreningslagen har inträffat före eller efter ikraftträdandet. Vidare föreslår regeringen att en förenings möjlighet att i stadgarna senarelägga tidpunkten för när en ansökan om medlemskap ska göras av den som förvärvar en avliden medlems andel ska tas bort. En särskild övergångsbestämmelse bör därför gälla med innebörden att en sådan stadgebestämmelse fortfarande ska gälla i fråga om dödsfall som har inträffat före ikraftträdandet. Den nya föreningslagen föreslås, liksom den hittillsvarande lagen, innehålla ett krav på att medlemsförteckningen ska innehålla en uppgift om tidpunkten för medlemmens inträde i föreningen. När den bestäm- melsen infördes i den hittillsvarande föreningslagen försågs den med en övergångsbestämmelse som innebär att den inte gäller för medlemmar som har inträtt i föreningen före (jämför prop. 2015/16:4 s. 203). En motsvarande övergångsbestämmelse bör gälla även för den nya föreningslagen. Den nya föreningslagens föreslagna bestämmelser om stadgarnas obliga- toriska innehåll överensstämmer i allt väsentligt med det som gäller enligt den hittillsvarande lagen. Så är fallet t.ex. när det gäller kravet att stadgarna ska innehålla en uppgift om föreningens räkenskapsår. Till följd av äldre övergångsbestämmelser (6 § i införandelagen till den hittillsvarande föreningslagen) kan det ändå förekomma att denna uppgift saknas i äldre föreningars stadgar. En sådan förening bör då inte behöva komplettera sina stadgar när den nya föreningslagen träder i kraft. I stället bör det i den nya införandelagen anges att föreningen i ett sådant fall har kalenderåret som räkenskapsår. Om föreningen efter ikraftträdan- det tar in en bestämmelse om räkenskapsår i sina stadgar, bör föreningen vara skyldig att följa den nya föreningslagens reglering i frågan. En nyhet i den nya föreningslagen i förhållande till den hittillsvarande lagen är att en förening som vill ta ut särskilda inträdesavgifter av nya medlemmar för att utjämna skillnaden mellan den obligatoriska insatsen och en andels värde måste ta in en bestämmelse om detta i sina stadgar (3 kap. 2 § andra stycket). En förening som före ikraftträdandet utan stöd i stadgarna har tagit ut sådana inträdesavgifter bör få rimlig tid på sig att ändra sina stadgar. Det bör därför i en övergångsbestämmelse anges att en sådan förening kan fortsätta att ta att ta ut inträdesavgifter av det nämnda slaget utan stöd i stadgarna till och med . Äldre stadgebestämmelser som strider mot den nya föreningslagen blir utan verkan i och med ikraftträdandet. Även om de sakliga skillnaderna mellan den nya föreningslagen och den som har gällt är begrän- sade, kan det förekomma att stadgebestämmelser inte står i överensstäm- melse med den nya föreningslagen. Om inte annat kan så bli fallet när stadgarna hänvisar till den äldre lagen. Många föreningar kommer alltså att behöva se över och ändra sina stadgar. Det är rimligt att de får på sig för detta. Det bör därför i en övergångsbestämmelse anges att styrelsen till en föreningsstämma som hålls ska lägga fram förslag till nödvändiga ändringar. Det kan framhållas att det är möjligt för en förening att redan innan de nya lagreglerna träder i kraft besluta om nödvändiga stadgeändringar. En förutsättning är då att beslutet innebär att stadgeändringarna börjar gälla tidigast då den nya föreningslagen träder i kraft. Någon särskild över- gångsbestämmelse om detta behövs inte. Stämman och föreningens ledning De föreslagna bestämmelserna om föreningsstämman och föreningens ledning överensstämmer i sak i allt väsentligt med motsvarande regler i den hittillsvarande föreningslagen. I de flesta delar finns det därför inte något behov av en särskild övergångsreglering. När det gäller styrelseledamöters och den verkställande direktörens an- mälan av aktieinnehav behövs det dock en övergångsbestämmelse. Enligt den hittillsvarande föreningslagen ska en nytillträdd styrelseledamot eller verkställande direktör anmäla sina aktieinnehav i andra koncernbolag för införing i aktieboken i respektive bolag. Enligt förslaget till den nya för- eningslagen ska dessa uppgifter i stället antecknas i en särskild för- teckning som ska föras av föreningen. För att säkerställa att denna för- teckning innehåller fullständiga uppgifter bör det krävas att samtliga upp- Prop. 2017/18:185 gifter anmäls på nytt efter den nya föreningslagens ikraft- trädande, nu för införing i den särskilda förteckningen. Även beträffande den nya bestämmelsen om att vem som är styrelse- ordförande ska anmälas för registrering i föreningsregistret finns ett behov av en särskild övergångsbestämmelse med innebörden att en sådan anmälan kan anstå efter den nya föreningslagens ikraftträ- dande. I de fall där en styrelseordförande utses efter den nya förenings- lagens ikraftträdande bör en registreringsanmälan däremot göras genast. Regeringen föreslår att stämman ska besluta om arvode och annan ersättning till var och en av styrelseledamöterna, om en förening inte har särskilda stadgebestämmelser om ersättning. För att stämman ska kunna utforma sina ersättningsbeslut annorlunda, behöver föreningen alltså stadgebestämmelser om saken. En övergångsbestämmelse bör tas in som ger föreningarna möjlighet att på en stämma som hålls besluta om arvode och annan ersättning i enlighet med den upp- hävda lagen. Därmed ges föreningarna också möjlighet att senast på en stämma den dagen göra nödvändiga stadgeändringar i fråga om hur ersättningen bestäms. Om styrelseledamöternas ersättning för det räkenskapsår som pågår när den nya lagen träder i kraft har fastställts på något annat sätt, gäller det beslutet. Detta kräver inte någon särskild övergångsbestämmelse. De föreslagna s.k. målvaktsbestämmelserna som innebär att endast den som avser att ta del i föreningens verksamhet ska få utses till styrelse- ledamot eller verkställande direktör är nya i förhållande till den hittills- varande föreningslagen. Något behov av särskilda övergångsbestäm- melser finns inte, utan bestämmelserna bör tillämpas första gången på sådana befattningshavare som utses sedan den nya föreningslagen har trätt i kraft. I motsats till utredningen föreslår regeringen inte att de grundläggande reglerna om revision av ekonomiska föreningar ska ändras. Det innebär att det inte finns behov av den övergångsreglering om detta som utred- ningen föreslår. Regeringen föreslår dock att det inte längre ska vara möjligt att utse en revisor tills vidare och att den längsta möjliga mandattiden för en revisor ska vara . För att underlätta övergången till de nya reglerna bör de föreningar som har valt sin revisor tills vidare kunna behålla revisorn till den första ordinarie föreningsstämma som hålls efter . En förening som har en bestämd mandattid för revisorn som är längre än bör få behålla den revisorn till mandattidens utgång. En nyhet som föreslås är att styrelsen ska behandla en erinran från re- visorn vid ett sammanträde som hålls från det att erinran lämnades. En erinran som har lämnats till styrelsen före ikraftträdandet bör inte omfattas av den nya regeln. Styrelsen är trots det skyldig att ta ställning till en erinran så snart det kan göras (se prop. 1997/98:99 s. 151). Regeringen föreslår att får ytterligare möjligheter att be- sluta om tvångslikvidation, bl.a. om en ekonomisk förening inte lämnar in årsredovisning och revisionsberättelse till verket trots ett föreläggande om det. Vissa förändringar föreslås också av bestämmelserna om hur länge en förenings medlemsantal ska få understiga tre. Enligt regeringens mening bör den hittillsvarande föreningslagens bestämmelser om likvidation tillämpas, om grunden för tvångslikvidation har uppkommit före den nya föreningslagens ikraftträdande. Den hittillsvarande för- eningslagen bör även tillämpas vid genomförandet av likvidationen i de fall där en likvidator redan har utsetts när den nya föreningslagen träder i kraft. Regeringen föreslår även att en ansökan om kallelse på okända borge- närer i ett likvidationsförfarande enligt den nya föreningslagen ska göras hos i stället för hos . Inneliggande ansökningar bör som utgångspunkt lämnas över till vid ikraftträdandet. En övergångsbestämmelse med sådant innehåll bör gälla för förslaget till ändring i lagen om kallelse på okända borgenärer. Om har fattat beslut i ärendet, bör dock ansökan fortsätta att handläggas av den myndigheten. Regeringen föreslår en straffskärpning för den som inte följer bestäm- melserna om förande och utlämnande av en medlemsförteckning. Enligt 2 kap. 10 § regeringsformen får ingen dömas till en svårare brottspåföljd för en gärning än den som var föreskriven när gärningen begicks. Någon särskild övergångsbestämmelse behövs därför inte i fråga om straff- skärpningen. Enligt föreningslag var ensamrätten till en ekonomisk förenings firma på grund av registrering begränsad till det län där föreningen var registrerad. Genom införandelagen till den hittillsvarande föreningslagen utsträcktes skyddsområdet för redan registrerade firmor till hela landet. Eftersom detta kunde leda till att flera förväxlingsbara firmor blev giltiga vid sidan av varandra, togs det i införandelagen in bestämmelser om att allmän domstol kunde bestämma att någon av firmorna eller båda fick användas endast på särskilt sätt, t.ex. med tillägg av en ortsangivelse (5 §).