prop · H503221 · 2018-04-12 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:221 Klassificering av nya psykoaktiva substanser Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslår regeringen lagändringar i syfte att effektivisera klassificeringsprocessen för nya psykoaktiva substanser. Regeringen föreslår att får göra anonyma inköp av nya psykoaktiva substanser för att regeringen snabbare ska kunna klassificera sådana hälsofarliga substanser som förekommer eller kan komma att göras tillgängliga på den svenska marknaden. Regeringen föreslår också att den som av grov oaktsamhet hanterar varor som omfattas av lagen (1999:58) om förbud mot vissa hälsofarliga varor ska kunna dömas till ansvar. Regeringen bedömer att regleringen av narkotika eller hälsofarliga varor inte bör ske genom generiska definitioner i den betydelsen att substanserna klassificeras utifrån sin kemiska grundstruktur. Regleringen av narkotika eller hälsofarliga varor bör heller inte ske genom verkansbaserade eller analoga definitioner. Regeringen kommer dock att initiera en ny bred analys av frågan om vilka åtgärder som kan vidtas för att mer effektivt möta problemet med nya psykoaktiva substanser som inte utgör narkotika eller hälsofarliga varor. Lagförslagen föreslås träda i kraft . 2017/18:221 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1992:860) om kontroll av narkotika .......................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor Förslag till lag om ändring i offentlighets - och sekretesslagen (2009:400) Ärendet ..............................................................och dess beredning Inköp av ....................substanser med hjälp av fingerade uppgifter Förstärkning ...........................av resurser Konsekvenser ..............................................av regeringens förslag Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:860) om Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor Förslaget till lag om ändring i offentlighets - och sekretesslagen (2009:400) Sammanfattning av SOU 2016:93 Klassificering av Författningsförslag i SOU 2016:93 Klassificering av Remissinstanserna avseende SOU 2016:93 Klassificering av nya psykoaktiva substanser Utdrag ur protokoll .........vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1992:860) om kontroll av narkotika, 2.lag om ändring i lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, 3.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2017/18:221 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1992:860) om kontroll av narkotika Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:860) om kontroll av narkotika dels att nuvarande 11 a § ska betecknas 11 b §, dels att det närmast före rubriken ”Avgifter” ska införas en ny paragraf, 11 a §, av följande lydelse. av fingerade uppgifter göra inköp av varor som kan behöva regleras enligt denna lag och som inte är enligt lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor dels att 3, 3 c och 4 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 3 e §, av följande lydelse. Varor som avses i denna lag får inte utan tillstånd 1.införas till landet, 4.förvärvas i överlåtelsesyfte, 5. anskaffas, bearbetas, förpack- as, transporteras, förvaras eller på annat sådant sätt hanteras om varorna inte är avsedda för eget 5. bjudas ut till försäljning, eller 6. bjudas ut till försäljning, eller 6. innehas. 7. innehas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela tillstånd till hantering för ett vetenskapligt eller industriellt ändamål. Tillstånd får förenas med de villkor som behövs, såväl i samband med beslutet om tillstånd som senare . Ett tillstånd får återkallas, om 1.tillståndet inte längre utnyttjas, eller 2.tillståndshavaren i väsentlig mån brutit mot ett meddelat villkor eller inte följer bestämmelserna i denna lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om införsel, överlåtelse, framställning, förvärv i överlåtelsesyfte, utbjudande till försäljning, innehav, anteckningar och märkning samt om undantag från kravet på tillstånd. Den myndighet som regeringen bestämmer har tillsyn över efterlevnaden av denna lag samt av de föreskrifter och villkor som har meddelats i anslutning till lagen. har rätt att få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen och får meddela de förelägganden och förbud som behövs för att denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen ska efterlevas. För tillsyn har tillsynsmyndig- För tillsyn har tillsynsmyndig- heten rätt till tillträde dels till om- heten rätt till tillträde dels till om- 1Senaste lydelse 2011:113. 2Senaste lydelse 2011:113. 2017/18:221 råden, lokaler och andra utrymmen råden, lokaler och andra utrymmen som används i samband med in- som används i samband med in- försel, överlåtelse, framställning, försel, överlåtelse, framställning, förvärv i överlåtelsesyfte, utbjud- förvärv i överlåtelsesyfte, utbjud- ande till försäljning eller innehav ande till försäljning eller innehav av varor enligt denna lag, dels till av varor enligt denna lag, dels till utrymmen där prövning av varor- utrymmen där prövning av varor- nas egenskaper utförs. nas egenskaper utförs. gäller sådana utrymmen som an- myndigheten får i sådana utrym- vänds i samband med införsel, men göra undersökningar och ta överlåtelse, framställning, förvärv dock inte med stöd av denna lag försäljning eller innehav av varor rätt till tillträde till bostäder. enligt denna lag. heten får i sådana utrymmen göra undersökningar och ta prover. med stöd av denna lag rätt till tillträde till bostäder. ska lämna det biträde som behövs för tillsyn enligt denna paragraf. Den som förfogar över sådana varor som avses i andra stycket ska lämna det biträde vid undersökningen som tillsynsmyndigheten begär. För prov som tillsynsmyndigheten har tagit betalas inte ersättning. Ett beslut om föreläggande eller förbud får förenas med vite. Om tillträde eller biträde vägras får tillsynsmyndigheten också förelägga vite. ska på uppdrag av med hjälp av fingerade uppgifter göra inköp av varor som kan behöva regleras enligt denna lag. Den som uppsåtligen bryter mot 3 § första stycket 2, 3, 4, 5 eller 6 döms till böter eller fängelse i högst . Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 3 a eller Den som uppsåtligen bryter mot 3 § första stycket 2, 3, 4, 5, 6 eller 7 ska dömas till böter eller fängelse i högst . Den som av grov oaktsamhet bryter mot 3 § första stycket 2, 3, 4, 5 eller 6 ska dömas till böter eller fängelse . I ringa fall ska det inte dömas till ansvar enligt detta stycke. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 3 a eller 3 Senaste lydelse 2011:113. 3 b § eller föreskrift som medde- 3 b § eller föreskrift som medde- lats med stöd av denna lag döms lats med stöd av denna lag ska dömas till böter. Om straff för olovlig införsel finns bestämmelser i lagen (2000:1225) om straff för smuggling. Denna lag träder i kraft . 2017/18:221 2.3 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att det i offentlighets- och sekretesslaglagen (2009:400) ska införas en ny paragraf, 17 kap. 4 c §, och närmast före 17 kap. 4 c § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Uppdrag om inköp av hälsofarliga varor Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till myndighets verksamhet som avser uppdrag om inköp av varor enligt 11 a § lagen (1992:860) om kontroll av narkotika eller 3 e § lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, om det kan antas att syftet med inköpet motverkas om uppgiften röjs. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning fattade beslut om att i enlighet med socialutskottets förslag (bet. 2014/15:SoU6 mom. 16, rskr. 2014/15:155) tillkännage för regeringen att regeringen utan dröjsmål ska låta utreda problemet med nätdroger brett, vilket innebär att skyndsamt se över frågan om generisk klassning/familjeklassning av narkotika men att också överväga andra åtgärder, och återkomma till med förslag. tillkännagivanden behandlas i avsnitt 8. Regeringen anser att tillkännagivandet genom förslagen i denna proposition är slutbehandlat. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en bred översyn av problemen med nya psykoaktiva substanser (dir. 2015:102). Regeringen beslutade att förlänga utredningstiden till (dir. 2016:64). I direktiven till utredningen ingick att lägga fram förslag till olika åtgärder som syftar till att snabbare kunna klassificera sådana hälsofarliga substanser som förekommer eller kan komma att göras tillgängliga på den svenska marknaden. I direktiven till uppdraget nämns särskilt att utredaren ska analysera möjligheterna att klassificera substanser som narkotika eller hälsofarliga varor i grupper (generisk klassificering) i stället för att som klassificera varje substans enskilt samt utreda möjligheterna att tillfälligt förbjuda försäljning av substanser som kan komma att förklaras som narkotika eller hälsofarliga varor. Utredningen överlämnade betänkandet Klassificering av nya psykoaktiva substanser (SOU 2016:93). Den aktuella propositionen har sin grund i detta betänkande. I betänkandet behandlar utredningen bl.a. generisk klassning, reglering av substanser som kan medföra fara för människors liv och hälsa, effektivisering av klassificeringsprocessen för narkotika och hälsofarliga varor, inköp under annan identitet och tillfälliga försäljningsförbud. Betänkandets resonemang om reglering av cannabis och odling av industrihampa och reglering av behandlat växtmaterial behandlas inte i denna proposition. I bilaga 1 finns en sammanfattning av de delar av betänkandet Klassificering av nya psykoaktiva substanser som behandlas i denna proposition. Utredningens författningsförslag i de delarna finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2016/07984/FS). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter behandlas i författningskommentaren. Regeringen följer Lagrådets förslag. 2017/18:221 4 Målet för narkotikapolitiken är ett narkotikafritt samhälle. hade en relativt liberal syn på narkotika. Politikens inriktning förändrades och har svenska regeringar fört en mer balanserad och restriktiv linje. Narkotikapolitiken i har ett starkt och brett politiskt stöd. bedriver och fäster stor vikt vid en politik som bygger på att begränsa både tillgång och efterfrågan i syfte att främja hälsa. Avståndstagandet till narkotika är en viktig preventiv aspekt för att förhindra att människor testar eller missbrukar narkotika. antog regeringens proposition En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (prop. 2010/11:47), kallad ANDT-politiken, och beslutade om det övergripande målet om ”ett samhälle fritt från narkotika och dopning, minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och ett minskat tobaksbruk”. Till det övergripande målet kopplades prioriteringar i form av sektorsövergripande målsättningar för samhällets insatser för åren 2011–2015. Regeringen har låtit utvärdera måluppfyllelserna och har i skrivelse 2015/16:86 En samlad strategi för alkohol-, narko- tika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016 – 2020 redovisat resultat och erfarenheter från strategiperioden. Med detta som utgångspunkt har regeringen angett mål och inriktning för det fortsatta arbetet –2020. Regeringen har i samband med utvärderingen av ANDT-arbetet också gett en tydligare roll i genomförandet av ANDT- strategin. Myndigheten ska verka för ett effektivt och kunskapsbaserat arbete samt nationell samordning inom ANDT-området. En av de mest effektiva åtgärderna för att minska ANDT-relaterade skadeverkningar och problem är att begränsa tillgången och tillgängligheten. Tillgänglighetsbegränsande åtgärder utgör därför en hörnsten i den svenska ANDT-politiken. Bland de insatsområden som regeringen bedömer som mest angelägna för att styra utvecklingen mot uppsatta mål är att tillgången till alkohol, narkotika, dopningsmedel och tobak ska minska. Internet blir en allt viktigare försäljningskanal för såväl legala om illegala varor och tjänster. Denna utveckling omfattar även ANDT-området och internet blir därför en allt viktigare arena i det förebyggande ANDT- arbetet. Det gäller inte minst tillgänglighetsbegränsande insatser. Den allt snabbare spridningen av nya psykoaktiva substanser, s.k. nätdroger har uppmärksammats och är en utveckling som oroar. Flera av substanserna har orsakat svåra sjukdomstillstånd och har även påträffats vid obduktion av döda personer. Bruket av nya psykoaktiva substanser (NPS) är fortfarande lågt i förhållande till redan kända narkotiska preparat men det finns risk att bruket av NPS kan öka och orsaka fler dödsfall. har förbundit sig till tre gällande internationella narkotikakonventioner: allmänna konvention om narkotika, konvention om psykotropa ämnen och konvention mot olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen. allmänna konvention om narkotika, kallad narkotikakonventionen, syftar till att förhindra produktion och spridning av en rad specifika narkotiska droger, men också säkra tillgången för medicinsk och vetenskaplig användning. Initiativet till konventionen togs 1948 av FN:s ekonomiska och sociala råd. Konventionen förutsätter att parterna omsätter den i sin nationella lagstiftning. Den definierar en sorts miniminivå för parternas åtaganden och innehåller en rad tvingande påbud. Parterna ges rätt att tillämpa strängare nationella kontrollbestämmelser än de som stadgas i konventionen (artikel 39). Klassificeringen av narkotiska droger i narkotikakonventionen är uppdelad i fyra förteckningar, förteckning I–IV. Förteckning I och IV är mer restriktiva och förteckning II och III mindre restriktiva (artikel 2). konvention om psykotropa ämnen, kallad psykotropkonventionen, syftar till att kontrollera sedativa substanser, stimulantia och hallucinogener. Konventionen har en liknande uppbyggnad som narkotikakonventionen och rymmer fyra förteckningar (artikel 3–11). Förteckning I är den striktast reglerade och avser substanser med ett begränsat terapeutiskt värde vilka utgör stora risker för folkhälsan. Sedan avtar kontrollen något med respektive förteckning och förteckning IV är den minst restriktiva. konvention om olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen, kallad narkotikabrottskonventionen, tillkom för att få bukt med den växande illegala och internationaliserade narkotikamarknaden. Konventionen utökade mandatet för den internationella drogbekämpningen. Fokus lades på tre områden: det mellanstatliga samarbetet, vinsterna från drogrelaterad brottslighet och de kemikalier som används i olaglig drogframställning. Konventionens syfte är att främja samarbetet mellan de anslutna länderna för en effektivare bekämpning av den illegala droghanteringen i alla producentled: odling, tillverkning, distribution, organisation och finansiering (artikel 2 och 3). Narkotikastrafflagen (1968:64) Enligt 8 § narkotikastrafflagen definieras narkotika som läkemedel eller hälsofarliga varor med beroendeframkallande egenskaper eller euforiserande effekter eller varor som med lätthet kan omvandlas till varor med sådana egenskaper eller effekter och som 1. på sådan grund är föremål för kontroll enligt en internationell överenskommelse som har biträtt, eller 2. av regeringen har förklarats vara att anse som narkotika enligt lagen. För att en vara ska anses som narkotika krävs alltså både att den har vissa angivna egenskaper och att den antingen på sådan grund är föremål för kontroll enligt en internationell överenskommelse som biträtt eller att regeringen i förordning förklarat den som narko- Bestämmelser om olovlig befattning med narkotika finns i narkotika- I 1 § första stycket narkotikastrafflagen straffbeläggs under sex punkter olika förfaranden som utgör narkotikabrott om de sker olovligen och uppsåtligen. I den första punkten anges att det är straffbart att överlåta narkotika. Begreppet överlåta anses ha samma innebörd som i civilrättsliga sammanhang, dvs. vad som avses är försäljning, byte, gåva eller annat förfarande varigenom äganderätten överförs till någon annan. I den andra punkten anges att den som framställer narkotika som är avsedd för missbruk (eget eller annans) gör sig skyldig till narkotikabrott. Begreppet framställning omfattar även att odla narkotiska växter. tredje punkten anges att det är otillåtet att förvärva narkotika i över- För ansvar är det tillräckligt att endast viss del av den för- värvade narkotikan är avsedd att överlåtas. Det saknar betydelse om det betalas någon ersättning för narkotikan eller inte. Enligt den fjärde punk- ten är det straffbart att anskaffa, bearbeta, förpacka, transportera, förvara eller ta annan sådan befattning med narkotika som inte är avsedd för eget Avsikten med bestämmelsen är att det för vissa speciellt kvalifice- rade fall av befattning med narkotika ska vara möjligt att döma till ansvar även för de osjälvständiga brottsformerna (till skillnad från vad som gäller vid innehav). I den femte punkten anges att det är straffbart att bjuda ut narkotika till försäljning, förvara eller befordra vederlag för narkotika, förmedla kontakter mellan säljare och köpare eller företa någon annan sådan åtgärd, om förfarandet är ägnat att främja narkotika- Syftet med bestämmelsen är bl.a. att komma åt de personer som på olika sätt främjar narkotikahandeln utan att själva ta befattning med narkotikan eller ha närmare kunskaper om de olika konkreta transak- I den sjätte punkten anges att den som innehar, brukar eller tar annan befattning med narkotika gör sig skyldig till narkotikabrott. Straffet för narkotikabrott av normalgraden enligt 1 § är fängelse i högst Om brottet med hänsyn till arten och mängden narkotika samt övriga omständigheter är att anse som ringa, döms enligt 2 § för ringa narkotikabrott till böter eller fängelse . att anse som grovt, döms enligt 3 § första stycket för grovt narkotika- Straffskalan är fängelse i lägst två och högst . ningen av om ett brott är grovt ska det särskilt beaktas om brottet har utgjort ett led i en verksamhet som har bedrivits i större omfattning eller yrkesmässigt, avsett en särskilt stor mängd narkotika eller annars varit av särskilt farlig eller hänsynslös art. Om brottet är att anse som synnerligen grovt, döms enligt 3 § andra stycket för synnerligen grovt narkotikabrott. Straffskalan är fängelse i lägst sex och högst . om brottet är synnerligen grovt ska det särskilt beaktas om brottet har utgjort led i en verksamhet som utövats i organiserad form i syfte att i stor omfattning bedriva handel med narkotika, avsett en synnerligen stor mängd narkotika eller annars varit av synnerligen farlig eller hänsynslös Den som av grov oaktsamhet begår en gärning som avses i 1 § första stycket 1–5 narkotikastrafflagen döms enligt 3 a § samma lag för vårds- löshet med narkotika till böter eller fängelse i högst . I ringa fall ska det inte dömas till ansvar. Lagen (1992:860) om kontroll av narkotika Befattning med narkotika utgör ett narkotikabrott om befattningen sker olovligen. Lagen om kontroll av narkotika (narkotikakontrollagen) reglerar under vilka förutsättningar narkotika får hanteras. Med narkotika enligt denna lag avses detsamma som i 8 § narkotikastrafflagen. Narkotika får föras in till eller ut från landet, tillverkas, bjudas ut till försäljning, överlåtas eller innehas endast för ett medicinskt ändamål, vetenskapligt ändamål, annat samhällsnyttigt ändamål som är särskilt angeläget eller ett industriellt ändamål i de fall regeringen särskilt föreskriver det, eller om undantag från kravet på tillstånd har meddelats. Vidare får narkotika föras in till eller ut ur landet endast av den som har tillstånd till det (2 och 3 §§). Enligt 5 § första stycket narkotikakontrollagen får handel med narkotika som huvudregel bedrivas endast av den som med tillstånd antingen har fört in varan till eller har vidtagit sådan åtgärd med varan som innebär tillverkning, eller av den som har tillstånd att handla med varan. Av 7 § framgår vem som har rätt att inneha narkotika. Särskilda regler finns för narkotiska läkemedel. I 2 § förordningen (1992:1554) om kontroll av narkotika anges att de substanser som anges i bilaga 1 till förordningen ska anses som narkotika enligt narkotikastrafflagen. Det är dessa substanser som avses i 8 § 2 narkotikastrafflagen. Lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor Lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor gäller varor som på grund av sina inneboende egenskaper medför fara för människors liv eller hälsa och som används eller kan antas användas i syfte att uppnå berusning eller annan påverkan (1 §). Det är regeringen som föreskriver vilka varor som lagen ska tillämpas på. Lagen ska inte tillämpas på varor som är narkotika, vissa dopningsmedel eller läkemedel som är godkända inom Europeiska unionen (2 §). De hälsofarliga varorna får inte utan tillstånd införas till landet, överlåtas, framställas, förvärvas i överlåtelsesyfte, bjudas ut till försäljning eller innehas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela tillstånd till hantering för ett vetenskapligt eller industriellt ändamål. I bilagan till förordningen (1999:58) om förbud mot vissa hälsofarliga varor anges de varor som ska anses som hälsofarliga varor enligt lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Lagen (2011:111) om förstörande av vissa hälsofarliga missbrukssubstanser Lagen om förstörande av vissa hälsofarliga missbrukssubstanser syftar till att förebygga att människor missbrukar vissa hälsofarliga substanser. Av 2 § framgår att lagen gäller för substanser som 1) har förklarats som narkotika enligt narkotikakontrollförordningen eller som hälsofarlig vara enligt förordningen om förbud mot vissa hälsofarliga varor enligt en förordning som ännu inte trätt i kraft, 2) har förklarats som narkotika enligt en internationell överenskommelse som har tillträtt men där förklaringen ännu inte trätt i kraft här i landet eller 3) kan antas komma att av regeringen förklaras som narkotika eller som hälsofarlig 2017/18:221 vara enligt narkotikakontrollförordningen eller förordningen om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Enligt 3 § får beslut fattas om att en sådan substans ska förstöras, om den på grund av omständigheterna i det enskilda fallet kan antas vara avsedd att användas i syfte att uppnå berusning eller annan påverkan och då kan komma att förorsaka skada eller dödsfall. Beslut om förstörande fattas som huvudregel av en åklagare. och ska om åklagaren begär det yttra sig i frågan om huruvida substansen är av sådant slag att den omfattas av definitionen. Begreppet nya psykoaktiva substanser har ingen klar och entydig innebörd utan har definierats på olika sätt i olika sammanhang. Enligt regeringen avses med nya psykoaktiva substanser sådana nya substanser som kan antas medföra fara för människors liv eller hälsa och som används för att uppnå någon form av påverkan eller som kan antas ha beroendeframkallande egenskaper eller euforiserande effekter.