prop · H60320 · 2018-12-20 00:00:00 — Kommuner som infört RUR tycks förvisso ha justerat resultaten i mindre utsträckning än andra kommuner, men skillnaden mellan kommunerna fanns redan innan RUR infördes. Ingenting tyder heller på att kommuner har minskat resultatjusteringen efter att de infört RUR. Staten bör vidta åtgärder för att kunna utvärdera RUR och regeringen har uttryckt att RUR behöver följas upp för att säkerställa att RUR tillämpas så som avsett. saknas förutsättningar för en sådan uppföljning, dels för att informationen om RUR är motstridig i RS, dels för att SCB har tagit bort kassaflödesanalysen från RS. Om regeringen vill utvärdera RUR, behöver dessa två hinder undanröjas. Att information om RUR är motstridig i RS innebär att det endast delvis går att följa vilka kommuner som reserverat medel, medel har reserverats och disponerats och vilka belopp det rör sig om. Går man till kommunernas ÅR får man ibland en tredje bild av tillämpningen. En rimlig första åtgärd är att SCB inför kontroller i RS-blanketten så att kommuner uppmärksammas när de rapporterat in motstridiga uppgifter till resultat- och balansräkningen i RS. För att kunna utvärdera RUR:s eventuella effekt på resultatjustering, krävs att resultatjusteringens omfattning kan mätas. För att kunna använda någon av de 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N gängse mätmetoderna för detta krävs uppgifter från kommunernas kassaflödesanalyser. Dessa finns i kommunernas ÅR men förs inte över till RS. Detta försvårar utvärderingen av RUR, men begränsar också en mer fördjupad uppföljning av kommunernas mål om god ekonomisk hushållning. Att kommunerna ska redovisa kassaflödesanalyser i ÅR har varit ett lagkrav . har RKR:s rekommendation om kassaflödesanalys gett kommunerna vägledning om hur kassaflödesanalysen ska ställas upp. Att föra över dessa uppgifter från ÅR till RS bör inte innebära ett betydande merarbete för kommunerna. rekommenderar därför SCB att återinföra kassaflödesanalysen i RS, efter samråd med kommunernas företrädare. För att kunna följa resultatjustering genom kommunala bolag bör kassaflödesanalysen även omfatta sammanställda räkenskaper. Riksdag och regering har reviderat såväl kommunallagen som redovisningslagen. Det är för tidigt att uttala sig om vilken effekt den nya lagstiftningen kommer att ha. anser dock att det finns goda skäl för regeringen att noga följa utvecklingen och, om inga påtagliga förbättringar sker, överväga en genomlysning av systemet för redovisning och revision. Vid en sådan genomlysning är det viktigt att överväga åtgärder som kan öka följsamheten till befintlig lag och normering. Utifrån denna granskning bedömer vi att SCB:s värdering av tillförlitligheten i resultat- och balansräkningen i RS behöver nyanseras. Resultat- och balansräkningen i RS är inte ett direkt sammandrag av uppgifter från kommunernas ÅR. Kommunernas ÅR är dessutom en relativt osäker primärkälla. Även om de flesta kommuner tycks sköta både redovisning och överföring på ett fullgott sätt, är det tillräckligt många eller stora kommuner som brister i något avseende för att det ska få en tydlig påverkan på det samlade resultatet. lämnar med anledning av denna granskning följande rekommendationer till SCB: •SCB bör vidta åtgärder för att regelbundet validera överensstämmelsen mellan ÅR och RS. Revisorsintyg kan vara en lämplig åtgärd. •SCB bör införa automatiska kontroller för att säkerställa att uppgifter om RUR är konsistenta mellan resultat- och balansräkning i RS. •SCB bör återinföra kassaflödesanalysen i RS. Kassaflödeanalysen bör omfatta både kommunala verksamheter och de sammanställda räkenskaperna. R I K S R E V I S I O N E N R Ä K E N S K A P S S A M M A N D R A G E T – Ä R R E SU L TA T - O C H B A L AN SR Ä K N IN G EN T I L LF Ö R L I T L I G ? Arcas, J.M. och , C. Financial Performance Adjustment in English Local Governments, No 77 Vol. 26 Issue 2 2016, s. 141- 152, 2016. Dechow, P.M., , R,G. och Sweeney, A,P. Detecting earnings management, i The Accounting review, Vol. 70, nr. 2, s. 193-225, 1995. , F. Behovet av externrevision, : , 2000. , J., , S., , M. och , N. Sammanställd redovisning i förgrunden eller bakgrunden – En kartläggning av kommuners årsredovisningar, KEFU:s skriftserie 2016:1. , J., Cshen Ye Ekstrom, S., , M. och , N. Sammanställd redovisning – En kartläggning av kommuners årsredovisningar, KEFU:s skriftserie 2016:6. , J., , N. och , T. Sammanställd redovisning – mot en förbättrad koncernredovisningspraktik, tidskriften , nr 4 2014. Artificiell styrning av resultat – Om ekonomi, politik och tjänstemän, 2016. Resultatutjämningsreserver i kommuner och landsting – en praxisundersökning, 2014. , P., Brorström, B., och , H. Resultatutjämning i kommuner och landsting – en konsekvens av kravet på ekonomi i balans? Bilaga 7 till SOU 2011:59. , , , M. och , T. Do audit firm and audit costs/fees influence earnings management in Swedish municipalities? Sciences : 10.1177/0020852317748730, 2018. Riktlinjer för europeisk statistik. För medlemsstaternas och gemenskapens statistikansvariga myndigheter. Quality Framework of . , P. och , T. Accrual accounting does not necessarily mean accrual accounting: Factors that counteract compliance with accounting standards in Swedish municipal accounting, 2008. , M. Accounting and auditing in municipal organisations – Four papers on accounting compliance and audit costs, 2016. Kommunens granskning av räkenskapssammandraget (RS). Revisionsrapport, 2014. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Pilcher, R. och , M. Local governments, unexpected depreciation and financial performance adjustment. Financial accountability & management, 26: 299– 324, 2010. Den framtida revisionen – förslag till åtgärder för förbättrad revisionskvalitet och stärkt förtroende för revisorer och revision i , skrivelse till regeringen, 2017. Räkenskapssammandraget som underlag för kommunjämförelser – är kostnadsmåtten tillförlitliga?. Riktade statsbidrag till skolan – nationella prioriteringar men lokala behov. Statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården. Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej. , Yttrande över SOU 2015:24 En kommunallag för framtiden, dnr. , Yttrande över SOU 2016:24 En ändamålsenlig redovisning, dnr. Tillämpning av redovisningsnormering årsredovisningar, 2014. RKR, Praxisundersökning 2007, 2007. Ronen, J. och Yaari, : Emerging Insights in Theory, Practice, and Research, Springer, 2008. Räkenskapssammandraget 2017 – Instruktioner, 2018. Nationalräkenskaper, kvartals- och årsberäkningar, 2017. Räkenskapssammandrag för kommuner, landsting och kommunalförbund, 2017. Räkenskapssammandrag för kommuner, landsting och kommunalförbund, 2017. SCB, statistiknyhet, . Kvalitet för den officiella statistiken – en handbok, 2016. Räkenskapssammandrag för kommuner, landsting och kommunalförbund, 2016. Årsredovisning 2015, 2016. Räkenskapssammandrag 2015 – Beskrivning av statistiken, 2016. R I K S R E V I S I O N E N R Ä K E N S K A P S S A M M A N D R A G E T – Ä R R E SU L TA T - O C H B A L AN SR Ä K N IN G EN T I L LF Ö R L I T L I G ? Beskrivning av statistiken. Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting (RS), 2012. Sammanställning av statistikanvändningen av uppgifter från kommunernas Räkenskapssammandrag, 2011. Resultatrapport av Räkenskapssammandraget för kommuner, 2011. Beskrivning av statistiken. Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting (RS), 2011. En normalkontoplan för kommunernas externa redovisning. –en kartläggning och idéskrift kring några kommuners arbete med RS-inrapporteringen, 2011. An investigation of discretionary accruals and surplus-deficit management – evidence from Swedish municipalities, Financial Accountability and Management, vol. 23, ss. 441-457, 2007. Statskontoret, Remissvar. En kommunallag för framtiden (SOU 2015:24), dnr. 2015/92–4. , T., Glinatsi, N. och Prahl, M. Procurement of audit services in the municipal sector: the impact of competition, i , 35:4, s. 273-280, 2015. , och , M. Compromise and avoidance: the response to new legislation, 2014. , T och , O. What do auditors do? Obviously they do not scrutinise the accounting and reporting, , 27 (3), 2011. Vinnari, E. och Näsi, S. Creative accrual accounting in public sector: ’Milking’ water utilities to balance municipal budgets and accounts. , 24: 97–116, 2008. Låt staten ta över ansvaret för kommunala revisionen. Partierna ser inte problemen med kommunala revisionen. En ändamålsenlig redovisning. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. En ändamålsenlig redovisning. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Spara i goda tider – för en stabil verksamhet, ett betänkande av utredningen om kommunsektorn och konjunkturen. God ekonomisk hushållning i kommuner och landsting. Utvidgat balanskrav – omfattande verksamhet i kommunala företag. 2017/18:149. En ändamålsenlig bokföring och redovisning; bet. 2017/18:FiU42; rskr. 2017/18:285. 2016/17:171. En ny kommunallag; bet. 2016/17:KU30; rskr. 2016/17:335. 2015/16:47. 2013/14:7. Ändringar i statistiklagstiftningen; bet. 2013/14:FiU7; rskr. 2013/14:58. 2012/13:1. 2011/12:172. Kommunala resultatutjämningsreserver; bet. 2012/13:FiU15; rskr. 2012/13:58. 2000/01:27. En ny statistiklagstiftning; bet. 2000/01: FiU15; protokoll med 2000/01:27. En ny statistiklagstiftning. 1996/97:52. Den kommunala redovisningen; bet. 1996/97:FIU15; protokoll med beslut: 1996/97:117. 1996/97:150. ekonomiska vårproposition; bet. 1996/97:FIU15; protokoll med beslut: 1996/97:117. 1991/92:118. Om förenklad statistikreglering; bet. 1991/92: FIU23; rskr. 1991/92: 316. En kommunallag för framtiden. Översyn av statistikinsamlingen avseende ekonomi och verksamhet. Regeringsbeslut Fi2009/2221 (delvis). Uppdrag till om att förbättra den ekonomiska kommunstatistiken. 2016/17:102. Utvecklingen inom den kommunala sektorn. 2011/12:102. Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Lag, förordning, föreskrift, rekommendation Kommunallag (2017:725). Lag (2018:597) om bokföring och redovisning. R I K S R E V I S I O N E N R Ä K E N S K A P S S A M M A N D R A G E T – Ä R R E SU L TA T - O C H B A L AN SR Ä K N IN G EN T I L LF Ö R L I T L I G ? Lag (2012:800) om ändring i kommunallagen (1991:900). Lag (2001:99) om den officiella statistiken. Lag (1997:614) om redovisning. Lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. föreskrifter om uppgifter till statistik om kommunernas, landstingens samt kommunalförbundens årliga bokslut, Räkenskapssammandraget (SCB-FS 2016:26). föreskrifter om kvalitet för den officiella statistiken (SCB- FS 2016:17). föreskrifter för offentliggörande m.m. av officiell statistik (SCB-FS 2002:16). Redovisning av extraordinära poster och upplysningar för jämförelseändamål. Redovisning av finansiella tillgångar och skulder. Beräkning och redovisning av balanskravsresultat, 2015. 60 R I K S R E V I S I O N E N RÄKENSKAPSSAMMANDRAGET – ÄR RESULTAT- OCH BALANSRÄKNINGEN TILLFÖRLITLIG? Varje svensk kommun laddar ner en stor Excelblankett från () webbplats, fyller i uppgifter om årets intäkter och kostnader och skickar filen till SCB. Detta underlag kallas för Räkenskapssammandraget (RS) och utgör statens viktigaste källa till information om kommunernas ekonomiska situation och utveckling. Resultat- och balansräkningen i RS ligger till grund för nationalräkenskaperna, som i sin tur utgör ett centralt underlag för regeringens finanspolitik. Uppgifterna används i regeringens budgetpropositioner men även för finansiella nyckeltal och inrapportering till . Tillförlitligheten i RS resultat- och balansräkning är beroende av kvaliteten i den huvudsakliga primärkällan: kommunala årsredovisningar. konstaterar att överensstämmelsen mellan uppgifter i årsredovisningarna och RS inte är så god som man har trott. Granskningen visar också att kommuner nyttjar bedömningsutrymmet i regelverket för redovisning för att öka och minska sina resultat i årsredovisningen. Denna så kallade resultatjustering har försvagat tillförlitligheten i RS resultat- och balansräkning. rekommenderar SCB att stärka de interna kontrollerna i RS och vidta åtgärder för extern granskning av inrapporteringen till RS. Därutöver rekommenderar att återinföra kassaflödesanalysen i RS så det går att följa upp effekten av åtgärder som syftar till att minska resultatjusteringen. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , , , , , , Hellmark , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om räkenskapssammandragets tillförlitlighet