prop · H60321 · 2018-12-07 00:00:00 — Akademiska Hus anger att de arbetar med långsiktigt hållbar utveckling av universitets- och högskoleområden genom en metod för campusplaner, det vill säga långsiktiga strategier eller visioner för utveckling av campusområden som arbetas fram i samverkan mellan lärosäte, Akademiska Hus och vanligen flera andra intressenter. Campusplanerna syftar till att skapa mervärde åt kunden och säkra attraktiva framtida lärande- och forskningsmiljöer. De innehåller både beskrivningar av lärosätenas behov, framtidens lärande- och forskningsmiljöer och mer konkret hur expansionsmöjligheter ser ut på och runtom campus, utifrån ett flertal olika hållbarhetsaspekter. Modellen grundas i sju hållbarhetsområden, där resurser och energi utgör en del. 187Intervju Akademiska Hus, och . och (), m.fl. (), (). 188Akademiska Hus (2007, 2009, 2011, 2014, 2016a, 2017). 189Regeringen (2015). 190Regeringskansliet (). 191Akademiska Hus (2016a, 2017). 192Dagens Nyheter (). 193Intervju Akademiska Hus, . 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N campusplaner, varav ett flertal är framtagna i samarbete med Akademiska Hus. Dessa planer diskuteras mer utförligt i avsnitt 4.3.5 ovan. 5.7 bedömningar och iakttagelser bedömer att Akademiska Hus överlag bedriver ett arbete för att möta kraven som ställdes genom riksdagsbeslut om bolagets preciserade inriktning, mål och ansvar. Eventuella effekter av det arbetet har inte varit föremål för granskningen. bedömer att Akademiska Hus har arbetat för att hyresprinciperna ska beakta och synliggöra den varierande risken i fastighetsportföljen. Hyresmodellen vid nyproduktion har reviderats och en central del i revideringen är att bolaget har gått över till att använda en bruten kalkylränta vid större nyinvesteringar, vilket tydliggör i synnerhet restvärdesrisken. Det kan ge drivkrafter att sänka risken och därmed även kostnaden. bedömer också att Akademiska Hus arbetar regelbundet för följsamhet mot marknaden genom avstämningar av kalkylränta och avkastningskrav i hyresmodellen vid nyproduktion. Enligt har Akademiska Hus arbetat för ökad transparens i hyressättningen vid ny-, till- och ombyggnation. Akademiska Hus har kommunicerat de övergripande förändringarna i den reviderade hyresmodellen till kunderna. En majoritet av lärosätena som är kunder hos bolaget angav också i intervjuer att det är tydligt vad som påverkar hyran, när de gör ny-, till- eller ombyggnationer tillsammans med Akademiska Hus. Akademiska Hus har tagit fram underlag för att kunna arbeta med nyproduktion utifrån variationer i risk i olika delar av landet och vid olika typer av byggnader. Det tydliggörs genom arbetet med normhus och bruten kalkylränta. Eftersom det är ett relativt nytt arbete, sett till verksamheten i hela landet, är effekterna ännu inte tydliga. bedömer att Akademiska Hus arbetar för att, inom ramen för sitt uppdrag om affärsmässighet, skapa gemensamma incitament för sänkta kostnader. ser behov av ytterligare arbete på området. Bolagets främsta arbete för att gemensamt med lärosätena skapa incitament för sänkta kostnader består i hållbarhetsarbete, vanligen energieffektivisering som oftast leder till sänkta kostnader. Även många lärosäten bekräftar att energieffektiviseringar leder till sänkta kostnader. Det övriga arbete som enligt Akademiska Hus kan ge incitament för sänkta kostnader rör utvecklingen mot att bolaget vill vara en mer aktiv part till lärosätena. Det företagsinterna arbetet med normhus – som ska vara en standard för bolaget att förhålla sig till vid nybyggnation – är en förutsättning för att vara en mer aktiv part. Normhus är infört i hela organisationen och rollen som en mer aktiv part är inte helt R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G förankrad hos lärosätena. menar att det därför kvarstår arbete för att uppnå gemensamma incitament för sänkta kostnader. Granskningen visar att Akademiska Hus har arbetat aktivt för en förbättrad kundrelation . Ytterligare arbete med kundrelationen är nödvändigt på grund av att den efterutdelning som stämman beslutade om 2015 innebar en omfattande kritik från flera lärosätesföreträdare. Akademiska Hus arbetar också med kundfokus genom utveckling av universitets- och högskoleområden. bedömer att både lärosätena och Akademiska Hus tar ett helhetsansvar – ofta gemensamt – för en långsiktig utveckling av universitets- och högskoleområden, vilket blir tydligt genom det alltmer utvecklade arbetet med campusplaner. ser dock möjligheter att utveckla campusplanerna med ekonomiska målsättningar, vilket framgår av bedömningarna i kapitel 4. •Den efterutdelning om som beslutades har lett till försämrade förutsättningar för en affärsmässig relation. •Sammantaget bedriver Akademiska Hus olika typer av arbete för gemensamma incitament för sänkta kostnader. Hållbarhetsarbetet framstår som väl utbyggt tillsammans med lärosätena. Normhus är infört i hela organisationen och rollen som en mer aktiv part är inte helt förankrad hos lärosätena. Det kvarstår därför arbete för att uppnå gemensamma incitament för sänkta kostnader. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Akademiska Hus (2015) Bolagsordning, antagen vid årsstämma . Akademiska Hus (2008, 2009, 2010, 2011, 2014, 2015, 2016a) Årsredovisning. Akademiska Hus (2016b) Metod för campusutveckling. Akademiska Hus () ”Universitetsstaden i utsedd till ” Hämtad från umea-utsedd-till-smart-city/ Akademiska Hus () ”Campus testar innovativ energiförsörjning” Hämtad från johanneberg-testar-innovativ-energiforsorjning/ Akademiska Hus (odaterat) ”Fyra övergripande hållbarhetsmål” Hämtad från (2017) lokalförsörjningsplan 2017–2021. Bilaga nr.1 C 2917-0794. () Beslut fattat av rektor, dnr C-2016-0133. mfl () ”Staten dränerar universiteten” , hämtad från staten-dranerar-universiteten/ () ”Statens bolag mjölkas för att täcka budgethål.” Hämtad från att-tacka-budgethal/ Vindefjärd mfl () ”För bättre forskning – befria universiteten” , hämtad från forskning-befria-universiteten-32736 Den Heijer, (2011) Managing the university campus: Information to support real estate decisions. Eburon academic publishers, Delft. (2006) Budgetprognos 2006:2 Analys. (2006b) Nyckeltal i statlig verksamhet. Förstudie om hur ESV kan arbeta med nyckeltal som bygger på information från . (2009) Beskrivning av ESV:s uppdrag att redovisa underlag för prisomräkning av lokalkostnadsdelen i anslagsbaserna. (2013) Rapport: Statens lokalförsörjning. R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G (2014) Analys: Statliga myndigheters lokaler Utveckling av lokalhyror och areor. (2016) Rapport: Uppdrag att se över vissa frågor om hyresavtal – Bindningstiden i hyresavtal avseende lokaler för universitet och högskolor. (2017) Rapport: Nyckeltal i statens lokalförsörjning. (2018) Redovisning av underlag för prisomräkning av lokalkostnadsandelen i anslagsbaserna för samt reviderat underlag för . , , , Wängnerud (2012) Metodpraktikan: konsten att studera samhälle, individ och marknad. , och (2005) Case studies and theory development in the social sciences. MIT press, . Gymnastik- och () Budgetunderlag 2018–2020. Beslutat av högskolestyrelsen . GIH 2017/19. () Protokollsutdrag, naturvetenskapliga fakulteten, fakultetsstyrelsen. Sammanträdesdatum , § 5.2 Förstudie Medicinareberget. (2016) Strategisk lokalförsörjningsplan 2016–2040. (2017) PM Lokalförsörjning och lokalkostnader. Dnr H 2017/45 m.fl. () Beträffande gällande Lärosätenas lokalförsörjning. Svar på faktagranskning inkommet till . och (1984) Inköp som konkurrenskraft , . (2013) Campusplan 2025 . (2017) Lokalförsörjningsplan 2017–2022. Dnr HS 2017/394. och Akademiska Hus (odaterat) Campusplan . () Dom i mål nr 884-15 meddelad i . kommun (2015) Ägardirektiv för AB Moderbolag och bolagen som ingår i koncernen. Ägardirektiv antagna av Kommunfullmäktige § 75 och fastställda vid bolagsstämmor den xx xxx 2015. (2016) 2030. (2016) Årsredovisning 2016. Dnr 1-663/2016. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N () Yttrande över: Uppdrag att se över vissa frågor om hyresavtal – Bindningstiden i hyresavtal avseende lokaler för universitet och högskolor. Rektorsbeslut dnr 1-338/2016. (2017) Presentation om lokalutredning. (2016) Strategisk plan för försörjning av fysiska lärandemiljöer 2016–2019. Dnr 16/2017. Tekniska högskolan (2013) Utvecklingsplan 2013 – 2017. Tekniska högskolan (2014) KTH campus Campusplan 2014 – ett levande campus för en hållbar framtid. Tekniska högskolan () Kungl. Tekniska högskolans budgetunderlag för perioden –2020. Tekniska högskolan (2017b) Lokalförsörjningsplan 2017–2019. Dnr V‐2017‐ 0177 KS‐kod 2.7. , Hans (1998) Internhyra i sammandrag. Hur det är tänkt, och hur det kan fungera. Minirapport om offentligt fastighetsförvaltande från UFOS, Utveckling av fastighetsförvaltande i offentlig sektor. , och (2016) Cost drivers and strategies to reduce cost in the state property sector. Report written for Pure-Net (), . , och , (2010) Fastighetsföretagande i offentlig sektor: Strategiska frågor och den samlade kunskapen. Kommuner och Landsting, . () ”Onyanserad beskrivning av vår vinst” UNT Debatt, hämtad från var-vinst-4786477.aspx (2015) Lokalförsörjningsplan 2015-2020. Dnr LIU-2015- 00723. (2015b) Tecknande av preliminärt hyresavtal avseende nytt studenthus samt tecknande av tilläggsavtal för hus D och hus Zenit på Campus . () Lokaleffektivitet: Rapport lokaleffektivitetsarbetet, handlingsplan för fortsatt arbete med lokaleffektivitet. (2013) Avsiktsförklaring. () Återrapportering av uppdrag att göra översyn av nuvarande internhyresmodell. och Akademiska Hus (2012) 2025. () ”Statens miljardmaskin.” Hämtad från R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G , (2014) ”Högskolesektorn smygbeskattas via Akademiska hus.” , hämtad från hus-2/ (2008) Slutrapport från lokalkostnadsprojektet. Dnr Mahr 29- 2008/171. (2017) Budgetunderlag 2018 – 2020 . Dnr MIUN 2016/2371 (2013) Lokalförsörjningsplan 2013-2016 för . , och (2005) Den svåra beställarrollen: om konkurrensutsättning och upphandling i offentlig sektor, , . Oz, Shy (1995) : Theory and Applications. () Promemoria granskning av lärosätenas lokalförsörjning. (2012) Att styra självständiga lärosäten. (2017) Varför sparar lärosätena? En granskning av myndighetskapital vid universitet och högskolor. (2017b) Statligt ägda bolag med samhällsuppdrag – regeringens styrning. Statskontoret (2004) Avregleringen av sex marknader: Mål, medel och resultat. Del I, Huvudrapport 2004:28 Statskontoret, . betänkande 2006/07:NU14. (2015) Campusplan 2015. () Budgetunderlag för för perioden –2020. Dnr SU FV-1.1.1-4006-16. SUHF () Expertgrupp för fastighetsfrågor. Dnr 11/112. (2014) Lokalförsörjningsplan för SLU 2015–2017. Dnr SLU ua 2014.2.9-4176. , Per () ”skulle kunna vara betydligt flexiblare” debatt, hämtat från 19/universitetet-skulle-kunna-vara-betydligt-flexiblare (2015) Campusplan huvudcampus. (2017) Universitet och högskolor: Årsrapport . (2017b) Universitet och högskolor: Genomströmning på grundnivå och avancerad nivå /16. Statistiskt meddelande UF 20 . (1998) : — ett regeringsuppdrag, rapport 1998:31 R. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , och () ”Säkra forskningen långsiktigt” Hämtad från UNT Debatt langsiktigt-4784482.aspx (2017) Lokalförsörjning 2018–2020. Dnr 2017/1382. () ”Växande missnöje med Akademiska Hus” Hämtad från akademiska-hus-4288452.aspx () Horizontal merger guidelines. Hämtad från merger-guidelines-08192010#5c) (2015) Campusplan fastighetsutveckling för . Tre campus som stödjer, utvecklar och berikar. SOU 1997:187 Statens ändamålsfastigheter: Princip för förvaltning och hyressättning. Betänkande av utredningen om utvärdering av ombildning m.m. SOU 2011:31 Staten som fastighetsägare och hyresgäst. om en översyn av statens fastighetsförvaltning. SOU 2015:105 Plats för fler som bygger mer. Betänkande av utredningen om bättre konkurrens för ökat bostadsbyggande. Statskontoret (2004) Avregleringen av sex marknader: Mål, medel och resultat. Betänkande 2006/07:NU14. (1996) Den nya organisationen för universitetens och högskolornas lokalförsörjning – en uppföljning. , 1996/97:URD2. Proposition 1992/93:100 bilaga 1. Proposition 1991/92:44 om riktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen och ombildningen av , bet. 1991/92:FIU08, protokoll 1991/92:48. Proposition 1992/93:37 om ny organisation för förvaltning av statens fastigheter och lokaler, m.m. Proposition 1995/96:141, Aktiv förvaltning av statens företagsägande, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302. Proposition 1997/98:137, Statlig fastighetsförvaltning och lokalförsörjning, m.m., bet 1997/98:FIU25 (yttrande 1997/98:UbU7), protokoll 1997/98:115. Proposition 1997/98:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G Proposition 1998/99:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 16. Proposition 2009/10:149 En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor, bet 2009/10:UbU23, rskr 2009/10:337. Proposition 2010/11:40 En reformerad budgetlag, sid 124. Proposition 2013/14:1 Förslag till statens budget , utgiftsområde 24 Näringsliv, bet. 2013/14:NU1, protokoll 2013/14:43. Proposition 2015/16:1 utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Regeringen () Upprättande av Stiftelsen . Upprättande av Stiftelsen /1876/UH. Regeringen () Metod för sammanställning och beräkning av underlag för prisomräkning av lokalkostnadsandelen i anslagsbaserna. Dnr Fi2003/3033. Regeringen (2016a) Nationella upphandlingsstrategin. Regeringen (2016b) Statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande 2017. Beslutad av regeringen , att gälla fr.o.m. 2017-01-01. Regeringen (2017) Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2016. Regeringen () Mål för bolag med statligt ägande. Senast uppdaterad , information hämtad . Regeringen () Direktiv till budgetunderlag för verksamhet vid universitet och högskolor för budgetåren 2018–2020. Dnr UH2016/05279/UH. Regeringen () Regleringsbrev för avseende universitet och U2017/05023/BS (delvis), U2017/05052/UH. Regeringens skrivelse 2013/14:130 redogörelse för företag med statligt ägande. Regeringens skrivelse 2016/17:140 redogörelse för företag med statligt ägande. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Lärosätena granskas genom en strukturerad, fokuserad flerfallstudie194 där 33 lärosätens lokalförsörjningsarbete utgör analysenheter. Akademiska Hus granskas genom en fallstudie där bolagets arbete följs från beslut om ett preciserat uppdrag för bolaget 2013 . Fallstudiemetoderna gör det möjligt att dra slutsatser om utveckling och förändring , utifrån ett rikt data om respektive fall. saknas möjlighet att jämföra med andra hyresvärdars arbete, liksom med lärosäten som arbetar under samma villkor som före reformen. Regeringen, , , stiftelsen , Försvarshögskolan, Gymnastik- och , , , , , , , , , , , , Kungl. i , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , stiftelsen med dotterbolag, konstnärliga högskola, , , , , och . Datainsamlingen som berör regeringens styrning har skett genom skriftliga frågor som har besvarats av , studier av de styrande dokument som berör lokalförsörjning efter lokalförsörjningsreformen samt studier av instruktioner och publikationer för myndigheter som arbetar på området. Vi har granskat förekomsten av återrapporteringskrav om lokalkostnader i lärosätenas regleringsbrev, inklusive det lärosätesgemensamma regleringsbrevet, för budgetåren 2014–2018. I regleringsbreven har vi sökt efter begreppen 194George och (2005). R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G ”lokalkostnader”, ”lokalkostnad” och ”lokaler”. Eftersom det gemensamma regleringsbrevet har ett flertal bilagor, har dessa sökts igenom separat. Datainsamling om Akademiska Hus verksamhet genomfördes intervjuer med åtta av tio medlemmar ur företagsledningen och två personer ur bolagets verksamhet. Intervjupersoner valdes av granskningens kontaktperson. Efter en inledande intervju om bolagets uppdrag och arbete med lärosätenas lokaler, utgick intervjuerna från områden kopplade till bedömningsgrunderna. Utöver offentligt tillgängligt material har tagit del av bolagets styrelsedokumentation för åren 2012–2017, internt arbetsmaterial och presentationer som legat som underlag för intervjuerna. Minnesanteckningar från intervjuer och dokumentgranskningar har stämts av med bolaget. Data om antal helårsstudenter, helårsprestationer och personal har hämtats från statistikdatabas. Hyrda lokalytor för åren 1994–2016 har inkommit från (), utifrån . Lokalkostnader uttrycks i fasta priser för . Vissa lärosäten har inte tagits med i beräkningarna I beräkningarna av yta och lokalkostnad per anställd helårsperson i diagram 4 har data för följande lärosäten inkluderats från respektive år: , , Försvarshögskolan , Linnéuniversitetet och konstnärliga högskola . Övriga lärosäten har data för antal anställda och area samt för lokalkostnader . I beräkningarna av yta och lokalkostnader per helårsprestation i diagram 5 har data för följande lärosäten inkluderats från respektive år: , Försvarshögskolan , Linnéuniversitetet , , Kungl. och konstnärliga högskola . Övriga lärosäten har data för antal helårsprestationer och area samt för lokalkostnader . Trenden med minskad yta per helårsprestation framgår tydligare om bara de lärosäten analyseras för vilka det finns data , se diagram B1 nedan. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram B1 Yta och kostnader per helårsprestation i utbildning för 25 lärosäten 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Kostnaderna anges priser. Beräknat för lärosäten med data från samtliga år. Följande lärosäten ingår därför inte: Kungl. , , , , , , Kungl. , konstnärliga högskola. Källa: Egna beräkningar, data från och . Beräkning av uppbundna hyreskostnader En beräkning har gjorts av hur stora uppbundna hyreskostnader som universitet och högskolor, exklusive och , hade . Utskriftsdatum för var . Beräkningen avser grundhyra, prognostiserat indextillägg och övriga tillägg som rör exempelvis värme och ombyggnation. Beräkningen innehåller därför inte bara hyreskostnaderna för själva lokalerna utan i vissa fall även mediakostnader. Mediakostnader såsom el, vatten och värme kan finnas i andra kontrakt direkt med leverantörer som inte är lärosätenas hyresvärd och som inte redovisas i KAR- registret. Övriga tillägg kan variera . F-skatt ingår inte i beräkningen. Beräkningen avser fasta priser . innehåller startdatum, slutdatum och uppsägningstid för kontrakt. Grundprincipen för att beräkna hyreslängd har varit tiden mellan urvalsdatumet Hyresavtal förlängs automatiskt om de inte sägs upp för omförhandling eller avflytt. För avtal som har börjat förlängas beräknas avtalstiden som tiden från till förlängningstiden. I vissa fall är detta antagande felaktigt då myndigheter inte alltid meddelar ESV när kontrakt upphör. För avtal som börjar gälla efter urvalsdatumet beräknas avtalstiden från startdatumet (som är senare än ) till slutdatum. R I K S R E V I S I O N E N L Ä R O S Ä T E N A S L O K A L F Ö R S Ö R J N I N G – R U M F Ö R U T V E C K L I N G Årshyran har beräknats utifrån hur stor del av året som hyresavtalet gäller. Årshyran består av grundhyran samt ett indextillägg för indexreglerad hyra. Indextillägget beräknas på indexandelen av grundhyran som anges i KAR- registret, vanligtvis mellan . Denna del indexeras utifrån föregående års prognostiserade konsumentprisindex (KPI) jämfört med bastalet som kontraktet varit aktivt. KPI-prognoser från har använts och sedan har ett antagande om 2 procents inflation använts. Kontrakt med angivna fasta prisökningar har beräknats med den fasta prisökningen år för år med utgångspunkt från grundhyran och indextillägget . Beräkningen av indexregleringen är en förenkling utifrån vad som oftast görs. KPI-talet som ska användas är vanligen oktoberindex , men kan i undantagsfall vara någon annan månads indextal. I en del fall indexomräknas hyran istället varje kvartal. Omräkningen görs endast med en eller ingen decimal, eller så anges att KPI ska ha ändrats med minst 3 enheter sedan senaste omräkning för att omräkningen ska göras. Hur indexregleringen görs framgår inte i utan i varje enskilt avtal.195 Beräkningar av marknadskoncentrationen har gjorts utifrån ESV:s KAR-register med urvalsdatum för gällande hyreskontrakt, och utskriftsdatumet för själva kontraktsdatabasen. och finns inte i och är inte med i beräkningarna. För beräkningar av marknadskoncentrationen har area under och ovan mark summerats i databasen för varje hyresvärd för gällande hyresavtal. Arean ska avse lokalarean () men kan i vissa fall beskriva bruttoarea (BTA) enligt ESV. Antalet hyreskontrakt som avsåg en uthyrd area var 1550 stycken vid urvalsdatumet. Tilläggsavtal finns ibland vid ombyggnationer och dessa har ingen area i hyreskontraktet och ingår därmed inte. Andrahandsuthyrning hos lärosätena förekommer men redovisas inte i . Kontraktsdatabasen har gåtts igenom översiktligt i syfte att säkerställa att dubbletter av hyreskontrakt inte förekommer. Avstämning med sex lärosäten har gjorts för snarlika kontrakt för att säkerställa att kontrakten avser olika lokaler. I samtliga fall har kontrakten rört olika lokaler. Hyresvärdar har identifierats i informationsportalen InfoTorg i syfte att hitta eventuell koncerntillhörighet, namnbyte och form av ägande. I äldre hyreskontrakt kan gamla namn på företag förekomma. Det är heller inte uppenbart av 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N företagsnamnet om det är exempelvis ett kommunalt bolag, en stiftelse eller ett privat bolag. Detta framgår i InfoTorg. Hyresvärdar har därmed kunnat klassificerats med rätt nuvarande namn samt organisationsform och ägande. Hyresvärdarna har därmed kunnat kategoriseras i följande kategorier: Akademiska Hus, , stiftelse, privat bolag, kommunalt bolag, kommun, landsting och övrigt. Andel yta för varje hyresvärd har därefter beräknats enligt två metoder. Den första avser lärosätets fyra största hyresvärdar och benämns C4, se beräkning i avsnitt 2.3.1.Riksrevisionen har också gjort beräkningar där hänsyn tas till hur stor andel av ytan som hyrs av olika hyresvärdar med hjälp av index (HHI). HHI beräknas genom att summera kvadraten på varje aktörs marknadsandel (beräknat som heltal från 1 till 100). Om aktörerna är jämnstora närmar sig summan 0 och om en aktör har samtliga marknadsandelar blir HHI 10 000. Det förekommer olika bedömningar av vad som utgör låg, måttlig och hög koncentrationsgrad, men generellt kan sägas att låg koncentrationsgrad är under 1 000–1 500, måttlig 1500–2500 och när HHI överstiger 2 500 betraktas koncentrationsgraden som hög.196 HHI visar att marknadskoncentrationen är hög sett både till hela landet och för samtliga granskade lärosäten då HHI för samtliga lärosäten överstiger 2 500. Detta gäller oavsett vilken huvudsaklig hyresvärd lärosätet har. Vi skickade ut en enkät till lärosätena under tidig höst 2017 och den ställdes till den kontaktperson som lärosätet utsett, vanligen lokalförsörjningschef eller motsvarande. Varje lärosäte lämnade in ett samlat enkätsvar. Samtliga lärosäten har svarat på enkäten. Ett utkast på enkäten testades med , och innan det skickades till samtliga granskade lärosäten.