prop · H503145 · 2018-03-20 00:00:00 — medgivandet har upphört skulle underlätta för dessa personer. argument för att införa en särskild reglering motsvarande den Mot detta kan anföras att fingerade personuppgifter som regel ges tills vidare och att det är ovanligt att personer med fingerade personuppgifter Orsakerna till detta kan naturligtvis vara många Prop. 2017/18:145 men det kan konstateras att antalet personer som kan tänkas vara aktuella för utredningens förslag utgör ett mindre antal. Detta särskilt med hänsyn till att antalet personer som beviljas fingerade personuppgifter är ett fåtal. Med regeringens bedömning att möjligheten att få fingerade personuppgifter inte bör utvidgas (se avsnitt 4.2.1) saknas även skäl att anta att antalet kommer öka i någon betydande omfattning. Ett förvärv av de fingerade personuppgifterna omfattar två delar, namn och personnummer. Det är möjligt att förvärva fingerade namn och utredningens förslag syftar till att göra detta lättare och i en större utsträckning. Sedan utredningens betänkande lämnades har lagen (2016:1013) om personnamn införts. Förfarandet är nu avgiftsbelagt och förlagt till . Den nya lagen har moderniserat och förenklat möjligheterna att välja och byta namn. Behovet av föreslagen reglering kan även mot den bakgrunden ifrågasättas. Beträffande möjligheten att förvärva det fingerade personnumret lämnar utredningens förslag dessutom många frågor obesvarade. Som exempel kan nämnas möjligheter att ångra en fastställd fingerad identitet. Som påtalat har utredningen inte heller berört förhållandet att enligt folkbokföringslagen ska ett personnummer utgå från en persons födelsetid och att undantag från detta endast medges vid i lagen angivna situationer (18 och 18 a §§ folkbokföringslagen). Eventuella möjligheter för att ange den korrekta födelsetiden i anslutning till personnumret för den som har haft fingerade personuppgifter är inte heller berört av utredningen. Mot denna bakgrund är det regeringens bedömning att utredningens förslag är bristfälligt och inte står i proportion till det intresse och ringa behov som det ska tillgodose. Det bör därför inte införas en möjlighet att förvärva fingerade personuppgifter när ett medgivande att använda dessa har upphört. 4.2.7Andra myndigheters bistånd till Regeringens bedömning: Det bör inte införas en särskild bestämmelse om att andra myndigheter i ärenden om fingerade personuppgifter ska bistå med de åtgärder som behövs. Utredningens förslag: Överensstämmer inte med regeringens bedömning. I utredningen förslås att det införs en bestämmelse om att i ärenden om fingerade personuppgifter ska andra myndigheter bistå med de åtgärder som behövs för att skyddet ska ge avsedd effekt, den enskilde ska kunna leva ett så normalt liv som möjligt, och minska risken för att andra lider rättsförluster med anledning av att personen medgetts användning av fingerade personuppgifter. Remissinstanserna: , Förvaltningsrätten i , i , , , , , , för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks), Justitiekanslern, , , , , , Statens institutionsstyrelse, , , och tillstyrker eller har inte haft något att invända mot utredningens förslag. påtalar att det inte närmare utvecklats vad förslaget ska innebära samt framhåller att det redan av förvaltningslagen framgår att varje myndighet ska lämna andra myndigheter hjälp inom ramen för den Om mer preciserade bestämmelser bedöms nödvändiga kan sådana lämpligen meddelas på annat sätt än genom lag. Även Datainspektionen påtalar att det inte framgår vad biståndet i praktiken ska innebära eller vilka myndigheter som kan bli aktuella. samverkan innebär att personuppgifter om den enskilde delas mellan myndigheter krävs att frågan om behandlingen av personuppgifter inom samverkan utreds särskilt. I en sådan samverkan måste den enskildes personliga uppgifter behandlas på ett korrekt och lagenligt sätt, dels för att värna den enskildes personliga integritet men även för att garantera dennes personliga säkerhet. Skälen för regeringens bedömning: har framfört önskemål till utredningen att andra myndigheter bör vara skyldiga att bistå myndigheten i ärenden om fingerade personuppgifter. hovrätt påtalat finns redan en sådan skyldighet. Varje myndighet är enligt 8 § förvaltningslagen (2017:900) skyldig att inom sitt verksamhets- område samverka med andra myndigheter. En precisering av denna mellan myndigheter finns i 6 kap. 5 § sekretesslagen, av vilken följer att en myndighet på begäran av en annan myndighet ska lämna uppgift som den förfogar över. skyldigheten begränsas bl.a. av om uppgiften är sekretessbelagd. I syfte att underlätta arbete med att få fingerade personuppgifter att fungera i praktiken har utredningen föreslagit en särskild reglering om andra myndigheters stöd till i ärenden om fingerade personuppgifter. och Datainspektionen har utredningen dock inte utvecklat vad stödet i praktiken skulle innebära. Regeringen instämmer i att det givetvis är angeläget att flera aktörer i samhället bidrar och vill framhålla att det är mycket viktigt att samarbete med andra myndigheter fungerar på ett sådant sätt att syftet med åtgärden fingerade personuppgifter får avsedd Det är därför angeläget att tillsammans med berörda myndigheter utvecklar tydliga och fungerande rutiner kring hur samverkan ska ske. Av betänkandet framgår att , när det gäller fingerade personuppgifter, har utvecklat sitt samarbete med andra myndigheter , främst med syftet att se till att åtgärden ger avsedd effekt och att den enskilde ska kunna leva ett så normalt liv som möjligt. Mot denna bakgrund, samt med beaktande av att regeringen gör bedömningen att det inte finns skäl att utvidga möjligheten att få fingerade personuppgifter, anser regeringen att det annat än att den generella skyldigheten för varje myndighet att samverka med andra myndigheter som följer av förvaltningslagen är tillräcklig för Prop. 2017/18:145 att få andra myndigheter att medverka i ärenden om fingerade Regeringen anser därför att det inte finns skäl att särskilt föreskriva om en skyldighet för myndigheter att bistå i sådana ärenden. 4.3.1Ett nytt skyddsinstitut – skyddad folkbokföring Regeringens förslag: Kvarskrivning ska ersättas med skyddad folkbokföring. Genom skyddad folkbokföring ska en person som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt, efter egen ansökan, få medges att vara folkbokförd på en annan folkbokföringsort än där personen är bosatt. Regeringens bedömning: Skyddad folkbokföring bör förstärkas på olika sätt för att bli ett bättre skydd än kvarskrivning. Utredningens förslag och bedömning: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag och bedömning. Utredningen föreslår dock en annan lagteknisk utformning som bl.a. innebär att definitionen av skyddad folkbokföring även innefattar att personen flyttar. Remissinstanserna: Flera remissinstanser har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot utredningens förslag och bedömning, däribland , Förvaltningsrätten i , Kammarrätten i , , , Barnombuds- mannen, , , i , Nationellt centrum för kvinnofrid vid , kommun, kommun, kommun, Kvinnors Nätverk, Kommuner och Landsting, för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks), Justitiekanslern, , , , Fastighetsägarna , , , , , , E- hälsomyndigheten, , , Arbetsförmedlingen, Säkerhetspolisen, , , , i , i , Transportstyrelsen, , och . Lantmäteriet anser att skyddsinstitutet kvarskrivning bör finnas kvar tills det är utrett om skyddad folkbokföring i realiteten innebär ett bättre skydd. beklagar att utredningen inte på ett tydligare sätt har tagit hänsyn till barnets särskilda situation och rättigheter vid framtagandet av det nya skyddsinstitutet. Stiftelsen anser att i ärendet om skyddad folkbokföring måste alla personer som omfattas av beslutet ha rätt att komma till tals. Det gäller även barn, vars åsikter måste tillmätas betydelse i förhållande till ålder och mognad. Även vill understryka vikten av att prövningen i det enskilda fallet beaktar barnets bästa, inbegripet barnets rätt att 2017/18:145 komma till tals och anser att det bör tydliggöras att ett beslut om skyddad folkbokföring alltid ska fattas med beaktande av barnets bästa. om skyddad folkbokföring kommer ofta få långtgående konsekvenser när det gäller barnets möjlighet att bygga upp och/eller bibehålla en nära och god kontakt med den förälder barnet inte bor tillsammans med. förälder har beviljats skyddade personuppgifter blir barnet i många fall fråntaget sin möjlighet att träffa den andra föräldern, vilket måste anses som en stor förlust för barnet. Artikel 3 i stadgar särskilt att barnets bästa alltid ska vara avgörande i frågor som gäller Ett beslut om skyddad folkbokföring kommer, liksom tidigare beslut om kvarskrivning, ofta att tas i ett inledande skede av en pågående brottsutredning och det finns då en överhängande risk att beslutet grundas på skyddsobjektets subjektiva uppgifter och att dessa uppgifter inte ställs mot andra uppgifter, som blir kända i ett senare läge. bör de situationer där hotbilden mot en förälder kommer från en helt annan person än den andra föräldern lyftas fram. I de situationer då skyddsobjektet får en skyddad folkbokföring, får det även konsekvenser för den andra föräldern och barnet. Det bör även framhävas att bedömningen bör göras på ett väl underbyggt och dokumenterat Därför förordas att inhämtar uppgifter/yttrande från socialnämnden i alla ärenden där ansökan avser person . Skälen för regeringens förslag och bedömning: Frågan om ett förstärkt skydd för uppgifter inom folkbokföringen har utretts vid flera tillfällen och det råder en stor enighet om att det finns ett behov av ett Förslagen om hur detta ska åstadkommas har dock varit olika och inte blivit genomförda. Det har länge framförts att det finns sådana brister i kvarskrivningsinstitutet som gör att ett liv med kvarskrivning är förenat Personer som har kvarskrivning kan inte lämna några ledtrådar om var de befinner sig och gömmer sig aktivt på den nya bostadsorten för att åtgärden ska ge effekt. registreras eller agera på ett sådant sätt att de kan knytas till den nya Ofta avstår de från att ta del av rättigheter och service. Det finns även brister i kunskaper och rutiner hos den kvarskrivna och i samhället i övrigt. Vanliga rutiner som används kan ibland vara olämpliga för den som är kvarskriven och öka säkerhetsriskerna. annat problem är att uppgifter om personerna lämnas ut efter bristfälliga Mot bakgrund av de brister i kvarskrivningsinstitutet som noterats har utredningen gjort bedömningen att det behövs ett starkare skydd . behöver även bli mer flexibelt för att öka möjligheten att individanpassa skyddet i större utsträckning. föreslagit ett antal förändringar som syftar till att förbättra skyddsformen. Förslagen tar bl.a. sikte på kravet att flytta för att få skyddsåtgärden, att besluten är tidsbegränsade och behovet av en stark sekretess som gäller i Kraven för att beviljas den nya skyddsåtgärden bör inte vara alltför Utredningen har inte heller föreslagit några ändringar i förhållande till de krav som ställs för att medges kvarskrivning. kvarskrivning krävs att personen av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt. av äldre förarbeten kan kvarskrivning medges både i de fall då hotet kommer från en person som är känd för den utsatta och i sådana fall då hotet kommer från oidentifierade personer (prop. 1990/91:153 s. 116). Ofta aktualiseras kvarskrivning när en person har blivit utsatt för ett brott som någon har dömts för. Men detta är inte ett krav för att medges kvarskrivning (prop. 1997/98:9 s. 45 och 46). Med anledning av synpunkter lämnade av Lantmäteriet vill regeringen understryka att utgångspunkten för ett förbättrat och starkare skyddsinstitut är att det ska ha en konkret och påtaglig innebörd för att ge ett effektivt skydd i alla verksamheter. Regeringen bedömer att de förbättringar som föreslås åstadkommer detta. , Stiftelsen och har påtalat behovet av att i det nya skyddsinstitutet särskilt ta hänsyn till barnets situation liksom att beakta barnets bästa och rätt att komma till tals. Regeringen konstaterar att det redan av artiklar 3.1 och 12 följer att barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barnet och att varje barn har rätt att uttrycka sin mening och höras i alla frågor som rör barnet. Barnets åsikt ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Ett barn företräds i princip alltid av vårdnadshavaren som även ansvarar för att tillgodose barnets behov. Den som har vårdnaden om ett barn har ansvar för barnets personliga förhållanden och ska se till att barnets behov blir tillgodosedda. För att kunna utöva vårdnaden har vårdnadshavaren rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter. I takt med barnets stigande ålder och utveckling ska vårdnadshavaren ta allt större hänsyn till barnets synpunkter och önskemål (6 kap. 2 och 11 §§ ). Härmed stärks barnets med- och självbestämmanderätt, vilket kan innebära en ökad möjlighet för barnet att hävda ett motstående intresse gentemot vårdnadshavaren och en successiv begränsning av vårdnadshavarens bestämmanderätt även om denna inte upphör helt förrän barnet fyller . Detta synsätt gäller också vid prövning av om ett barn ska medges särskilt skydd för personuppgifter enligt det nya skyddsinstitutet. I de situationer där barnets och vårdnadshavarnas intressen uppenbart står i strid med varandra bör barn i förhållande till sin ålder och mognad få ett inflytande i frågan om skyddad folkbokföring utgör en lämplig skyddsåtgärd. Men även i den motsatta situationen finns anledning att beakta barnets inställning. Vilken betydelse barnets åsikt ska ha i en viss rättslig fråga som rör barnet ska enligt relateras till kriterierna ålder och mognad. innehåller dock inga åldersgränser för när barn ska få uttrycka sina åsikter. När barnet är i stånd att bilda sig en egen uppfattning räcker det inte att enbart lyssna på barnet utan barnets åsikter måste noga beaktas. Genom att kräva att betydelse ska tillmätas åsikterna i förhållande till barnets ålder och mognad tydliggörs att enbart ålder inte kan avgöra vikten av ett barns åsikter. Barnets åsikter måste bedömas från fall till fall. Mognad avser förmågan att förstå och bedöma konsekvenserna av en särskild fråga, och måste därför övervägas när barnets individuella förmågor fastställs. Ju mer resultatet påverkar ett barns liv, desto mer relevant är en korrekt bedömning av just det barnets mognad (allmänna kommentar nr 12 [2009] Barnets rätt att bli hörd, punkterna 21, 28, 29 2017/18:145 och 30). ska på begäran lämna biträde i dessa utredningar och som framgår av avsnitt 4.3.9 föreslår regeringen även att det för införs en sekretessbrytande uppgifts- skyldighet gentemot för uppgifter som behövs i ett ärende om skyddad folkbokföring. Regeringen anser att det inte därutöver behöver regleras när uppgifter ska inhämtas. Sammantaget innebär de förbättringar som föreslås att ett delvis nytt, men framförallt starkare, skydd införs som ersätter kvarskrivning. För att tydliggöra förändringarna i förhållande till kvarskrivning samt bättre återspegla syftet med och innebörden av den aktuella skyddsåtgärden anser regeringen, i likhet med utredningen, att kvarskrivning bör ersättas med det nya institutet skyddad folkbokföring. Med skyddad folk- bokföring ska enligt regeringens förslag avses att en person som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt, efter egen ansökan får medges att vara folkbokförd på en annan folkbokföringsort än där personen är bosatt. Den föreslagna definitionen föranleder ändringar i 16 § folkbokförings- lagen. 4.3.2Skyddad folkbokföring på en annan ort och utan att personen flyttar Regeringens förslag: Skyddad folkbokföring ska vid flyttning ske på den gamla folkbokföringsorten eller på en annan folkbokföringsort om det bedöms ge ett bättre skydd. Skyddad folkbokföring kan även ske utan att en person flyttar om det ändå kan antas ge tillräckligt skydd. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslår dock en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna: Justitiekanslern, , , , , Fastighetsägarna , , , , , , , , , Arbetsförmedlingen, Säkerhetspolisen, , , , , i , Nationellt centrum för kvinnofrid vid , , Arbetsförmedlingen, kommun, , i , Transportstyrelsen, , , , Kvinnors Nätverk och för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks) tillstyrker eller har inte haft något att invända mot utredningens förslag. Vissa remissinstanser har även särskilt kommenterat förslaget. Kvinnors Nätverk anser att adresser till skyddade boenden inte ska finnas i något register och tycker därför att en sökande som flyttar till ett skyddat boende inte ska behöva ange den adressen till eftersom det då finns en risk att den verkliga adressen blir röjd. personer som placeras i Kvinnors Nätverks skyddade boenden nekas skyddade personuppgifter eftersom de inte har möjlighet att uppge den fysiska adressen till det skyddade boendet. Det är rimligt och högst angeläget att adresser till boenden som av skyddsskäl behöver vara hemliga inte ska behöva anges för att hotade och förföljda personer ska beviljas skyddade personuppgifter. En vistelse på ett skyddat boende bör därför inte anses utgöra ändrad bosättning och istället omfattas av undantagen i 9 § folkbokföringslagen. Landsting och kommun framför synpunkter om att adressuppgifter till skyddade boenden bör vara sekretessbelagda. , Förvaltningsrätten i och har synpunkter av lagteknisk karaktär och anser att den föreslagna bestämmelsen bör förtydligas. anför att lagtexten kan ge den felaktiga uppfattningen att skyddad folkbokföring kan medges även om de grundläggande rekvisiten i 16 § folkbokföringslagen inte är uppfyllda. Det kan även uppfattas som att de två undantagssituationerna i första och andra punkterna är alternativa. Det bör därför tydligt framgå av lagtexten att de två undantagen inte utesluter varandra. blir tydligare och mer lättillämpat om innehållet i den föreslagna bestämmelsen istället framgår av ett nytt stycke i 16 § folkbokförings- lagen istället för av en egen ny paragraf. Om detta inte sker behöver vissa bestämmelser i folkbokföringslagen ändras så att de även hänvisar till den nya paragrafen. Även Förvaltningsrätten i anser att den föreslagna lagtexten är något otydlig avseende förhållandet mellan den första och andra punkten. Det kan uppfattas som att punkterna ska läsas var för sig vilket medför att första punkten har innebörden att en person ska kunna folkbokföras med skyddad folkbokföring på den faktiska En sådan reglering skulle dock sakna effekt. uppger att den föreslagna lagtexten i praktiken innebär att en person ges en fiktiv adress som denne bor kvar på sin ursprungliga adress och anser att det bör övervägas om detta kan förtydligas ytterligare i författningstexten. Skälen för regeringens förslag Hur den skyddade folkbokföringen ska ske Kvarskrivning innebär bland annat att en person efter flyttning behåller sin tidigare folkbokföringsort. Med folkbokföringsort avses den kommun där en person är folkbokförd (6 § folkbokföringslagen). utgöra huvudregeln för skyddad folkbokföring. Flera orsaker kan ligga bakom en persons behov av skyddade personuppgifter och förhållandena i det enskilda fallet kan variera. kan finnas situationer där behovet av skyddad folkbokföring är ostridigt men där det kan vara direkt olämpligt att personen blir fortsatt folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten. Det kan även i vissa undantagsfall vara omotiverat att personen måste flytta för att tillgodose behovet av skydd. Med detta i beaktande instämmer regeringen i utredningens bedömning att högre krav än vad som är nödvändigt inte bör ställas på den enskilde och att skyddad folkbokföring därför bör kunna tillämpas mer flexibelt än kvarskrivning. I likhet med utredningen föreslår regeringen därför att om de grundläggande kraven för att beviljas skyddad folkbokföring är uppfyllda ska den skyddade folkbokföringen, precis som för kvarskrivning, vid flyttning ske på den gamla folkbokföringsorten. Under vissa förutsättningar ska det dock vara möjligt att folkbokföring ska kunna få ske på annan ort än den gamla folkbokföringsorten liksom att kravet på flyttning ska kunna frångås. Skyddad folkbokföring på en annan ort än den gamla folkbokföringsorten Regeringen föreslår att skyddad folkbokföring ska ske på en annan ort än den gamla folkbokföringsorten om det bedöms ge ett bättre skydd. Som sagts ska det för att få skyddad folkbokföring krävas att personen av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt. Personen behöver således inte ännu ha drabbats av detta för att få skyddad folkbokföring. Det kan exempelvis gälla en person som ska börja ett nytt arbete inom rättsväsendet som innebär risker för hot eller våld eller en person som bevittnat ett brott där gärningsmannen ännu inte känner till det. I dessa situationer torde förföljaren inte ha någon närmare kännedom om personen och det är då inte alltid lämpligt att denna blir fortsatt folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten. Folkbokföringsorten kan i den situationen bidra till att ge förföljaren mer kunskap om personen, ledtrådar om inom vilket område personen kan finnas och var förföljaren bör inleda sitt sökande. Förslaget om att skyddad folkbokföring får medges på en annan ort än den gamla folkbokföringsorten gäller därför endast om bedömer att det skulle ge ett bättre skydd. En stor grupp av dem som kommer att få skyddad folkbokföring är redan utsatta för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier av någon som har stor kännedom om dem och vet var de bor. Eftersom skyddet knappast kan stärkas av att välja en annan folkbokföringsort är det i den situationen lämpligt att personen behåller sin tidigare folkbokföringsort. Om personen ska folkbokföras på en annan ort än den tidigare folkbokföringsorten bör det vara en ort som personen inte har någon anknytning till. En ort där personen har bott eller har ett fritidsboende bör exempelvis inte väljas. Vilken folkbokföringsort som är lämplig bör besluta efter samråd med den person som ska skyddas. Skyddad folkbokföring utan att personen flyttar Som framgått ovan behöver den som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt inte vara känd för den hotande eller förföljande personen. I dessa situationer kan nödvändigheten i en flytt diskuteras. Det bör inte ställas mer ingripande krav än nödvändigt på enskilda. Kan ett fullgott och effektivt skydd ges utan att en person flyttar bör någon flytt inte krävas. Regeringen föreslår därför att skyddad folkbokföring även får medges på en annan folkbokföringsort utan att personen flyttar om det ändå kan antas ge tillräckligt skydd. Om personen ska kunna bo kvar ställer det emellertid stora krav på åtgärder i övrigt. Skyddad folkbokföring ska kunna ges i olika situationer. Det innebär att det även kan bli aktuellt vid kvalificerade hot där den hotande eller förföljande personen kan ha en god kapacitet att ta del av information för att hitta den hotade eller förföljda personen. riktiga adressen får därför inte finnas registrerad på ett sådant sätt att den förföljda personens bosättning kan avslöjas. Detsamma gäller andra uppgifter som kan ge ledtrådar om bosättningen, exempelvis medlemskap i lokala föreningar. aviserar adress- uppgifter till en mängd myndigheter och privata organ som kan ha ett mycket stort antal register inom respektive organisation. Alla har egna rutiner för att uppdatera sina register. Det finns ingen garanti för att en bostadsadress till en person som får skyddad folkbokföring gallras i dessa register. Risken för att uppgiften om adress finns kvar i ett antal register är därmed stor.