prop · H503183 · 2018-03-20 00:00:00 — Mentorn ska också anmäla till rektorn enligt 3 kap. 8 § om mentorn befarar att en elev inte kommer att nå kunskapskraven eller om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skol- situation. Mentorns skyldighet att uppmärksamma tecken på att en elev kan behöva stöd och så fall informera berörd skolpersonal inskränker inte övrig skolpersonals skyldighet att agera enligt 3 kap. 5 a och 8 §§, dvs. att skyndsamt ge stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningssituationen eller att anmäla till rektorn att det kan befaras att en elev, trots vidtagna extra anpassningar, inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Utöver att uppmärksamma tecken på att en elev kan behöva stöd och i så fall skyndsamt informera berörd skolpersonal kan mentorn tilldelas andra lämpliga arbetsuppgifter där helhetsperspektivet på eleven är av betydelse. Mentorn kan t.ex. ges en sammanhållande roll i förberedel- serna inför utvecklingssamtal enligt 20 § eller vid mottagande av upp- gifter vid sådana överlämningar som ska göras enligt 3 kap. §. Det är rektorn som avgör hur mentorskapet ska organiseras vid skolenheten. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.4. 33 § Varje huvudman för en fristående gymnasieskola ska ta emot alla ung- domar som har rätt till den sökta utbildningen i gymnasieskolan. Mottagandet till en viss utbildning får dock begränsas till att avse 1. elever som är i behov av särskilt stöd, och 2. vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för. När det gäller programinriktat val som utformas för en enskild elev, yrkes- introduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion finns särskilda bestäm- melser i 17 kap. 29 § om när huvudmannen för en fristående skola är skyldig att ta emot ungdomar som uppfyller behörighetskraven för sådan utbildning. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 16 kap. 54 § andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådan utbildning som avses i första stycket andra meningen. I paragrafen finns bestämmelser om skyldigheten för huvudmän för fristående gymnasieskolor att ta emot ungdomar som har rätt till den sökta utbildningen. Andra stycket reglerar när huvudmannen för en fristående skola är skyldig att ta emot ungdomar till vissa utbildningar på gymnasieskolans introduktionsprogram. I paragrafen görs följdändringar med anledning av ändringar i 17 kap., som innehåller bestämmelser om utbildning på intro- duktionsprogram i gymnasieskolan. Vilka introduktionsprogram som finns regleras i 17 kap. 2 §. Där ersätts programinriktat individuellt val av programinriktat val, se kommentaren till den paragrafen. Sistnämnda program kan, i likhet med introduktionsprogrammet yrkesintroduktion, utformas för en grupp elever eller för en enskild elev, medan intro- duktionsprogrammen individuellt alternativ och språkintroduktion ska utformas för en enskild elev, se 17 kap. 4 § och kommentaren till den paragrafen. I denna paragraf anges att det i fråga om programinriktat val som utformas för en enskild elev, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion finns särskilda bestämmelser i 17 kap. 29 § om när huvudmannen för en fristående skola är skyldig att ta emot ungdomar som uppfyller behörighetskraven för utbildningen. Av 17 kap. 29 § första stycket framgår att huvudmannen för en sådan gymnasieskola bara är skyldig att ta emot en elev till yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det bidrag som kommunen ska betala till huvudmannen för utbildningen. Av 17 kap. 29 § andra stycket framgår att huvudmannen för en fristående gymnasieskola bara är skyl- dig att ta emot en elev till programinriktat val som utformas för en en- skild elev om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det. Bidraget bestäms då enligt 17 kap. 35 §. Det följer av denna paragrafs första stycke att en huvudman för en fristående skola som anordnar programinriktat val som har utformats för en grupp elever är skyldig att ta emot behöriga sökande till utbildningen om inte motta- gandet begränsas på det sätt som anges i första stycket andra meningen. Språkliga ändringar görs i paragrafen och sista meningen tas bort efter- som den är överflödig. Vad som gäller för urval bland mottagna sökande och antagning till ut- bildningen följer av 15 kap. 12–14 §§. Ändringen i tredje stycket innebär att hänvisningen till 17 kap. 34 § om tilläggsbelopp för preparandutbildning tas bort då den paragrafen upphävs. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 5 § Vilka de nationella programmen är framgår av bilaga 1. I paragrafen finns en hänvisning till en bilaga där det framgår vilka de nationella programmen är i gymnasieskolan. Ändringen innebär en korri- gering av bilagans nummer, som ändras till 1 i och med att timplan upphävs , se SFS 2017:620. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.1. 20 § Utbildningens omfattning framgår av en poängplan i bilaga 2. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om poängplanen. I paragrafen finns en hänvisning till en bilaga där utbildningens omfatt- ning i gymnasieskolan framgår av en poängplan. Ändringen i första stycket innebär en korrigering av bilagans nummer, som ändras till 2 i och med att timplan upphävs , se SFS 2017:620. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.1. 30 § För behörighet till ett yrkesprogram krävs godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik och i minst fem andra ämnen. I paragrafen finns bestämmelser om behörighet till yrkesprogram. Ett av villkoren för behörighet är godkänt betyg i svenska. Av 33 § framgår att svenska som andraspråk ska likställas med godkänt betyg i svenska vid tillämpningen av behörighetsreglerna. Detta anges nu i stället direkt i förevarande paragraf. utgår bestämmelsen i 33 §, se kommentaren till den paragrafen. Ändringen är redaktionell. 31 § För behörighet till ett högskoleförberedande program krävs godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik och i minst nio andra ämnen. I paragrafen finns bestämmelser om behörighet till högskoleförberedande program. Ett av villkoren för behörighet är godkänt betyg i svenska. Av 33 § framgår att svenska som andraspråk ska likställas med godkänt betyg i svenska vid tillämpningen av behörighetsreglerna. Detta anges nu i stället direkt i förevarande paragraf. utgår bestämmelsen i 33 §, se kommentaren till den paragrafen. Ändringen är redaktionell. 32 a § En sökande till ett högskoleförberedande program som är elev på ett introduktionsprogram och som vid utgången av det första kalenderhalvåret det år den sökande fyller saknar godkänt betyg i ett eller två av de ämnen som krävs enligt 31 §, men som uppfyller övriga behörighetskrav, ska ändå anses behörig, om den sökande 1.har godkänt betyg i svenska eller svenska som andraspråk, och 2.bedöms ha förutsättningar att klara studierna på det sökta programmet. Första stycket får inte tillämpas som 32 §. Paragrafen, som är ny, innehåller särskilda bestämmelser om behörighet till ett högskoleförberedande program för elever på introduktionspro- gram. Enligt första stycket ska en elev på ett introduktionsprogram som vid utgången av det första kalenderhalvåret det år eleven fyller saknar godkänt betyg i ett eller två av de ämnen som krävs för behörighet till ett högskoleförberedande program enligt 31 §, under vissa förutsättningar ändå anses behörig till det sökta programmet. Enligt första punkten är en första förutsättning att eleven har godkänt betyg i svenska eller svenska som andra språk. Den andra förutsättningen, som framgår av den andra punkten, är att sökanden bedöms ha förutsättningar att klara studierna på det sökta programmet. Sökanden har dock bara möjlighet att utnyttja detta undantag från behörighetskraven en begränsad tid. Det följer nämligen av 15 kap. 5 § att gymnasieskolan bara är öppen för ungdomar som avslutat sin grund- skoleutbildning eller motsvarande utbildning och som påbörjar sin gymnasieutbildning till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller , eller i vissa fall, (15 kap. 5 och 36 §§ Enligt 29 § gäller, utöver vad som anges i 15 kap. 5 § skollagen, vissa ytterligare behörighetskrav. 5 § har i praxis tolkats så att en elev på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan som blir behörig till ett nationellt program senast kan påbörja ett nationellt program det första kalenderhalvåret det år eleven fyller (eller, i fall som avses i 15 kap. 36 §, ) (jfr Skolväsen- dets överklagandenämnd, beslut dnr A 134). Detta innebär att möjligheten att utnyttja undantaget från behörighetskraven i denna paragraf gäller från och med utgången av det första kalenderhalvåret det år den sökande fyller till och med det första kalenderhalvåret det år den sökande fyller (eller, i fall som avses i 15 kap. 36 §, ). Det eller de ämnen som eleven kan sakna godkänt betyg i enligt första stycket kan, med undantag för svenska eller svenska som andraspråk, vara vilket eller vilka som helst av de ämnen som det enligt 31 § krävs godkänt betyg i, dvs. engelska, matematik eller något eller några av de andra nio ämnena. Det finns dock redan enligt 32 § en generell möjlighet att göra undantag från kravet på godkänt betyg i engelska för behörighet till ett nationellt program. Av förevarande paragrafs andra stycke fram- går att den nya undantagsbestämmelsen inte får tillämpas i kombination med undantaget för engelska i 32 §. Det innebär att engelska kan vara ett av de högst två ämnen som omfattas av möjligheten till undantag enligt den nya bestämmelsen. Det är enligt 36 § huvudmannen för den sökta utbildningen som prövar om en sökande är behörig och om den sökande ska tas emot. I denna prövning ingår att ta ställning till om någon undantagsbestämmelse är tillämplig. Huvudmannens beslut i fråga om mottagande får enligt 28 kap. 12 § första stycket 7 överklagas hos Skolväsendets överklagande- nämnd. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.8. 33 § En sökande som på annat sätt än genom grundskolestudier har förvärvat likvärdiga kunskaper i ett ämne ska vid tillämpningen av behörighetsreglerna anses ha godkänt betyg i ämnet. I paragrafen anges vad som anses vara likvärdigt med godkänt betyg i ett ämne. Ändringen innebär att andra meningen har tagits bort. Meningen angav att godkänt betyg i svenska som andraspråk ska likställas med godkänt betyg i svenska vid tillämpningen av behörighetsreglerna. I stället anges nu i 30, 31 och 32 a §§ att godkänt betyg i svenska ”eller svenska som andraspråk” är ett av villkoren för behörighet. Ändringen är redaktionell. 2 § Introduktionsprogrammen är –programinriktat val, –individuellt alternativ, och I paragrafen anges vilka introduktionsprogrammen är. Ändringen innebär att introduktionsprogrammet preparandutbildning tas bort och att introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val byter namn till programinriktat val. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 3 § Utöver vad som gäller för all gymnasieutbildning enligt 15 kap. 2 § är syftet med – programinriktat val att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett visst nationellt program och att de ska kunna antas till det programmet, –yrkesintroduktion att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som under- lättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram, –individuellt alternativ att elever ska gå vidare till yrkesintroduktion, annan fortsatt utbildning eller arbetsmarknaden, och –språkintroduktion att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt idet svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. I paragrafen anges syftet med de olika introduktionsprogrammen. Paragrafen ändras på så sätt att introduktionsprogrammet preparand- utbildning tas bort. Vidare utvidgas syftet med programinriktat indi- viduellt val, som byter namn till programinriktat val. bär att programmet, som har syftat till att elever ska få en utbild- ning som är inriktad mot ett yrkesprogram, i stället ska syfta till att eleverna ska få en utbildning som är inriktad mot ett visst nationellt En elev som går introduktionsprogrammet programinriktat val ska alltså kunna få en utbildning som är inriktad mot ett av yrkes- programmen eller ett av de högskoleförberedande programmen. I strecksatsen om individuellt alternativ görs en språklig ändring. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 4 § Programinriktat val och yrkesintroduktion får utformas för en grupp elever eller för en enskild elev. Övriga introduktionsprogram ska utformas för en Paragrafen innehåller bestämmelser om introduktionsprogrammens ut- formning. Ändringen innebär att introduktionsprogrammet programinriktat indi- viduellt val, som har bytt namn till programinriktat val, se kommen- tarerna till 2 och 3 §§, inte bara ska få utformas för en grupp elever utan även för en enskild elev. Ändringen är en följd av att introduktionspro- grammet preparandutbildning, som ska utformas för en enskild elev, tas bort. Yrkesintroduktion får liksom tidigare utformas för både en grupp elever och för en enskild elev. Övriga introduktionsprogram ska fort- farande utformas för en enskild elev. Ändringen innebär vidare att para- grafens tre stycken slås ihop till ett stycke. Att en utbildning utformas för en grupp elever innebär att den blir vad som brukar kallas sökbar. Huvudmannen ska alltså inrätta utbildningen innan ansökningstiden går ut så att intresserade ungdomar kan söka den. Efter ansökningstidens utgång fattas först beslut om mot- tagande av de sökande som uppfyller kraven för mottagande. Räcker platserna till alla mottagna ska de också antas. Om platserna däremot inte räcker till alla mottagna, måste ett urval göras. Denna ordning är den- samma som för de nationella programmen. Att ett program ska utformas för en grupp elever utesluter inte att det rent faktiskt bara blir en elev som antas till utbildningen. Det kan t.ex. inträffa om huvudmannen vid inrättandet bestämmer att utbildningen bara ska ha en plats eller om det bara finns en mottagen sökande. Det avgörande är att utbildningen har utformats i förväg och att deltagarna utses efter ett ansökningsförfarande (jfr prop. 2009/10:165 s. 804). Att utbildningen på ett introduktionspro- gram utformas för en enskild elev innebär att huvudmannen med eleven diskuterar och kommer överens om hur utbildningen för just den eleven ska utformas. Utbildningen inrättas således inte i förväg och något ansök- ningsförfarande är inte aktuellt. Inget hindrar att flera elever har en ut- bildning med samma innehåll (jfr prop. 2009/10:165 s. 804). Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 6 § Utbildningen på introduktionsprogram ska bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier. Eleverna har rätt till i genomsnitt minst 23 timmars undervisning (garanterad undervisningstid). Utbildningens omfattning får dock minskas för en elev som begär det om huvudmannen bedömer att det finns särskilda skäl. I paragrafen finns bestämmelser om omfattningen av utbildningen på introduktionsprogram. Paragrafen har delats upp i två stycken. I andra styckets första mening anges i en ny bestämmelse att eleverna på introduktionsprogram har rätt till i genomsnitt minst 23 timmars undervisning . Detta benämns garanterad undervisningstid. Bestämmelsen om att utbildningens omfattning får minskas för en elev som begär det bildar den andra meningen i andra stycket. Det ytterligare villkor för minskningen som ställs, att huvudmannen finner att minskningen är förenlig med syftet med elevens utbildning, ändras till att huvudmannen ska bedöma att det finns särskilda skäl att minska under- visningstiden. Ändringen innebär en viss skärpning. skäl kan vara att en elev genomgår en medicinsk behandling, har en neuropsykiatrisk problematik eller funktionsnedsättning som gör att eleven har svårigheter att vistas i skolmiljön på heltid eller behöver långa raster mellan lektionerna. Utöver det ändrade villkoret görs språkliga justeringar i meningen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.4. 7 § Utbildningen på ett introduktionsprogram ska följa en plan för utbildningen som beslutas av huvudmannen. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, huvudsakliga innehåll och längd. För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om utbildningsplanen och den individuella studieplanen. Paragrafen reglerar utbildningsplanen för utbildningen på introduktions- program och elevens individuella studieplan. I första stycket införs mer detaljerade bestämmelser om utbildnings- planen. Det anges att planen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, huvudsakliga innehåll och längd. Tillägget innebär en lagreglering av vad som anges i förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 455). I tredje stycket ändras upplysningsbestämmelsen om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan komma att meddela verkställighetsföreskrifter, så att upplysningsbestämmelsen även omfattar utbildningsplanen. Därutöver har redaktionella ändringar gjorts. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3. 8 § Utöver de gemensamma behörighetsvillkoren för gymnasieskolan i 15 kap. 5 och 6 §§ gäller 10–12 §§ för de olika introduktionsprogrammen. I paragrafen erinras om att de behörighetsregler som är gemensamma för all utbildning i gymnasieskolan gäller även för introduktionsprogrammen och att det för dessa program därutöver finns särskilda behörighetsvillkor som varierar mellan de olika programmen. Hänvisningen till vad som gäller för preparandutbildningen enligt 9 § tas bort som en konsekvens av att preparandutbildningen avvecklas och 9 § därför upphävs. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 10 § Programinriktat val står öppet för ungdomar som inte har alla de godkända betyg som krävs för behörighet till ett visst nationellt program enligt 16 kap. 30 eller 31 §, men från har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, och –i engelska eller matematik samt i minst fyra andra ämnen, eller –i engelska och matematik samt i minst tre andra ämnen. Paragrafen innehåller de särskilda behörighetskrav för introduktionspro- grammet programinriktat individuellt val som gäller utöver vad som är föreskrivet för all utbildning i gymnasieskolan. Programinriktat individuellt val har bytt benämning till programinriktat val, se kommentarerna till 2–4 §§, och har utökats så att det kan inriktas även mot högskoleförberedande program och inte bara mot ett yrkespro- 2017/18:183 gram, se 3 §. framgår det av förevarande paragraf att pro- graminriktat individuellt val står öppet för ungdomar som saknar vissa av de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram enligt 16 kap. 30 §. Ändringen innebär att det för behörighet till introduk- tionsprogrammet programinriktat val i stället krävs att den sökande inte är behörig till ett visst nationellt program enligt 30 eller 31 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 13 § En ansökan till programinriktat val som har utformats för en grupp elever eller till yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever ska ges in till den sökandes hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman, ska ansökan sändas vidare till denne. Paragrafen reglerar hur ansökan till ett introduktionsprogram som har ut- formats för en grupp elever ska gå till. Vad som menas med att en utbild- ning har utformats för en grupp elever förklaras i kommentaren till 4 §. Ändringen i första stycket är en följd av att introduktionsprogrammet programinriktat val enligt 4 § inte bara ska kunna utformas för en grupp elever utan även för en enskild elev. Ändringen innebär att endast pro- graminriktat val som har utformats för en grupp elever omfattas av para- grafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 14 § Den huvudman som anordnar utbildningen prövar om en sökande till programinriktat val som har utformats för en grupp elever eller till yrkes- introduktion som har utformats för en grupp elever är behörig och om den sökande ska tas emot. I paragrafen, som bara gäller sådana utbildningar på introduktions- program som har utformats för en grupp elever, anges att huvudmannen prövar om en sökande uppfyller behörighetskraven för utbildningen och om den sökande ska tas emot. Vad som menas med att en utbildning har utformats för en grupp elever förklaras i kommentaren till 4 §. Ändringen är en följd av att introduktionsprogrammet programinriktat val enligt 4 § inte bara ska kunna utformas för en grupp elever utan även för en enskild elev. Ändringen innebär att endast programinriktat val som har utformats för en grupp elever omfattas av paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. 14 a § När en nyanländ elev tas emot till språkintroduktion ska elevens kunskaper bedömas, om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Bedöm- ningen ska göras skyndsamt så att en individuell studieplan enligt 7 § kan upp- rättas för eleven från mottagandet. Resultatet av bedömningen ska ligga till grund för den individuella studieplanen. Vad som avses med ny- anländ framgår av 3 kap. 12 a §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om underlag för sådana bedömningar. Paragrafen är ny. Den innehåller bestämmelser om bedömning av en ny- anländ elevs kunskaper när eleven tas emot till introduktionsprogrammet Paragrafen har viss motsvarighet i 3 kap. 12 c och 12 d §§, som regle- rar bedömning av en nyanländ elevs kunskaper i och mot- svarande skolformer. I första stycket finns bestämmelser om obligatorisk bedömning av en nyanländ elevs kunskaper när eleven tas emot till språkintroduktion. Bedömningen ska göras skyndsamt så att en individuell studieplan enligt 7 § kan upprättas från mottagandet. Någon bedömning behöver dock inte göras om en sådan framstår som uppenbart onödig. Elevens kunskaper kan t.ex. ha bedömts i eller så kan det finns andra faktorer i elevens bakgrund som medför att någon be- dömning inte behöver göras (jfr prop. 2014/15:45 s. 59). Sist i stycket görs en hänvisning till 3 kap. 12 a § där det finns en definition av vad som avses med nyanländ. Till skillnad från vad som gäller för och motsvarande skolformer enligt 3 kap. 12 c §, där det anges att rektorn ansvarar för be- dömningen av en nyanländ elevs kunskaper, vilar ansvaret för att bedöm- ningen görs i gymnasieskolan i stället på huvudmannen. Detta följer av 2 kap. 8 §. I andra stycket finns ett bemyndigande för regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om underlag för sådana bedömningar som avses i första stycket. Motsvarande bemyn- digande för , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan finns i 3 kap. 12 c § fjärde stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.6. 15 § En elev som har påbörjat ett introduktionsprogram har rätt att fullfölja utbildningen hos huvudmannen enligt den utbildningsplan som gällde när utbildningen inleddes och den individuella studieplanen, eller på ett annat introduktionsprogram enligt huvudmannens utbildningsplan och en ny individuell studieplan. En elev som flyttar till en annan kommun har rätt att fullfölja utbildningen på ett påbörjat introduktionsprogram eller på ett annat introduktionsprogram hos den nya hemkommunen enligt den nya kommunala huvudmannens utbildningsplan och en ny individuell studieplan. Under de förutsättningar som anges i 29 och 30 §§ har eleven rätt att fullfölja utbildningen hos en huvudman för en fristående gymnasieskola enligt den huvudmannens utbildningsplan och en ny individuell studieplan. Om en elev har medgett att den individuella studieplanen ändras, har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade planen.