prop · H50375 · 2018-03-13 00:00:00 — regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om en förlängning av utbild- ningstiden för tandhygienister från två till tre år s. 12 f.). uppdrag att analysera för- och nackdelar med en förlängning av utbild- ningen till tandhygienistexamen till en omfattning om 180 högskole- poäng (U2014/03351/UH). konsekvenserna av en sådan förlängning för dem som studerar till tandhygienist, för arbetsgivarnas personalförsörjning och för staten. Uppdraget redovisades i rapporten av för- och nackdelar med en förlängning av tandhygienistutbildningen (U2015/00403/UH). Frågan om en förändrad examensbeskrivning för tandhygienistexamen bereddes vidare inom . ramen för detta arbete bjöd in representanter för bl.a. ett flertal lärosäten, och Social- styrelsen samt branschföreträdare till en referensgrupp i syfte att biträda departementet i arbetet med utformningen av examensbeskrivningen. Inom har en promemoria med förslag till en treårig utbildning till tandhygienistexamen utarbetats. remitterats och remisstiden går ut . Punkten är inte slutbehandlad. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 2014/15:1, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (U 26), 2015/16:75 (U 11) och 2016/17:75 (U 8). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om anslag inom utgiftsområde 16 3. på bolagsstämma i rösta för att överlåta samtliga eller delar av bolagets tillgångar och skulder till det konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur som avses bedriva den verksamhet som bedrivs av bolaget och vidta de åtgärder som är nödvändiga för att avveckla bolaget genom likvidation vid tillfälle som regeringen finner lämpligt: Den beslutade regeringen att uppdra åt statsrådet , eller den hon sätter i sitt ställe, att på den extra bolagsstämman i Euro- pean rösta för förslag till beslut om överlåtelse av verksamheten, tillgångar och skulder i till European Spallation Source Bolagsstämman beslutade i enlighet med förslaget. beslutade regeringen att uppdra åt statsrådet , eller den hon sätter i sitt ställe, att på årsstämman i rösta för förslag till beslut att bolaget ska avvecklas genom likvidation. Vidare uppdrog regeringen åt statsrådet , eller den hon sätter i sitt ställe, att vidta de åtgärder som i övrigt är nödvändiga för bolagets avveckling. Bolagsstämman beslutade i enlighet med förslaget och European Spalla- tion trädde i likvidation . uppdrog regeringen åt statsrådet , eller den hon sätter i sitt ställe, att på extra bolagsstämma i i likvidation instruera likvidatorn att överföra det belopp som ska tillskiftas svenska staten i samband med likvida- tionen till European Spallation Source . Likvidatorn framlade slutredovisning . Likvidationen är därmed avslutad och bolaget upplöst. Punkten är avslutad. 4. besluta om medlemskap i en kunskaps- och innovations- plattform inom råvaror (KIC Raw materials) under för innovation och teknik (EIT) och –2022 besluta om en årlig medlemsavgift på högst med det förtydligandet att den årliga medlemsavgiften avses belasta anslagen 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå med , 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå med , 2:18 Kungl. tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå med och 2:20 : Forskning och utbildning på forskarnivå med : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen. De årliga medlemsavgifterna är fastställda i euro. På grund av den försvagade svenska kronan visade sig bemyndigandet inte vara tillräckligt om- fattande för att göra det möjligt att betala de årliga medlemsavgifterna till plattformen. Regeringen föreslog därför i propositionen Vårändrings- budget (prop. 2015/16:99) att regeringen bemyndigas att under 2016−2022 besluta om årliga medlemsavgifter till KIC Raw Materials under EIT (EIT Raw Materials) enligt följande: 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå med högst , 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå högst , 2:18 Kungl. tekniska högskolan: Forskning och utbild- ning på forskarnivå högst och 2:20 : Forskning och utbildning på forskarnivå högst . beslutade i enlighet med regeringens förslag (se Fi 55 om vårändringsbudget , utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, d) beslutade regeringen regleringsbrev avseende anslagen. 5. besluta om medlemskap i en kunskaps- och innovations- plattform inom hälsa (KIC Healthy living) under för innovation och teknik (EIT Health) och –2022 besluta om en årlig medlemsavgift på högst med det förtydligandet att den årliga medlemsavgiften avses belasta anslagen 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå, 2:16 2017/18:75 institutet: Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:18 Kungl. Utbildnings- tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå med departementet vardera: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen. De årliga medlemsavgifterna är fastställda i euro. På grund av den försvagade svenska kronan visade sig bemyndigandet inte vara tillräckligt omfattande för att göra det möjligt att betala de årliga medlemsavgifterna till plattformen. Regeringen föreslog som en följd av detta i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) att regeringen bemyndigas att under 2016−2022 besluta om årliga medlems- avgifter till KIC Healthy Living under EIT enligt följande: 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå, 2:16 Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:18 Kungl. tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå om högst vardera. beslutade i enlighet med regeringens förslag (se Fi 55 om vårändringsbudget , utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, e). beslu- tade regeringen regleringsbrev avseende anslagen. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 b) punkterna 4 och 5. Motioner från allmänna motionstiden /15, bet. 2014/15:UbU9 redovisad, se skr. 2015/16:75 (U 13) och 2016/17:75 (U 9). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om fler matematiklektioner i högstadiet*: har till- kännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen skyndsamt ska återkomma med relevanta förslag så att under- visningstiden i matematik kan utökas med för samtliga elever i årskurs 7–9 (bet. 2014/15:UbU9 s. 6 f.). gav regeringen i uppdrag att ta fram förslag till en stadieindelad timplan för (U2014/03489/S och U2014/05377/S). I uppdraget angavs att bl.a. skulle beakta den utökning av undervisningstid i matematik i årskurs 7–9 med mot- svarande som aviserades ekonomiska vårproposition (prop. 2013/14:100). Uppdraget redovisades (U2014/07140/S). Redovisningen har legat till grund för promemorian En stadieindelad timplan i och närliggande frågor (U2016/03475/S) som remitterades . I prome- föreslås bl.a. en utökad undervisningstid i matematik i högstadiet . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.3.3) har regeringen aviserat att en ändring i skolförordningen som bl.a. innebär utökad undervisningstid i matematik i , grundsärskolan och specialskolan, i enlighet med vad som föreslagits i ovan nämnda remisspromemoria, planeras att beslutas . Punkten är inte slutbehandlad. Möjligheter till fjärrundervisning Prop. 2014/15:44, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (U 15) och 2016/17:75 (U 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om utvärdering av fjärrundervisning*: har tillkänna- gett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen i sin utvärdering av fjärrundervisning dels särskilt bör granska hur lagändringen påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga lärare, dels särskilt bör följa försöksverksamheten med fjärrundervisning i alla ämnen och återkomma med en delrapport (bet. 2014/15:UbU3 s. 15 f.). gav regeringen i uppdrag att bl.a. utvärdera fjärrundervisning, inklusive fjärrundervisning enligt förordningen (2015:481) om försöksverksamhet med fjärrundervisning. I uppdraget ingår bl.a. att myndigheten ska bedöma hur möjligheten till fjärrundervisning påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga lärare. Myndigheten ska lämna en del- redovisning av uppdraget till (Utbildningsdeparte- mentet) och en slutredovisning (U2015/04701/S). har lämnat en delredo- visning av uppdraget och en (U2017/00488/GV). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 4 om utökade möjligheter till undervisning och fjärrundervis- ning på entreprenad*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör tillsätta två utredningar om utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehand- ledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt gene- rellt se över entreprenadbestämmelserna i 23 kap. skollagen (bet. 2014/15:UbU3 s. 16 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå hur skolhuvudmän genom fjärrundervisning på entreprenad eller på annat sätt kan ges ökade möjligheter att erbjuda elever modersmålsundervisning och studie- handledning på modersmål (U 2015:09, dir. 2015:112). I direktiven be- dömde regeringen att de två frågorna som enligt tillkänna- givande ska utredas låg nära varandra och att det var ändamålsenligt att samla båda uppdragen inom en och samma utredning. Regeringen ansåg dock, i likhet med , att det var angeläget att frågan om utökade möjligheter till fjärrundervisning på entreprenad i modersmål och studiehandledning på modersmål utreddes skyndsamt och utredaren fick därför i uppdrag att lämna förslag i dessa frågor i ett delbetänkande. redovisades delbetänkandet Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2016:12). Betänkandet remitterades och överlämnade regeringen till propositionen Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål (prop. 2015/16:173). beslutade i enlighet med förslagen i propositionen och regeringen utfärdade lag om ändring i skollagen (2010:800) (bet. 2015/16:UbU18, rskr. 2015/16:315, SFS 761). 2017/18:75 bl.a. bedöma om bestämmelserna i 23 kap. skollagen om entreprenad och Utbildnings- samverkan bör ändras och vid behov föreslå nya ändamålsenliga avtals- departementet former för skolhuvudmän som avser att ingå avtal med varandra om att utföra uppgifter avseende undervisning. Denna del av uppdraget har redovisats . Betänkandet har remitterats och remisstiden Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: punkterna 3 och 4. Motioner från allmänna motionstiden /15, bet. 2014/15:UbU10 redovisad, se skr. 2015/16:75 (U 16) och 2016/17:75 (U 11). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om frivilliga gymnasiestudier*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att gymnasiestudier fortsatt ska vara frivilliga (bet. 2014/15:UbU10 s. 9 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå åtgärder för att alla unga kvinnor och män ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (U 2015:01, dir. 2015:31). Det ska enligt direktiven övervägas om det bör bli obligatoriskt för alla unga kvinnor och män att gå en gymnasieutbildning eller om andra åtgärder som ger ungdomar drivkrafter att påbörja och fullfölja en sådan utbildning är att föredra. och beslutade rege- ringen om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2015:82 och dir. 2015:141). Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77). Utred- ningen har inte föreslagit att gymnasieskolan ska vara obligatorisk. Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 4 om grundläggande högskolebehörighet för elever i gymnasie- skolan*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att det fortsatt ska vara en rättighet och inte en skyldighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram att läsa in grund- läggande behörighet till högskolan (bet. 2014/15:UbU10 s. 15 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a., efter att ha analyserat olika alternativ, föreslå hur elevens rättighet att läsa de kurser som leder till grundläggande behörighet till högskolan kan stärkas (U 2015:01, dir. 2015:31). och beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2015:82 och dir. 2015:141). Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasie- utbildning (SOU 2016:77). Utredningen har föreslagit att det fortsatt ska vara en rättighet, inte en skyldighet, att läsa de kurser som leder till grundläggande behörighet till högskolan. Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . har remitterat promemorian Ökade möjligheter till grund- läggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program (U2017/03537/GV). Även förslaget i den prome- innebär att det fortsatt ska vara en rättighet, inte en skyldighet, att läsa de kurser som leder till grundläggande behörighet till högskolan. Remisstiden gick ut . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: punkterna 2 och 4. Motioner från allmänna motionstiden /15, bet. 2014/15:UbU11 redovisad, se skr. 2015/16:75 (U 18) och 2016/17:75 (U 12). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om skriftligt ordningsomdöme*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska vidta åtgärder för att skolor ska kunna ge elever på gymnasiet och högstadiet ett skriftligt ordningsomdöme (bet. 2014/15:UbU11 s. 20 f.). När det gäller får den individuella utvecklingsplanen, utöver omdömen om bl.a. elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven, även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det (10 kap. 12 och 13 §§ skollagen [2010:800]). Enligt regeringens bedömning medger således befintligt regelverk att skriftlig dokumentation, av den typ som tillkännagivandet avser, upprättas inom ramen för den individuella utvecklingsplanen i . När det gäller gymnasieskolan beslu- tade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. analysera och föreslå åtgärder för att ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (U 2015:01, dir. 2015:31). Direktiven lämnade utrymme för utredningen att lämna förslag om skriftliga ordningsomdömen om utredningen ansåg att det var befogat för att uppnå de mål som utredningen syftar till. Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77). Utredningen har inte föreslagit att skriftliga ordnings- omdömen ska införas i gymnasieskolan. Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Regeringen avser att behandla tillkännagivandet i en proposition . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 4 om tioårig grundskola*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska återkomma med förslag om en tioårig grundskola (bet. 2014/15:UbU11 s. 22 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå hur en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast skulle kunna införas (U 2014:05, dir. 2014:41). gav regeringen genom tilläggsdirektiv utredaren ett ändrat uppdrag (dir. 2014:159). Utredaren skulle i stället för att utreda de delar som gäller införandet av en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart föreslå hur förskoleklassen för sexåringar lämpligast kan införas som en del av och, som ett alternativ, även föreslå hur en obligatorisk förskoleklass för sexåringar lämpligast kan införas. utredaren vid ytterligare två tillfällen tilläggsdirektiv som rör fortbildning för legitimerade förskollärare (dir. 2014:135 och dir. 2015:34). redovisade sitt uppdrag i betänkandet Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola (SOU 2015:81). Betänkandet remitterades och remisstiden gick ut . beslutade regeringen om propositionen Skolstart 2017/18:9). I propositionen föreslås att skol- plikten för barn bosatta i ska inträda än , dvs. redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller . förlängs därmed med och blir i regel tioårig. ska normalt börja fullgöras i förskoleklassen som blir en obligatorisk skolform inom skolväsendet. har fattat beslut i enlighet med förslagen i propositionen och regeringen har utfärdat den lag antagit (bet. 2017/18:UbU7, rskr. 2017/18:43, SFS 1115). Punkten är slutbehandlad. Följande punkt är inte slutbehandlad: punkten 3. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Prop. 2015/16:1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (U 30) och 2016/17:75 (U 13). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om anslag inom utgiftsområde 16 b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 10. besluta om delägarskap i och att – 2019 besluta om ett årligt kapitaltillskott på högst : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . beslutade regeringen ändringsbeslut för regleringsbrev avseende , se vidare under Fi 26, Rskr. 2015/16:310. Punkten är därmed slutbehandlad. 13. –2018 besluta om svenskt medlemskap i () enligt rådets förordning (EG) nr 723/2009 av om gemen- skapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forsknings- infrastruktur och att besluta om en medlemsavgift : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende , beslutade regeringen regleringsbrev för avseende och beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . Punkten är slutbehandlad. Kvalitetssäkring av högre utbildning 2015/16:76, bet. Motioner från allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16. redovisad, se skr. 2016/17:75 (U 16). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om utvärdering av det nya systemet*: har till- kännagett att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utvärdera och följa upp det nya kvalitetssäkringssystemet efter införandet (bet. 2015/16:UbU9 s. 13 f.). beslutade regeringen om ändring av regleringsbrevet för avseende . Myndigheten fick då i uppdrag att ansvara för att det, efter att kvalitetssäkringssystemet har införts, görs en extern uppföljning och utvärdering av om systemet har varit kvalitetsdrivande för såväl lärosätena som deras utbildningar. Uppfölj- ningen ska också belysa om, och i så fall på vilket sätt, studenters och arbetslivets erfarenheter har tagits till vara i bedömningsarbetet. Upp- draget ska redovisas till () . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 6 om jämförelser av utbildningars kvalitet*: har tillkännagett att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska se över hur utbildningars kvalitet ska kunna jämföras mellan olika lärosäten (bet. 2015/16:UbU9 s. 19 f.). beslutade regeringen om en ändring av regleringsbrevet för avseende . Myndigheten fick då i upp- drag att vidareutveckla och implementera ett nytt system för kvalitets- säkring av högre utbildning i enlighet med de bedömningar som rege- ringen gör i den skrivelse som aktuell riksdagsskrivelse avser. I upp- draget ingick att föreslå hur utbildningars kvalitet ska kunna jämföras mellan olika universitet och högskolor. Uppdraget redovisades till () . Regeringen avser att återkomma till . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: punkterna 5 och 6. Motioner från allmänna motionstiden /16, bet. 2015/16:UbU12 redovisad, se skr. 2016/17:75 (U 17). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om mer matematik på högstadiet*: har tillkännagett att ställer sig bakom det som utskottet anför om en ytterligare utökning av undervisningstiden i matematik i årskurs 7–9 för att stärka elevernas matematikkunskaper (bet. 2015/16:UbU12 s. 6 f.). gav regeringen i uppdrag att ta fram förslag till en stadieindelad timplan för (U2014/03489/S och U2014/05377/S). I uppdraget angavs att bl.a. skulle beakta den utökning av undervisningstid i matematik i årskurs 7–9 med motsva- rande som aviserades ekonomiska vår- proposition (prop. 2013/14:100). Uppdraget redovisades den 27 novem- ber 2014 (U2014/07140/S). Redovisningen har legat till grund för pro- memorian En stadieindelad timplan i och närliggande frågor (U2016/03475/S) som remitterades . föreslås bl.a. en utökad undervisningstid i matematik i högstadiet om I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. avsnitt 9.3.3) har regeringen aviserat att en ändring i skolförordningen som bl.a. innebär utökad undervisningstid i matematik i , grundsärskolan och specialskolan, i enlighet med vad som föreslagits i ovan nämnda remisspromemoria, planeras att beslutas Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /16, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (U 18). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 6 om breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning*: Riks- dagen har tillkännagett att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utreda om en breddad och förstärkt gymna- sial lärlingsutbildning kan införas och vilka konsekvenser det skulle medföra (bet. 2015/16:UbU13 s. 13 f.). gav regeringen genom tilläggsdirektiv Yrkes- programsutredningen (U 2014:01) i uppdrag att analysera om det finns intresse och förutsättningar för en försöksverksamhet med bransch- lärlingar, dvs. gymnasial lärlingsutbildning med större inflytande och ansvar för branscher och arbetsgivare (dir. 2014:50). redovisade sitt uppdrag i slutbetänkandet Välja yrke (SOU 2015:97). Utredningen förde i tät kontakt med ett flertal branschorganisationer diskussioner om hur den gymnasiala lärlings- utbildningen kan utvecklas. Utredningen fann att det inte fanns något större intresse av att utveckla en lärlingsmodell av centraleuropeiskt snitt där lärlingen rekryteras och anställs av arbetsgivaren för att få hela sin utbildning på arbetsplatsen. Branschorganisationer efterfrågade i stället möjligheter att ta större ansvar för vissa yrkesutbildningar med stor betydelse för arbetsmarknaden som riskerar att nedprioriteras inom Detta ledde fram till att utredningen föreslog en försöksverksamhet med branschskolor (SOU 2015:97). betänkande remitterades och regeringen beslutade propositionen En försöksverksamhet med branschskolor (prop. 2016/17:161). Regeringen har där redogjort för tillkännagivandet och kom till slutsatsen att det inte bör utredas vidare om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas. sågs därmed slutligt tillgodosett. Punkten är slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /15 och 2015/16, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (U 20). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 9 om tioårig grundskola*: har tillkännagett att riks- dagen ställer sig bakom det som utskottet anför om tioårig grundskola (bet. 2015/16:UbU14 s. 36 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå hur en tioårig grund- skola med obligatorisk skolstart lämpligast skulle kunna införas (U 2014:05, dir. 2014:41). gav regeringen genom tilläggsdirektiv utredaren ett ändrat uppdrag (dir. 2014:159). Utredaren skulle i stället för att utreda de delar som gäller införandet av en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart föreslå hur förskoleklassen för sexåringar lämpligast kan införas som en del av och, som ett alternativ, även föreslå hur en obligatorisk förskoleklass för sexåringar lämpligast kan införas. Därutöver har utredaren vid ytterligare två tillfällen fått tilläggsdirektiv som rör fortbildning för legitimerade förskollärare (dir. 2014:135 och dir. 2015:34). Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola (SOU 2015:81). beslutade regeringen om propositionen Skolstart (prop. 2017/18:9). I propositionen föreslås att skolplikten för barn bosatta i ska inträda än , dvs. redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Skolplikten i förlängs därmed med och blir i regel tioårig. Skolplikten ska normalt börja fullgöras i förskoleklassen som blir en obligatorisk skolform inom skolväsendet.