prop · H503145 · 2018-03-20 00:00:00 — Den som anmäler flyttning till ska som huvudregel göra det Om det finns särskilda skäl får begära att anmälan eller uppgift ska lämnas vid personlig inställelse. födelse görs anmälan antingen av sjukhus, barnmorska, enskilt sjukhem eller av vårdnadshavare. Den som har flyttat in från utlandet och ska folkbokföras ska anmäla inflyttningen inom efter det att han eller hon har vistats i landet . Den som är folkbokförd och har flyttat inom landet ska vidare inom anmäla flyttningen till Även den som är folkbokförd och avser att flytta till utlandet ska senast inom före utresan anmäla det till (23–27 §§ folkbokföringslagen). En anmälan om inflyttning eller flytt inom landet ska bl.a. innehålla uppgifter om vem som upplåtit den fastighet eller bostadslägenhet som den nya bostadsadressen avser, uppgift om inflyttningsdag till landet, avsikten med vistelsen och dess beräknade varaktighet. den som avser flytta till utlandet ska bl.a. innehålla uppgifter om datum för utresan, adress i utlandet samt bostadstyp, avsikten med vistelsen och dess beräknade varaktighet (28 och 29 §§ folkbokföringslagen). Vid inflyttning till landet eller flyttning inom landet gäller den nya folkbokföringen från och med flyttningsdagen om den som flyttat gör en anmälan inom från flyttningen. Kommer anmälan in senare gäller folkbokföringen från och med den dag då anmälan kom in. flyttning till utlandet upphör den flyttande att vara folkbokförd utrese- 2017/18:145 dagen eller om flyttningen anmäls senare den dag anmälan (35 och 36 §§ folkbokföringslagen). Den som avlider eller dödförklaras ska avregistreras från Även den som kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila utom landet under ska som huvudregel avregistreras från folkbokföringen som utflyttad. oavbrutet saknat känd hemvist ska också avregistreras från folkbokföringen som försvunnen (19–21 §§ folkbokföringslagen). För varje folkbokförd person fastställs ett personnummer som Personnumret innehåller födelsetid, födelsenummer och en kontrollsiffra. En person som inte är eller har varit folkbokförd får efter begäran från en myndighet eller ett annat organ som regeringen bestämmer tilldelas ett samordningsnummer (18 och Alla uppgifter som påverkar folkbokföringen registreras i folkbokföringsdatabasen, däribland bosättning, vigsel, namnändringar Uppgifter överförs till andra myndigheter i samhället maskinellt genom det centrala aviseringssystemet (Navet) som uppdateras kontinuerligt allt eftersom uppgifter registreras. Navet består dels av ett aviseringsregister där aktuella uppgifter lagras, dels av ett ändringsregister där ändrade uppgifter sparas upp till . Folkbokföringsuppgifterna i Navet överförs i stor utsträckning till Statens personadressregister (SPAR). SPAR är ett offentligt register inom som huvudsakligen omfattar personer som är eller har varit folkbokförda i . 5.1.2 Behovet av åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen Uppgifterna i folkbokföringen ska spegla befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden så att olika samhällsfunktioner får ett korrekt underlag för beslut och åtgärder (2 § förordningen [2017:154] med instruktion för ). I 1 § folkbokföringslagen anges att folkbokföring innebär fastställande av en persons bosättning samt registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållanden som enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet får förekomma i folkbokföringsdatabasen. I den senare lagens 1 kap. 4 § regleras ändamålen med behandlingen av personuppgifter i Flera av ändamålen syftar till att tillgodose samhällets behov av uppgifter om enskilda och anknyter till folkbokföringens primära ändamål att bistå samhället i stort med uppgifter om fysiska personer i . I många sammanhang framhålls att folkbokföringsuppgifterna ligger till grund för ett stort antal rättigheter och skyldigheter som kan vara avhängiga såväl att en person är folkbokförd som var personen är Att en person är folkbokförd anges ibland som en förutsättning för att en författning ska kunna tillämpas i förhållande till I andra författningar finns dock ofta egna definitioner av bosättning som, för att den specifika författningens syfte ska kunna uppfyllas, inte är identiska med dem i folkbokföringslagen. 2017/18:145 omständigheten att en person är folkbokförd kan även i dessa fall ändå ha viss betydelse vid bedömning av bosättning. Utredningen om organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden har identifierat riskfaktorer i de mest utsatta systemens regelverk, organisation, rutiner och faktiska tillämpning samt föreslagit åtgärder som stärker möjligheterna att förebygga och förhindra organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden. En av de mer övergripande risker som utredningen har identifierat är att uppgifter som registreras i folkbokföringsdatabasen inte speglar verkliga förhållanden och att dessa felaktiga uppgifter därefter ligger till grund för beslut om utbetalningar från välfärdssystemen. Utredningen har med beaktande av detta i sitt betänkande bl.a. lämnat förslag som syftar till att motverka oriktiga identiteter, ge bättre förutsättningar för bosättningskontroll samt föreslagit ett återinförande av folkbokföringsbrott. 5.2.1Utökade möjligheter att avregistrera personer från folkbokföringen Regeringens förslag: ska avregistrera en person som i folkbokföringen har registrerats under en falsk identitet. Även uppgifter om den nya grunden för avregistrering får behandlas i folkbokföringsdatabasen. En enskilds överklagande av ett beslut om avregistrering ska ha kommit in till från den dag den klagande fick del av beslutet. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslår att får avregistrera ett personnummer från folkbokföringen om den registrerade uppgiften är uppenbart felaktig. Utredningen lämnar inte något förslag om när ett överklagande av en enskild ska ha gjorts. Remissinstanserna: , , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , Säkerhets- polisen, Kriminalvården, , Revisors- inspektionen, , , , Inspektionen för vård och omsorg, Myndigheten för delaktighet, Inspektionen för socialförsäkringen, , , , , Arbetsförmedlingen, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, kommun, Bodens kommun, kommun, , , kommun, kommun, , läns landsting, i (LO), Svensk Försäkring, , allmännyttiga bostadsföretag () och Kommuner och Landsting tillstyrker eller har inte haft något att invända mot utredningens förslag. delar utredningens uppfattning att det finns problem med s.k. oriktiga identiteter som bör lösas genom ändring i lagstiftningen. att uppnå utredningens syfte är det dock mera lämpligt att lagtexten utformas utifrån att det är fråga om att avsluta de uppgifter om en person som är kopplade till personnumret om uppgifterna är uppenbart felaktiga. Det är med andra ord inte personnumret som ska avslutas utan den som är registrerad i folkbokföringen med helt falsk identitet. bör även kombineras med att det införs en markering som förhindrar att personnumret kan användas vid t.ex. en återinvandring. vara synlig för andra myndigheter. Genom att markera personnumret kommer det inte att kunna användas vid kontakt med myndigheter. historiska uppgifterna för personnumren kommer att finnas kvar och är sökbara men i övrigt kan numren inte användas. I det fortsatta arbetet är det viktigt att precisera vad som menas med uppenbart oriktig identitet, att analysera konsekvenserna av avregistrering samt att överväga andra alternativ som t.ex. någon slags markering utan avregistrering. viktigt att klarlägga i vilka fall avregistrering eller markering ska ske och i vilka fall frågan ska hanteras på annat sätt. de ärenden där det tydligt framgår att en person har agerat i flera identiteter genom att personnumren kopplas ihop i folkbokförings- Det framgår då att det handlar om en och samma person. Denna lösning ska fortfarande användas men är inte tillräcklig för de fall där det inte finns en korrekt identitet att sammanföra de olika anser att det är mycket angeläget att ges en möjlighet att avregistrera uppgifter då en identitet konstaterats vara falsk. Från ett brottsförebyggande perspektiv är det dock en central uppgift om en identitet är oklar och den uppgiften bör därför framgå av folkbokföringsdatabasen. På så sätt får andra myndigheter en nödvändig signal om att något är oklart och kan då stoppa en eventuellt felaktig utbetalning. nämnden (CSN) ser ett värde i att få en tidig indikation om att det t.ex. finns oklarheter kring en identitet. En person som använder sig av en falsk identitet torde i många fall också bruka oriktiga eller falska handlingar som stöd för sin ansökan. En tidig avisering om misstankar om falsk identitet kan därför vara en signal om att en extra kontroll i ärendet kan vara påkallad. Vid en sådan kontroll skulle upptäckten av falska handlingar leda till att en felaktig utbetalning förhindras i ett tidigare skede än om myndigheten är hänvisad till att invänta är det av avgörande betydelse att varje skuld kopplas till rätt person. avregistrering av personnummer från folkbokföringsdatabasen måste därför risken för sammanblandning av identiteter beaktas för det fall ett avregistrerat personnummer tilldelas en annan person. lyfta frågan om hantering av avregistrerade personnummer och om en tidsspärr för användning av avregistrerade personnummer bör införas. anser att med hänsyn till att avregistrering av personnummer är en mycket ingripande åtgärd, bör höga krav ställas på Av lagtexten bör det därför klart och precist framgå när uppgifter får avregistreras. Det föreligger nu en diskrepans mellan vad som är en ”konstaterat falsk” respektive en ”uppenbart felaktig” uppgift. Inom ramen för den fortsatta beredningen bör denna Datainspektionen avstyrker förslaget eftersom det saknas en analys av förslagets förenlighet med dataskyddsförordningen och det nya Inte heller i övrigt har utredningen gjort mer än en summarisk redogörelse för förslagens påverkan på integriteten, varför det Skälen för regeringens förslag Avregistrering från folkbokföringen och personuppgiftsbehandling Folkbokföringslagen reglerar när avregistrering från folkbokföringen får Den som avlider eller dödförklaras ska avregistreras. kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila utom landet under ska som huvudregel avregistreras som utflyttad. som oavbrutet saknat känd hemvist ska också avregistreras som försvunnen (19–21 §§ folkbokföringslagen). Någon grund för att avregistrera personer från folkbokföring i andra fall finns inte. om avregistrering får även behandlas i folkbokföringsdatabasen (2 kap. är personuppgiftsansvarigt för den behandling av personuppgifter som myndigheten ska utföra (1 kap. behandling av personuppgifter i folkbokförings- Vid behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet är vissa bestämmelser i personuppgiftslagen tillämpliga (se t.ex. 1 kap. 3 § och behandling av personuppgifter i folkbokförings- Av tillämpliga bestämmelser i personuppgiftslagen framgår bl.a. att den personuppgiftsansvarige ska se till att de personuppgifter som behandlas är riktiga och, om det är nödvändigt, aktuella. personuppgiftsansvarige ska också se till att alla rimliga åtgärder vidtas för att rätta, blockera eller utplåna sådana personuppgifter som är felaktiga eller ofullständiga med hänsyn till ändamålen med behandlingen (och h §§ personuppgiftslagen). ansvarige har även enligt 28 § personuppgiftslagen en skyldighet att på den registrerade personens begäran rätta, blockera eller utplåna sådana personuppgifter som inte har behandlats i enlighet med Att en uppgift rättas innebär att den ursprungliga, felaktiga, missvisande eller ofullständiga uppgiften ersätts av en uppgift om de rätta förhållandena eller att uppgifterna annars kompletteras. finns inte något krav på att den felaktiga uppgiften ska utplånas. vara upp till den som är ansvarig för behandlingen att avgöra hur rättelsen ska göras. Det enda kravet är – om den felaktiga uppgiften inte utplånas – att det i alla sammanhang klart ska framgå att den felaktiga uppgiften har ersatts av en annan uppgift och vilka de rätta förhållandena är (betänkande Integritet Offentlighet Informations- teknik SOU 1997:39 s. 217 och 218). antogs och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med 2017/18:145 avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), här kallad EU:s dataskyddsförordning. Dataskyddsförordningen ska tillämpas i medlemsstaterna och ersätter då dataskyddsdirektivet och innebär bl.a. att personuppgiftslagen måste upphävas. Dataskyddsförordningen kommer att vara direkt tillämplig i alla EU:s medlemsstater, men ger ett visst utrymme för kompletterande nationella bestämmelser av olika slag. Vid behandling av personuppgifter ska bl.a. gälla att de ska vara korrekta och om nödvändigt uppdaterade. Alla rimliga åtgärder måste vidtas för att säkerställa att personuppgifter som är felaktiga i förhållande till de ändamål för vilka de behandlas raderas eller rättas utan dröjsmål (artikel 5 d.). Dataskyddsförordningens motsvarigheter till de rättigheter som följer av 28 § personuppgiftslagen finns i artiklarna 16–19. I artiklarna regleras den registrerades rätt till rättelse, radering och begränsning av behandling samt skyldighet för den personuppgiftsansvarige att underrätta mottagare av personuppgifter om vidtagna korrigerings- åtgärder. Konsekvenser av falska identiteter i folkbokföringsdatabasen Utredningen har konstaterat att det förekommer att oriktiga identiteter blir registrerade i folkbokföringsdatabasen. När en uppgift väl blivit registrerad i databasen finns det begränsade möjligheter att rätta eller korrigera denna. Som redan framkommit delas uppgifter från folkbokföringsdatabasen med en rad andra myndigheter som utgår från att registrerade uppgifter är korrekta. Den oriktiga uppgiften kan därför i sin tur ligga till grund för åtgärder av en annan myndighet. Identitetsuppgifter som är delvis felaktiga i folkbokföringsdatabasen kan som redan framgått rättas med den innebörden att den ursprungliga, felaktiga eller ofullständiga uppgiften ersätts av en uppgift om de korrekta förhållandena eller att uppgifterna annars kompletteras. Om det inte finns någon korrekt identitet utan endast en falsk identitet som registrerats i folkbokföringsdatabasen blir det däremot mer komplicerat. Eftersom registreringen aldrig borde ha skett finns det i dessa fall inte några riktiga uppgifter som kan ersätta de tidigare. Möjlighet finns då att utplåna uppgiften i enlighet med bestämmelserna om personuppgifts- behandling. En utplåning får dock till följd att all historisk information försvinner och inte längre blir spårbar. Mot bakgrund av att personen bakom den falska identiteten kan ha vidtagit ett flertal rättshandlingar i den falska identiteten är en utplåning inte en lämplig åtgärd. Det försvårar även möjligheterna att utreda brott. Något stöd för att enligt folkbokföringslagen avregistrera en falsk identitet finns inte. Då det inte finns stöd för att avregistrera en falsk identitet från folkbokföringen och då en utplåning av uppgifter får konsekvenser för spårbarheten, kan falska identiteter finnas kvar i folkbokförings- databasen. Det innebär i sin tur att andra myndigheter inte får kännedom om att identiteten är falsk och personnumret och identiteten kan då även fortsättningsvis användas för brottsliga ändamål. För att komma till rätta med detta har utredningen föreslagit att det införs en möjlighet att avregistrera ett personnummer från folkbokföringen om den registrerade uppgiften är uppenbart felaktig. En ny grund för avregistrering I likhet med utredningen anser regeringen att det finns ett behov av att stävja problemet med s.k. falska identiteter i folkbokföringen. De nuvarande bestämmelserna om avregistrering utgår dock från att det finns ett ursprungligt beslut som varit riktigt men att omständigheterna förändrats på ett sådant sätt att ett beslut om avregistrering ska ske. Vidare utgår de från att uppgifterna om den person som blir avregistrerad är korrekta. För att minska risken för att falska identiteter förekommer i folkbokföringsdatabasen föreslår regeringen därför att en helt ny grund för avregistrering ska införas genom en ny paragraf, 22 § folk- bokföringslagen. Den nu föreslagna grunden för avregistrering syftar till att avsluta de falska uppgifter som är kopplade till ett personnummer som fastställts för en person som är påhittad. Som påtalat bör bestämmelsen inte utformas såsom att det enbart är personnumret som ska avregistreras från folkbokföringen. Förslaget syftar till att avsluta en identitet i folkbokföringsdatabasen och personnumret kommer, likt när en person avlidit, i praktiken inte att användas . Förslaget medför alltså inget behov av en sådan tidsspärr som CSN förordar. Genom personnumret är identiteten ändå fortsatt sökbar i folkbokförings- databasen. Utredningen har föreslagit att avregistrering ska ske om uppgiften är uppenbart felaktig. har framfört att det föreligger en diskrepans mellan rekvisitet ”uppenbart felaktig” uppgift i förhållande till att uppgiften är ”konstaterat falsk”. Regeringens förslag har en annan lagteknisk utformning än utredningens förslag. Någon diskrepans i det avseende som gör gällande bedöms inte föreligga. En person som till folkbokföringen har lämnat påhittade uppgifter av betydelse i identitetshänseende har utgett sig för att vara någon annan än den han eller hon är och skulle aldrig blivit folkbokförd under den identiteten. En sådan person har folkbokförts under en falsk identitet och ska därför avregistreras från folkbokföringen när det gäller den identiteten. Det är varken lämpligt eller praktiskt möjligt att närmare precisera eller utveckla vad som utgör en falsk identitet. Det bör i stället överlämnas till rättstillämpningen att närmare bedöma. Vissa remissinstanser har framfört önskemål om att det för andra myndigheter ska framgå av folkbokföringsdatabasen om det är fråga om en oklar identitet eller om det pågår en utredning av en viss registrerad uppgift. Med hänsyn till de olika rättsverkningar som knutits till folkbokföring såvitt gäller samhälleliga rättigheter och skyldigheter är en avregistrering från folkbokföringen en ingripande åtgärd. Det är därför viktigt att säkerställa att avregistrering sker först då uppgifterna har konstaterats vara falska och att en sådan avregistrering är förenad med vissa rättssäkerhetsgarantier. Regeringen instämmer därför i utredningens bedömning att det inte är lämpligt att redan den omständigheten att en utredning om falsk identitet har inletts ska registreras i folkbokförings- 2017/18:145 databasen så att andra myndigheter kan ta del av uppgiften. Först när efter utredning konstaterat att en identitet är falsk bör uppgifter kunna avregistreras. När så har skett kommer även andra myndigheter genom aviseringen i Navet att få kännedom om att en avregistrering skett. De avregistrerade uppgifterna kommer även framöver att vara sökbara i de fall uppgifterna satt spår hos andra i samhället. En avregistrering innebär att det ställs krav på att fattar ett beslut som även är överklagbart. En enskilds överklagande av ett beslut om avregistrering från folkbokföringen som utflyttad och försvunnen ska ha kommit in till från den dag den klagande fick del av beslutet (40 § andra stycket folkbokföringslagen). Det är lämpligt att samma tidsfrist ska gälla vid överklaganden av beslut om avregistrering av falska identiteter, varför regeringen föreslår en sådan bestämmelse. Den nya grunden för avregistrering innebär att uppgifter om även denna grund behöver kunna behandlas i folkbokföringsdatabasen. Regeringen föreslår därför att det i 2 kap. 3 § lagen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet görs ett tillägg så att även får möjlighet att behandla uppgifter om en sådan avregistrering i folkbokföringsdatabasen. Datainspektionen har påtalat att det inte gjorts någon analys av förslagets förenlighet med dataskyddsförordningen. I propositionen Anpassningar av vissa författningar inom skatt, tull och exekution till EU:s dataskydds- förordning (prop. 2017/18:95) föreslås författningsändringar som har bedömts nödvändiga på dessa områden med anledning av nämnda förordning. Förslagen innebär bl.a. att lagen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet ska komplettera dataskyddsförordningen. Vidare redovisas vissa över- väganden som har gjorts, där det har bedömts att dataskyddsförordningen inte kräver några ändringar och som därför inte har lett till författningsförslag. Såvitt avser den personuppgiftsbehandling som regleras i lagen om behandling av personuppgifter i folk- bokföringsverksamhet, och som även aktualiseras genom regeringens förslag, har denna bedömts tillåten enligt dataskyddsförordningen (se prop. 2017/18:95 s. 40–46). Det nu aktuella förslaget föranleder inte någon annan bedömning. 5.3Bättre förutsättningar för kontroll 5.3.1Folkbokföringsverksamheten ges möjlighet att göra kontrollbesök Regeringens förslag: När det är nödvändigt för bedömning av frågan om folkbokföring får besluta om kontrollbesök för att kontrollera en persons bosättning. Kontrollbesöket får bara genomföras där den enskilde är folkbokförd, har uppgett sig vara bosatt eller där det annars finns anledning att anta att han eller hon är bosatt. får vid kontrollbesöket begära att den person som besöket avser lämnar uppgift om sin identitet. Kontrollbesök får ske oannonserat och ska genomföras på ett sådant sätt att det innebär begränsat intrång för den enskilde. Beslut om kontrollbesök ska inte få överklagas. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår att får göra besök på den adress där den enskilde är, har uppgett sig vara eller kan antas vara bosatt när det behövs för bedömningen av frågan om folkbokföring. Utredningen föreslår inte några förfaranderegler kring besöken och berör inte om beslutet får överklagas. Remissinstanserna: , , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , Säkerhetspolisen, Kriminalvården, , Revisors- inspektionen, , , , Inspektionen för vård och omsorg, Myndigheten för delaktighet, Inspektionen för socialförsäkringen, , , i län, Arbetsförmedlingen, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, kommun, Bodens kommun, kommun, , , kommun, kommun, , , i (LO), Svensk Försäkring, allmännyttiga bostadsföretag () och Kommuner och Landsting tillstyrker eller har inte haft något att invända mot utredningens förslag. har ingen erinran mot utredningens förslag men påpekar att betänkandet anger att åtgärden ska tillämpas restriktivt och först när det inte går att fastställa den enskildes folkbokföring på annat sätt. Denna restriktivitet kommer inte till uttryck i den föreslagna lagtexten. , liksom och , föreslår därför att hembesök får göras ”när det är nödvändigt” istället för ”när det behövs”. tillstyrker utredningens förslag och anser att i den fortsatta beredningen bör det noga övervägas och preciseras när och hur kontrollbesök ska kunna göras. Även frågan om vilka befogenheter som ska ha vid ett besök bör analyseras ytterligare. Såväl lagbestämmelsen som tillämpningen bör vara restriktiv så att bosättningskontrollen i största möjliga utsträckning sker på annat sätt än genom kontrollbesök. Datainspektionen kan inte tillstyrka förslaget eftersom det saknas en integritetsanalys. Under beredningen av betänkandet har det bedömts nödvändigt att närmare reglera förfarandet kring besök. har beretts tillfälle att lämna synpunkter på ett utkast till lagförslag i denna del. Utkastet motsvarar i allt väsentligt regeringens förslag i denna proposition.