prop · H503168 · 2018-03-12 00:00:00 — I likhet med vad som gäller när verksamheten bedrivs i form av en Prop. 2017/18:168 enskild näringsverksamhet eller handelsbolag, bör de föreslagna bestäm- melserna om rätt till en särskilt beräknad SGI gälla oavsett om det är fråga om ett nystartat aktiebolag eller förvärv av ett etablerat aktiebolag Vid förvärv beräknas uppbyggnadsskedet från den månad då anmälan för registrering har gjorts eller borde ha gjorts av tidigare ägare. Avser förvärvet ett aktiebolag vars verksamhet har bedrivits så kan det förutsättas att verksamheten redan har den stabilitet som är normalt för respektive bransch. Det saknas således skäl för att särskilda beräkningsgrunder för SGI skulle gälla i dessa fall. Den som tvingas lägga ner ett nystartat företag och som därefter startar ett aktiebolag ska omfattas av det generella uppbyggnadsskedet. Med anledning av vad som framförts av vill regeringen förtydliga att så väl makar, som andra personer som båda utför arbete i och har väsentligt inflytande över företaget omfattas av bestämmelserna om uppbyggnadsskedet. Det bör inte vara möjligt att förlänga tiden för uppbyggnadsskedet genom att byta företagsform. I de fall en egenföretagare omvandlar sitt företag till ett aktiebolag bör uppbyggnadsskedet räknas från den månad den ursprungliga näringsverksamheten anmäldes för registrering eller borde ha registrerats hos . Liknande resonemang bör gälla vid utökning av redan befintlig verksamhet där utökningen är förenlig med den ursprungliga verksamheten. Ledning för vad som kan anses vara förenlig verksamhet kan fås genom den verksamhetsbeskrivning som angetts vid bildandet av företaget. Även Standard för svensk näringsgrensindelning (SNI) kan tjäna som vägledning. 5.2.2Sjukpenninggrundande inkomst under uppbyggnadsskede för personer som har inkomst av näringsverksamhet Regeringens förslag: För en försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete och som bedriver näringsverksamhet ska det generella uppbyggnadsskedet förlängas . Även om den försäkrade ändrar företagsform för verksamheten ska uppbyggnadsskedet för verksamheten inte kunna vara längre än totalt 36 månader. Betänkandets (SOU 2015:21) förslag: Överensstämmer med rege- Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig över för- slaget är positiva. (), anser att tiden för vad som kan anses som ett uppbyggnadsskede bör bestämmas till Promemorians (S2017/06606/SF) förslag: Överensstämmer med Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna är positiva till för- LRF anser dock att tiden för vad som kan anses som ett uppbygg- nadsskede bör vara 60 månader. Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS) anser att uppbyggnadsskedet bör vara längre än 2017/18:168 36 månader. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) är däremot tveksam till att förlänga tiden för det generella uppbyggnadsskedet. Skälen för regeringens förslag: De särskilda bestämmelserna för beräkning av SGI gäller för egenföretagare näringsverksamheten i form av enskild näringsverksamhet, handels- eller kommanditbolag är i uppbyggnadsskede. Det generella uppbyggnadsskedet är 24 månader räknat från den månad då skatte- och avgiftsanmälan har gjorts eller borde ha gjorts till . Så som PSFU har framfört kan det ta att bygga upp lönsamheten i ett nystartat företag, som bestämmelserna inte får bli ett sätt att hålla liv i affärsidéer som inte bär. PSFU har föreslagit att tiden för det generella uppbyggnadsskedet förlängs . Den föreslagna tiden bedöms som väl avvägd. Det kan också konstateras att remissinstanserna, med några undantag, har varit positiva till förlängningen. Det föreslås således att tiden för när ett företag kan anses vara i uppbyggnadsskede enligt 25 kap. 9 § SFB förlängs . Förslag lämnas också i syfte att förtydliga vad som ska gälla för den som bedriver näringsverksamhet och byter företagsform. Analogt med vad som föreslås för aktiebolag bör det inte vara möjligt att förlänga uppbyggnadsskedet genom att byta företagsform. 5.3Följdändring avseende beräkning av dagar med närståendepenning Regeringens förslag: Vid beräkning av antalet dagar med rätt till närståendepenning ska med tre fjärdedels närståendepenning motsvara tre fjärdedelar av . Förslag enligt skrivelse: Överensstämmer med regeringens förslag. Skälen för regeringens förslag: har i en skrivelse till regeringen (S2017//05509/SF) gjort en framställan om en följdändring och anfört följande. Regeringens förslag att närståendepenning fr.o.m. även ska kunna beviljas med tre fjärdedelar bör kompletteras med en följdändring av 47 kap. 10 § socialförsäkringsbalken. I annat fall saknar ledning i fråga om hur antalet dagar med närståendepenning, som är begränsat , ska beräknas när förmånen tas ut med tre fjärdedelar. anför också att en sådan lagändring för tydlighets skull även bör innefatta hur antalet dagar med ersättning ska beräknas när ersättning beviljas med hel förmån, vilket inte är uttryckligt reglerat . är det möjligt att bevilja närståendepenning med tre fjärdedelar (prop. 2017/18:10 Vissa socialförsäkringsfrågor). Regeringen delar bedömning att en sådan ändring i fråga om hur dagar med tre fjärdedels närståendepenning ska beräknas är nödvändig och att det likaså är lämpligt att uttryckligen reglera hur antalet dagar ska beräknas när sådan ersättning beviljas med hel förmån. Paragrafen bör utformas efter mönster i 12 kap. 32 § och 13 kap. 32 § socialförsäkringsbalken som reglerar hur dagar med Prop. 2017/18:168 föräldrapenning respektive tillfällig föräldrapenning ska beräknas. 5.4Upphävande av bestämmelse om direktåtkomst Regeringens förslag: Bestämmelsen som anger att och det för kommunerna och landstingen gemensamma organet för administration av personalpensioner får ha direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen ska upphöra att gälla. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: och Statens tjänstepensions- verk (SPV) tillstyrker förslaget. ningar mot förslaget och delar promemorians bedömning att utlämnande av uppgifter genom IT-tjänsterna och samt webbtjänsten LEFI Online är att anse som utlämnande på medium för Bedömningen förutsätter dock enligt att rättsläget enligt Högsta förvaltningsdomstolens avgörande HFD 2015 ref. 61 består. () har inte yttrat sig över promemorians förslag, men har tidigare i ärendet uppgett att bolaget saknar behov av direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen. Datainspektionen tillstyrker inte förslaget och anför att det utifrån upp- gifterna i promemorian inte går att bedöma om utlämnandet av uppgifter till SPV och KPA sker i form av direktåtkomst eller på medium för Datainspektionen anser vidare att behand- lingen av personuppgifter i aktuella delar bör analyseras i förhållande till Skälen för regeringens förslag: Regeringen har uttryckt att det finns starka skäl att vara återhållsam med att tillåta myndigheter och andra utanför socialförsäkringens administration att ha direktåtkomst till social- SPV:s och KPA:s direktåtkomst till socialför- säkringsdatabasen är avsedd att vara en övergångslösning i avvaktan på att ett elektroniskt system för utlämnande av uppgifter på medium för automatiserad behandling utvecklas i samråd mellan berörda parter (se 2002/03:135 s. 91–94 och bet. 2003/04:SfU3 s. 6 f.). SPV och KPA har förklarat att de inte längre har något behov av direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen utan att deras behov av uppgifter därifrån i stället tillgodoses genom särskilda IT-tjänster. sig om filöverföringstjänsterna och samt webbtjänsten LEFI Online. (Avisering till Bruttosamordnare av tjänstepension) och Försäkrings- kassan ansvarar för LEFI (LEverans av FörmånsInformation). ringskassan, , SPV och KPA gör samtliga bedöm- ningen att utlämnande av uppgifter genom de angivna IT-tjänsterna sker på medium för automatiserad behandling. , förkortad HFD, har i rättsfallet HFD 2015 ref. 61 funnit att innebörden av begreppet direktåtkomst i social- försäkringsbalken ska bestämmas med utgångspunkt i bestämmelserna i 2 kap. 3 § andra stycket tryckfrihetsförordningen, förkortad TF. Frågan i målet var om socialnämndernas åtkomst till uppgifter i socialförsäkrings- 2017/18:168 databasen genom datasystemet LEFI Online var att anse som direktåtkomst i socialförsäkringsbalkens mening. HFD tog fasta på att all- männa handlingar hos en myndighet som en annan myndighet genom direktåtkomst får tillgång till utgör allmänna handlingar även hos denna Av 2 kap. 3 § andra stycket TF framgår i denna del att en upptagning anses förvarad hos en myndighet, om upptagningen är till- gänglig för myndigheten med tekniskt hjälpmedel som myndigheten själv utnyttjar för överföring i sådan form att den kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas. HFD konstaterade att socialnämnderna inte på egen hand kan söka information i socialförsäkringsdatabasen, utan att ett utlämnande genom LEFI Online förutsätter att reagerar på en begäran om att de efterfrågade uppgifterna ska lämnas ut. fick därigenom anses förfoga över frågan om och i så fall vilka uppgifter som ska lämnas ut. Någon sådan teknisk tillgång till upptagningar som avses i 2 kap. 3 § andra stycket TF kunde social- nämnderna således inte anses ha. Detta innebar att förfarandet inte be- traktades som direktåtkomst enligt socialförsäkringsbalken utan som ett utlämnande på medium för automatiserad behandling. Med anledning av Datainspektionens synpunkter vill regeringen fram- hålla att SPV och KPA enligt uppgifter från använder webbtjänsten LEFI Online på samma grundläggande villkor som övriga användare (bl.a. socialnämnderna enligt rättsfallet HFD 2015 ref. 61). Det saknas därför enligt regeringens mening skäl att ifrågasätta bedöm- ningen att utlämnandet av uppgifter till SPV och KPA genom LEFI Online sker på medium för automatiserad behandling. Prenumeration och är enligt vad som framkommit renodlade fil- I fråga om dessa tjänster får det därför anses stå klart att det rör sig om utlämnande på medium för automatiserad behandling. Sammanfattningsvis anser regeringen att det är utrett att SPV:s och KPA:s behov av uppgifter från socialförsäkringsdatabasen framöver kan tillgodoses genom utlämnande på medium för automatiserad behandling. SPV och KPA får därmed anses sakna behov av direktåtkomst till social- Bestämmelsen i 114 kap. 20 § socialförsäkrings- balken om sådan direktåtkomst bör därför upphävas. ansvarar och för att uppgifter inte lämnas ut till SPV och KPA på sådant sätt att dessa mottagare kan anses ha direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen. tionen har påpekat kan denna fråga bli föremål för inspektionens tillsyn. Det finns inte något behov av övergångsbestämmelser eller följd- ändringar i socialförsäkringsbalken med anledning av denna lagändring. Något behov av ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), som gäller för SPV, uppkommer inte heller. hets- och sekretesslagen är inte tillämpliga i fråga om KPA:s verksamhet. I stället finns i 114 kap. 35 § socialförsäkringsbalken en bestämmelse om tystnadsplikt för sådana uppgifter om enskildas personliga och ekono- miska förhållanden som en handläggare vid det för kommunerna och landstingen gemensamma organet för administration av personal- pensioner (dvs. KPA) har inhämtat från socialförsäkringsdatabasen. Tystnadsplikten gäller oavsett på vilket sätt uppgifterna har inhämtats. Den gäller alltså även fortsättningsvis för uppgifter som har inhämtats Datainspektionen anför att stödet för behandling av personuppgifter i Prop. 2017/18:168 nu aktuella delar bör analyseras i förhållande till och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (förkortad dataskyddsförordningen), som blir direkt tillämplig i EU:s medlemsstater . Detta lagstiftningsärende avser emellertid enbart upphävande av en bestämmelse om direktåtkomst, dvs. en inskränkning av möjligheterna till personuppgiftsbehandling. Dataskyddsförordningen hindrar inte en sådan lagändring. Regeringens förslag: En rättelse ska göras i 103 kap. 4 § socialförsäkringsbalken. Skälen för regeringens förslag: Det har uppmärksammats att det i 103 kap. 4 § andra stycket socialförsäkringsbalken finns en felaktig hänvisning till 10 kap. 7 § 3 som rätteligen bör vara till 102 kap. 7 § 3. Denna felaktiga hänvisning bör rättas. Regeringens förslag: Lagen ska träda i kraft i fråga om 25 kap. 1, 7 a och 9 §§ och i övrigt . bestämmelsen i 25 kap. 7 a § och bestämmelsen i 25 kap. 9 § i den nya lydelsen ska tillämpas första gången på ersättningsperioder som på- börjas efter ikraftträdandet. Äldre bestämmelser om sjukpenninggrun- dande inkomst ska fortfarande gälla för förmåner som avser tid före Förslagen enligt promemoriorna och enligt skrivelse: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. personer som startar företag finns inget förslag i den aktuella prome- om att den nya lagen ska tillämpas första gången på ersättnings- perioder som påbörjas efter ikraftträdandet. I fråga om förslaget avseende beräkning av dagar med närståendepenning föreslog att ändringen skulle träda i kraft . I fråga om förslaget om upphävande av en bestämmelse om direktåtkomst föreslogs i den aktuella promemorian att bestämmelsen skulle upphöra att gälla vid ut- gången av 2017. Remissinstanserna: I fråga om förslaget avseende förstärkt SGI-skydd för studerande anser TCO och att de nuvarande studenter som förlorade sin SGI när de började studera bör få sin SGI återställd baserat på den inkomst de hade innan studierna på- I fråga om förslagen avseende personer som startar företag var flertalet av remissinstanserna är positiva till förslaget. 2017/18:168 att uppbyggnadsskedet som infördes utvärderas innan lagförslagen beslutas. föreslår också att övergångsbestämmelserna utformas så att lagändringarna avgränsas till att gälla försäkrade med näringsverksamheter registrerade . Myndigheten anför att den inte har teknisk möjlighet att hitta pågående ärenden som gäller försäkrade som med hänsyn till de nya bestämmelserna skulle kunna få en höjd sjukpenninggrundande inkomst. Skälen för regeringens förslag: När det gäller förslaget om förstärkt skydd för den sjukpenninggrundande inkomsten, förkortad SGI, för studerande anser regeringen i likhet med vad som föreslås i promemorian att lagen bör träda i kraft . Det innebär att SGI-skyddet får betydelse för studier som bedrivs från och med ikraftträdandet. SGI- skyddet bör även avse sådana studier som har påbörjats före ikraftträdandet under förutsättning att SGI:n då har skyddats genom studiestödsmottagande eller skyddats på annat sätt före ikraftträdandet. TCO och anser att för den som studerar efter ikraftträdandet av de nya reglerna ska dessa även kunna ge SGI-skydd före . Regeringen anser dock att konsekvenserna av att åter fastställa en förlorad SGI är svåra att överblicka och anser därför att det inte bör vara möjligt att med stöd av de nya reglerna få sin SGI skyddad för tid före ikraftträdandet. I fråga om förslagen avseende personer som startar företag anser regeringen i likhet med promemorians förslag att den nya lagen bör träda i kraft och att äldre bestämmelser om SGI fortfarande bör gälla i fråga om förmåner som avser tid före ikraftträdandet. har i sitt remissvar anfört att myndigheten saknar teknisk möjlighet att hitta pågående ärenden som gäller försäkrade som med hänsyn till de nya bestämmelserna skulle kunna få en höjd SGI. Regeringen noterar att enligt 26 kap. 6 § andra stycket SFB ska SGI:n som huvudregel inte ändras under en pågående ersättningsperiod. Med hänsyn till de av anförda administrativa svårigheterna samt huvudregeln att SGI:n inte ska ändras i en pågående ersättningsperiod anser regeringen därför att den nya lagen bör tillämpas första gången på ersättningsperioder som påbörjas efter ikraftträdandet. Regeringen anser vidare att 114 kap. 20 § bör upphöra att gälla möjligt vilket bedöms vara vid utgången av juni månad 2018 samt att övriga förslag bör träda i kraft möjligt vilket bedöms vara . Det är den studerande själv som måste kunna styrka för att studier har bedrivits på en studiemedelsberättigande utbildning på minst halvtid. Det är därför viktigt att de myndigheter och organisationer som kommer i kontakt med de studerande, eller sådana som överväger att börja studera informerar dessa om förutsättningarna för SGI- skydd. Så väl som framför i sitt remissvar vikten av att personer som har eller kommer att starta ett företag får tydlig information om regeländringen. Regeringen instämmer i detta och ser det Prop. 2017/18:168 som positivt att tillväxtverket kan bidra detta genom webbplatsen Också och Arbetsförmedlingen har en viktig roll för att sprida information, liksom de olika branschorganisationerna. De regler som gäller för egenföretagare under uppbyggnadsskedet är relativt generösa. Risken med generösa regler är att dessa överutnyttjas eller missbrukas. När nu dessa bestämmelser utvidgas till att även gälla en betydligt större krets, dvs. även personer som startar ett företag i aktiebolagsform är det viktigt att regelverket följs upp och utvärderas. Regeringen bedömer att en lämplig myndighet, exempelvis eller Inspektionen för socialförsäkringen, bör ges ett sådant uppdrag. 6.1Konsekvenser av förslagen om bättre försäkringsskydd för studerande Den direkta förändringen omfattar endast en mindre grupp av de studerande. Det är svårt att göra exakta beräkningar men regeringen bedömer att kommer ca 7 000 studerande att omfattas av SGI-skydd till följd av förslaget. Det är dock viktigt att öka tryggheten för studerande som grupp. Ett SGI-skydd kan ha stor betydelse för om en person ska våga påbörja eller återuppta studier. Förslaget gör det möjligt för studerande som finansierar sina studier utan studiestöd att behålla sitt SGI-skydd. Förslaget innebär också att även äldre förvärvsarbetande kan vidareutbilda sig utan att förlora sin SGI. Konsekvenser för myndigheternas verksamhet Regeringen bedömer att förslaget kommer att generera relativt få nya ärenden och att det inte medför behov av resurstillskott till Försäkrings- Eventuella förändringar av myndighetens kostnader bedöms rymmas inom befintliga anslagsramar. Det borde oftast vara relativt oproblematiskt för att avgöra om studier vid en viss utbildning i ger rätt till studie- medel, utifrån de uppgifter som den studerande kan tillhandahålla. mer komplicerade ärenden bör kunna samråda med CSN kommer även att i vissa fall behöva bistå med information till studerande om utbildningar som ger 2017/18:168 rätt till studiemedel. Regeringen bedömer att administrationskostnaderna för detta är marginella och bör rymmas inom befintliga anslagsramar. Regeringen bedömer att Förvaltningsdomstolarna endast påverkas marginellt av förslagen i denna proposition. Detta bedöms kunna rymmas inom befintliga anslagsramar Eftersom förslaget innebär att fler personer omfattas av SGI-skydd kan det komma att marginellt minska behovet av försörjningsstöd från kommunerna. Det är mycket svårt att beräkna kostnaderna för ett förstärkt SGI-skydd för studerande. Eftersom SGI normalt fastställs i samband med att en försäkrad ansöker om en förmån som grundas på SGI finns inga säkra uppgifter om vilka studerande som har en SGI som skulle kunna skyddas. Vidare saknas uppgifter om hur många som bedriver studier på minst halvtid, med eller utan studiestöd. Slutligen ger inte SGI- skydd i sig upphov till några försäkringskostnader. Skyddet blir bara aktuellt om den försäkrade efter avslutade eller avbrutna studier ansöker om en socialförsäkringsförmån innan det har kunnat fastställas en ny SGI för honom eller henne. I avsaknad av dessa data har regeringen fått göra beräkningar som bygger på ett antal antaganden. Regeringen har utgått från uppgifter i databas . Den grupp som har studerats är den som studerade utan studiemedel och inte hade annan sysselsättning. Personer som ingår i denna grupp som hade inkomst från förvärvsarbete –2013 antas ha haft en SGI före studierna. Denna grupp består av cirka 7 000 individer. Därefter har regeringen antagit att denna grupp kommer att få sjukpenning och föräldrapenning i samma utsträckning som befolkningen i övrigt och att ersättningen ska motsvara den genomsnittliga ersättningen. Kostnaderna beräknat på detta sätt uppgår till när systemet är fullt uppbyggt. Cirka tre fjärdedelar av kostnaderna uppstår inom föräldraförsäkringen. Eftersom det föreslås att de nya reglerna ska gälla studier som bedrivs bedöms att försäkringsutgifterna inte påverkas mer än ytterst marginellt. Därefter bedöms utgifterna för sjuk- och föräldraförsäkringarna successivt öka. beräknas utgiftsökningen uppgå till ca för sjukpenning och till ca för föräldrapenning, totalt . har i sitt remissvar framfört att beräkningarna är osäkra och att det finns faktorer som talar för högre och lägre kostnader än de som regeringen här redovisar. Regeringen är som ovan nämnts medveten om bristen på säkra data, men tror ändå att den beräkning som Prop. 2017/18:168 gjorts är rimlig. Förslaget bedöms ha störst betydelse för kvinnor och bidra till ökad ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. Av de cirka 7000 individer som beräknas kunna få ett SGI-skydd genom förslaget bedöms vara kvinnor och två tredjedelar av de ökade utgifterna för sjuk- och föräldrapenning beräknas tillfalla kvinnor. Denna slutsats beror på att kvinnor har en högre sjukfrånvaro än män och att tre fjärdedelar av föräldrapenningen tas ut av kvinnor (årsredovisning 2016, s. 122 och 136). 6.2Konsekvenser av förslagen om bättre försäkringsskydd för företagare kan personer som startar ett handelsbolag eller driver enskild näringsverksamhet få sin SGI beräknat utifrån den inkomst som gäller för anställda med motsvarande uppgifter. Den särskilda beräkningsgrunden gäller som företaget befinner sig i ett uppbyggnadsskede. I denna proposition föreslås att samma principer ska gälla vid fastställande av SGI för personer som startar ett företag i aktiebolagsform. Uppbyggnadsskedet är 24 månader. I denna proposition föreslås att tiden för uppbyggnadsskedet förlängs . Uppgifter från Tillväxtverkets företagsbarometer 2016 visar att av befolkningen i åldern 18–kan tänka sig att bli företagare. kan tänka sig vara både arbetstagare och företagare. Män i undersökningen har generellt en mer positiv attityd till företagande än kvinnor. Kvinnor anser i större utsträckning än män att företagande är förknippat med mindre trygghet än att vara anställd. Enligt tyder dessa resultat på att förändringar i socialförsäkringssystemet och andra trygghetssystem skulle kunna få viss effekt på människors vilja att starta företag. Att det startas flera företag bör leda till stärkt konkurrenskraft på de marknader där företagen är verksamma. Enligt statistik från Tillväxtanalys är av männen och av kvinnorna i åldern 18–företagare . Enligt uppgifter från Tillväxtanalys uppgick antalet nystartade företag 2016 till 71 825 jämfört med 70 135 företag 2015, en ökning . startade av kvinnor uppgick till jämfört startade av män. Uppgift om kön saknades bland av företagen. Fördelat efter juridisk form startades av de nya företagen 2016 som aktiebolag. Jämfört med ökade antalet aktiebolag . 2017/18:168 Tabell 6.1 Antal nystartade företag 2016 efter juridisk form saknar en närmare beskrivning av målgruppen. Mot bakgrund av detta redovisas nedan de tio vanligaste branscherna för företag som startades i form av en enskild firma eller aktiebolagsform. var de två vanligaste verksamhetsområdena för ett nystartat företag handel och service och motorfordon samt bygg och anläggning. Inom övriga verksamhetsområden finns vissa skillnader i val av bolagsform. Att starta ett företag i aktiebolagsform var t.ex. vanligt inom finans-, försäkrings- och fastighetsverksamhet och inom juridisk- och ekonomisk konsultverksamhet.