prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — 2Avser arbetade timmar enligt NR dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta enligt Arbetskraftsundersökningarna (). 3Procent av befolkningen. 4Procent av arbetskraften. 5Utfall är ett beräknat årsmedelvärde. I denna bedömning har h änsyn tagits till prognos . 6Index, 18 november 1992=100. 7Reallön beräknas som timlön enligt konjunkturlönestatistiken (KL) korrigerad för prisförändringar enligt KPI. Källor: , , och egna beräkningar. 4.3Utvecklingen 2020 och 2021 I detta avsnitt, som behandlar den ekonomiska utvecklingen och 2021, antas bl.a. att inga störningar påverkar ekonomin. Ekonomin antas därför gå mot ett balanserat konjunkturläge. På bestäms BNP-utvecklingen huvud- sakligen av utbudsfaktorer, såsom tillväxten i produktiviteten och antalet arbetade timmar. Vidare antas att ingen ytterligare aktiv finans- politik på statens budget genomförs utöver de föreslagna ändringarna i propositionen Våränd- ringsbudget (prop. 2017/18:99), i syfte att exempelvis minska arbetslösheten ytterligare. prognosprinciper innebär att endast beslutade och av regeringen aviserade förändringar av statens utgifter beaktas och att skattesatserna hålls oförändrade. antas i normalfallet kommunsektorn som helhet redovisa ett resultat som är i linje med god ekonomisk hushållning. Prognosprinciperna kan få som konsekvens att den kommunala konsum- tionen avviker från det demografiska behovet. God tillväxt i potentiell BNP Potentiell BNP, dvs. den BNP-nivå som är hållbar på , bedöms växa med 2020 och 2021 (se Finans- departementets rapport för beräkning av potentiella variabler på för en beskrivning av hur variablerna beräknas). Ökningen i potentiell BNP är i linje med ökningstakten åren . Arbetskraften bedöms dock öka i en något långsammare takt till följd av en mer dämpad tillväxt i befolkningen i åldern 15–. I denna bedömning har hänsyn tagits till Migrations- verkets prognos . Regeringens genomförda reformer, exempelvis extra- tjänster och , bidrar till att sänka jämviktsarbetslösheten fram . Denna effekt motverkas till viss del av att många ny- anlända då trätt in på arbetsmarknaden. Ett ökat arbetskraftsutbud skapar förutsättningar för en högre sysselsättning . Men eftersom det tar tid att få ett arbete väntas det högre utbudet av arbetskraft bidra till en högre jämviktsarbets- löshet . Den samlade bedöm- ningen av de olika effekterna är att jämvikts- arbetslösheten kommer minska något fram . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Svensk exportmarknad växer i god takt I de avancerade ekonomierna väntas konjunk- turen nå sin topp 2020 och BNP-tillväxten väntas mattas av något. Tillväxten i flera av de framväx- ande ekonomierna bedöms också dämpas något framöver, bl.a. i där omställningen till en mer hållbar konsumtionsdriven tillväxt pågår. Sammantaget bidrar detta till att svensk ex- porttillväxt växer i något lägre takt än åren tidigare. Växelkursen, mätt med kronindex KIX, väntas vara i princip oförändrad 2020 och 2021. Resursutnyttjandet i ekonomin bedöms vara högre än normalt 2018 och 2019. Till följd av antagandet om ingen ytterligare aktiv finans- politik bedöms den offentliga konsumtionen utvecklas jämförelsevis svagt 2020 och 2021. BNP-tillväxten utvecklas därmed i långsammare takt och resursutnyttjandet går mot ett mer balanserat läge. En fortsatt expansiv penning- politik bidrar dock till att hålla efterfrågan och resursutnyttjandet uppe. God utveckling på arbetsmarknaden Utvecklingen på svensk arbetsmarknad har varit stark . stabiliseras sysselsättningsgraden i åldersgruppen 15–på , vilket är en internationellt sett hög nivå. Arbetslösheten väntas minska något till 2020 och 2021, givet genomförda reformer. Ett stigande resursutnyttjande i omvärlden och i ger företagen ökade möjligheter att successivt höja sina priser. Inflationen, mätt med KPIF, väntas nå 2020. väntas höja reporäntan gradvis, vilket bidrar till stigande statsobligationsräntor. Låga styrräntor i omvärlden antas dock medföra att reporäntan höjs i jämförelsevis långsam takt, för att i mitten av 2021 uppgå till . Den svenska tioåriga statsobligationsräntan bedöms uppgå till 2021. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Stark konjunktur men osäkerheter kvarstår Det finns ett antal osäkerhetsfaktorer som kan leda till en väsentligt annan ekonomisk utveckling än i regeringens prognos. är en liten öppen ekonomi. Detta innebär att utvecklingen i omvärlden i stor utsträckning påverkar den inhemska tillväxten. Utvecklingen av den globala ekonomin är omgär- dad av osäkerhet. Konjunkturuppgången i euroområdet kan bli starkare än väntat. Det visar inte minst det senaste årets utveckling, då tillväxten blev överraskande stark. Hushållens och företagens förtroende för den ekonomiska utvecklingen ligger på historiskt höga nivåer. Dessutom har kapacitetsutnytt- jandet i tillverkningsindustrin stigit, vilket till- sammans med en fortsatt expansiv penningpolitik innebär att det finns förutsättningar för en starkare investeringsutveckling. Euroområdet är viktigaste handelspartner. En sådan ut- veckling skulle därmed i hög grad gynna svensk exportindustri. är osäkerheten hög om den ekonomiska politiken i flera länder. Utgången i utträdesförhandlingarna mellan EU och Stor- kan påverka den ekonomiska utveck- lingen i såväl som de EU-länder som är nära sammankopplade med den brittiska ekonomin. Förhandlingarna mellan och är inne i en ny intensiv fas inför utträdet . Utgången av dessa för- handlingar kan få betydande konsekvenser för den ekonomiska utvecklingen i såväl Storbritan- nien som andra europeiska länder, däribland . Det råder också osäkerhet om inriktningen av den amerikanska regeringens politik, såväl på det ekonomiska som det säkerhetspolitiska planet. Hur den ekonomiska utvecklingen i kommer att påverkas av den omfattande skattereform som godkändes av kongressen är svårt att bedöma, i synnerhet på . Den amerikanska administrationen har infört tullar på stål och aluminium som importeras till landet. Länderna i EU, , , , , och har fått ett tillfälligt undantag från tullarna fram till medan förhandlingar pågår. Det råder stor osäkerhet om hur situat- ionen kommer att utvecklas framöver. Motåt- gärderna med nya tullar på andra varor i handeln mellan och är oroande. Om situat- ionen skulle eskalera ytterligare och utmynna i en allmänt ökad protektionism eller t.o.m. en handelspolitisk konflikt skulle det kunna leda till en väsentligt svagare global utveckling. Det- samma gäller vid en säkerhetspolitisk kris. Även allvarliga krig och konflikter kan påverka både enskilda länder och hela regioner. Klimatför- ändringar och effekter av extrema väderhändelser utgör också risker för den globala ekonomin, då de kan medföra stora kostnader både för enskilda och för samhället i stort (se fördjupningsrutan Ekonomiska effekter av klimatförändringar). Den höga och snabbt växande skuldsättningen i såväl offentlig som privat sektor i den kinesiska ekonomin utgör en betydande risk för den globala ekonomin. har stora buffertar och skulderna är i huvudsak inhemska. En kraftig inbromsning av tillväxten i skulle få stora effekter på världsekonomin, eftersom den kinesiska efterfrågan på råvaror och andra insatsvaror utgör en viktig drivkraft för den globala tillväxten. Inledningen av 2018 präglades av turbulens på aktiemarknaderna i många länder. Liknande episoder framöver kan inte uteslutas. Det gäller t.ex. om centralbankerna, i synnerhet den amerikanska , stramar åt penning- politiken snabbare än väntat eller om risk- aversionen hos investerare ökar. Det skulle kunna leda till snabba fall i tillgångspriser och medföra märkbara negativa effekter på realekonomin. Även om situationen i den europeiska bank- sektorn har förbättrats, har ett flertal europeiska banker fortfarande problem med svag lönsamhet till följd av bl.a. en stor andel osäkra lån, vilket gör dem sårbara för finansiella störningar. Detta kan påverka den finansiella stabiliteten i negativt. Ekonomiska effekter av klimatförändringar Den globala temperaturen har under stigit i en ökande takt. Det finns en bred enighet om att utsläpp av växthusgaser ligger bakom en stor del av klimatförändringarna och den fortsatta utvecklingen beror till stor del på hur världens länder klarar av att minska utsläppen. De ekonomiska effekterna är ojämnt fördelade Klimatförändringen kan få stora effekter på den ekonomiska utvecklingen i världen. Inter- nationella valutafonden (IMF) har skattat det historiska sambandet mellan förändringar i väder och BNP per capita för ett stort antal länder –2015.2 IMF finner att de makroekonomiska effekterna är mycket ojämnt fördelade mellan olika länder. Störst negativa effekter har uppvärmningen i länder med relativt varmt klimat, vilket de flesta låginkomstländer har. Där leder en ökad temperatur till lägre BNP per capita genom minskad jordbruksproduktion, lägre investeringar, lägre arbetsproduktivitet och sämre folkhälsa. I länder med kallare klimat, som höginkomstländer oftare har, kan däremot arbetsproduktiviteten stiga. IMF har även simulerat de långsiktiga effekterna på produktionen i ett representativt låginkomstland, utifrån ovan uppmätta historiska samband. I ett scenario där inget görs för att bromsa klimatförändringarna kommer BNP per capita att vara lägre 2100, än utan temperaturhöjningar. Nuvärdet av den totala produktionsförlusten uppgår då till av nuvarande BNP. Dessa resultat ska dock tolkas med betydande försiktighet, då det råder stor osäkerhet om såväl de ekonomiska effekterna som framtida klimatförändringar. För många länder är effekterna av klimatför- ändringar kännbara . Extremväder i form av svår torka, översvämningar, jordskred, värme- böljor, köldknäppar och orkaner har blivit allt vanligare både i antal, styrka och omfång. Extrema väderhändelser orsakar stora materiella skador, som ska läggas ovanpå de ekonomiska effekter som uppkommer till följd av de långsiktiga temperaturhöjningarna. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Forskare vid IMF har studerat de ekonomiska effekterna av väderfenomenet , som orsakar stora översvämningar på vissa håll och svår torka på andra.3 Dess ekonomiska effekt varierar mycket mellan länder. Vissa länder (t.ex. och ) får produktionsbort- fall. Andra får ökad produktion, antingen direkt via varmare väder och ökad nederbörd som gynnar jordbruket (t.ex. och ), dock med ökad förekomst av skadeinsekter och svampangrepp, eller indirekt via en ökad efter- frågan från sina handelspartner (t.ex. ). Klimatförändringar driver på migration I takt med att vädret blir mer extremt påverkas även var på jorden man kan leva. Enligt () tvingas i ge- nomsnitt 22 miljoner människor runt om i världen flytta till följd av väderrelaterade hot. Forskare har gjort beräkningar som visar att om utsläppen av växthusgaser fortsätter i samma takt som , kommer tätbefolkade områden i att drabbas av återkommande värme- böljor med temperaturer som inget mänskligt liv klarar utan skydd.4 Den finansiella stabiliteten påverkas Klimatförändringarna utgör även potentiella finansiella stabilitetsrisker. har utrett klimatförändringars effekter på den finansiella sektorn och drar slutsatsen att försäk- ringskostnaderna kommer att öka i takt med skador från värre och mer frekventa extrema väderhändelser.5 Kostnaderna ökar också till följd av den omställning som sker på finansiella mark- nader, där skiftande efterfrågan kan påverka värderingen av stora kategorier tillgångar, t.ex. fossila bränslen. kan finansmarknad- erna hjälpa till i omställningen genom att allokera kapital till hållbara innehav, sprida risk och förmedla försäkringar och andra finansiella produkter som hjälper drabbade företag och länder efter katastrofer. Sammanfattningsvis har klimatförändringarna stora ekonomiska konse- kvenser för den globala ekonomin, men de är ojämnt fördelade både på kort och på lång sikt. 2The Effects of Weather Shocks on Economic Activity: How Can Low- Income Countries ? (IMF, WEO October 2017). 3Cashin, Mohaddes och Raissi, Fair Weather or Foul? The Macro- economic Effects of (IMF Working Paper 2015). 4Im, och , Deadly heat waves projected in the densely populated agricultural regions of , (Science Advances 2017). 5Klimatförändringar och finansiell stabilitet (2016). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 är det OECD-land där den ekonomiska ojämlikheten ökat mest sedan mitten av 1990- talet. Den ökande ojämlikheten har till stor del drivits av växande kapitalinkomster hos topp- inkomsttagarna. Förändringar i skattesystemet utgör också en viktig förklaring till den ökade ojämlikheten. I bilaga 2 Fördelningspolitisk redogörelse analyserar regeringen närmare in- komstfördelningens utveckling och den förda politikens effekter på densamma. Större inkomst- skillnader kan leda till lägre tillväxt och sociala problem. En större andel personer med mycket höga inkomster kan bidra till ett högre sparande och minskad konsumtion. Högre sparande leder till lägre räntor som i sin tur bidrar till högre tillgångspriser och större kredittillväxt. Det kan skapa obalanser i ekonomin och öka riskerna för finansiell turbulens och ekonomiska kriser. Även i de framväxande ekonomierna kvarstår finansiella sårbarheter i form av hög privat och offentlig skuldsättning samt svaga balans- räkningar i banksektorn. Dessa ekonomier är därtill känsliga för stigande räntor i omvärlden, vilket kan leda till stora och snabba kapital- utflöden och försvagade växelkurser. Eftersom många lån är i utländsk valuta ökar försvagade växelkurser sårbarheten ytterligare. I är hushållens skuldsättning och utvecklingen av bostadspriserna fortfarande osäkerhetsfaktorer som kan påverka den ekono- miska utvecklingen. av kraftiga prisökningar sjönk bostadspriserna och . Det berodde bl.a. på ett ökat utbud av nyproducerade bostadsrätter. Om bostadspriserna skulle sjunka ytterligare kan det leda till lägre bostadsinvesteringar. kan hushållen välja att konsumera mindre till följd av att deras totala förmögenhet minskar. Sammantaget medför detta en lägre tillväxt. De senaste årens goda inkomstutveckling, den starka arbetsmarknaden och förväntningar om fortsatt låga räntor är faktorer som talar för att efterfrågan på bostäder förblir stark. Befolk- ningen har vidare vuxit snabbare än antalet bostäder . Dessutom uppger de flesta kommuner att det fortfarande råder brist på bostäder. Sammantaget talar det för att prisutvecklingen stabiliseras framöver, vilket skulle innebära att de sammantagna makro- ekonomiska effekterna av nedgången i bostads- priser blir begränsade. Hushållens samlade skulder är dock fortsatt höga och uppgår till av den av skulderna består av bolån, varav största delen till rörlig ränta. Om räntorna stiger mer än vad hushållen har tagit höjd för kan det påverka kon- sumtionen negativt till följd av att hushållens boendekostnad blir högre än förväntat. Svensk ekonomin står väl för att möta riskerna i omvärlden och nationellt. De stora underskotten i statsfinanserna har vänts till överskott, statsskuldskvoten är den lägsta och arbetslösheten har pressats tillbaka. BNP-tillväxten i kan även utvecklas starkare än väntat om t.ex. hushållens konsum- tion växer snabbare än vad som antagits. Hus- hållens sparande, som andel av disponibel inkomst, är på historiskt höga nivåer, vilket tyder på ett visst mått av buffertsparande. är hushållen optimistiska om utvecklingen av både den egna ekonomin och ekonomi. Om hushållen minskade sitt sparande skulle det leda till ökad konsumtion. Även demografiska fak- torer, som att andelen äldre i befolkningen nu ökar, talar för ett minskat sparande, och därmed ökad konsumtion, framöver. 4.5Utvecklingen enligt andra bedömare I detta avsnitt jämförs regeringens prognoser för vissa centrala makroekonomiska variabler med prognoser gjorda av , Riks- banken och Europeiska kommissionen. Prognos- skillnaderna är överlag små. Regeringens prognos för BNP-tillväxten 2018 är i linje med nämnda bedömares, men är något högre (se tabell 4.4). Diagram 4.5 visar bedömarnas prognoser tillsammans med symmetriska osäkerhetsintervall som täcker olika andelar av regeringens historiska prognosfel, dvs. skillnader mellan utfall och regeringens prog- noser. Eftersom bedömarnas prognoser ligger inom de intervall som täcker hälften av regeringens prognosfel så befinner de sig inom den typiska felmarginalen. Diagram 4.5 BNP-prognos med osäkerhetsintervall Anm.: = Regeringen, KI = , KOM = Europeiska kommissionen, RB = . Osäkerhetsintervallen är baserade på regeringens historiska prognosfel, i de ekonomiska vårpropositionerna 1994–2017, och bör inte förväxlas med en framåtblickande riskbild. För en beskrivning av hur osäkerhetsintervallen är beräknade, se av makroekonomiska prognoser 2018 som publiceras på i anslutning till denna proposition. Källor: , Europeiska kommissionen, och egna beräkningar. bedömer regeringen att arbetslösheten kommer att vara något lägre än vad de övriga bedömarna gör i sina prognoser. har regeringen och samma prognos för arbetslösheten, medan övriga be- dömare ligger något högre. En förklaring till skillnaderna i prognoser kan vara olika bedöm- ningar av effekten av olika reformer. Regeringens prognoser för inflationen 2018 och 2019 ligger nära, men något lägre, än övriga bedömares. Regeringen, och Riks- banken gör bedömningen att resursutnyttjandet, mätt med BNP-gapet, kommer att vara positivt 2018 och 2019. Europeiska kommissionen be- dömer i stället att resursutnyttjandet kommer att vara i det närmaste balanserat. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Tabell 4.4 Jämförelse mellan olika bedömares prognoser 1,6/1,6 1,9/1,5 1,7/1,7 2,0/1,7 /1,8 /1,7 1,7/1,7 2,6/1,8 -0,2 Anm.: Publiceringsdatum är för regeringen -04-16, , Europeiska kommissionen för arbetslöshet och BNP- gap, för BNP och HIKP, . 1Procentuell förändring, fasta priser, ej kalenderkorrigerade värden. 2Procent av arbetskraften, 15–. 3Procentuell förändring, årsgenomsnitt, KPI/HIKP. 4Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: , Europeiska kommissionen, och egna beräkningar. Sedan budgetpropositionen (prop. 2017/18:1) publicerades har två kvartalsutfall av nationalräkenskaperna och ett antal månadsutfall för konsumentprisindex och arbetskraftsunder- sökningarna offentliggjorts. Starkare BNP-tillväxt och högre resursutnyttjande BNP-tillväxten väntas bli högre 2018 och 2019 än vad som bedömdes i budgetpropositionen (se tabell 4.5). Den främsta anledningen till upprevideringen är en starkare tillväxt av fasta bruttoinvesteringar och offentlig konsum- tion. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Tabell 4.5 Jämförelse mellan regeringens prognoser Prognos enligt budgetpropositionen inom parentes. Procentuell förändring om inte annat anges (2,5) (2,0) (2,3) Potentiell BNP1,2 (2,4) (2,2) (2,2) (1,0) (0,8) (0,6) (5,9) (5,9) (5,9) (1,2) (0,6) (0,5) (1,3) (0,6) (0,6) (3,0) (3,2) (3,4) (1,7) (2,1) (2,5) (1,7) (1,9) (2,0) -0,5 (-0,3) (0,0) (0,6) Anm.: Prognosen är baserad på nu gällande regler och av regeringen föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Procent av arbetskraften. 6Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. Källor: , , och egna beräkningar. Starkare sysselsättning, men högre arbetslöshet Sysselsättnings- och arbetskraftstillväxten har reviderats upp . Det beror på starkare utfall än väntat . Att fler personer söker sig in på arbetsmarknaden än väntat är i sig positivt, men medför att arbetslös- heten är uppreviderad jämfört med budgetpropositionen . Trots en högre arbetslöshetsprognos väntas om- kring 7 000 fler personer vara sysselsatta 2018. Lägre löneutveckling och inflation Timlönerna bedöms stiga långsammare 2017– 2019 än vad som bedömdes i budgetpropo- sitionen . Preliminära utfall för konjunk- turlönestatistiken pekar på en oväntat låg löne- ökningstakt utöver avtal 2017. De låga utfallen indikerar att löneökningstakten blir lägre även 2018 och 2019. Nedrevideringen av löneökningstakten är en bidragande orsak till att även KPI- och KPIF- inflationen revideras ned. Därutöver har in- flationsutfallen kommit in lägre än förväntat. Prognosen för reporäntan har reviderats ned något . Svagare inflationsutfall än förväntat bedöms leda till att dröjer ytterligare med sin första höjning av reporäntan. Tillväxten i potentiell BNP har reviderats ned något 2018 men upp något 2019 jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Det innebär att nivån på potentiell BNP i princip är oförändrad . Nedrevideringen av tillväxten i potentiell BNP 2018 har bidragit till att resursutnyttjandet nu bedöms vara högre jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Den viktigaste orsaken till att resursutnyttjandet bedöms bli högre 2018 och 2019 är dock att BNP-tillväxten bedöms bli högre. 4.7Utvärdering av prognoser för BNP-tillväxten I detta avsnitt utvärderas regeringens prognoser för BNP-tillväxt 1994–2017 som redovisats i budgetpropositionerna och de eko- nomiska vårpropositionerna 1994–2017.6 Prog- noserna utvärderas i förhållande till prognoser gjorda av andra bedömare. För systematiska prognosfel i form av genom- snittliga över- eller underskattningar används ofta den engelska termen bias. Genom att skatta en 6 Se av makroekonomiska prognoser 2018 som publiceras på i anslutning till ekonomiska vårproposition för ytterligare analys. bedömares genomsnittliga prognosfel kan hypotesen att dess prognoser inte har någon bias testas. I tabell 4.6 visas de olika bedömarnas medelprognosfel och uppgifter om antalet obser- vationer. Medelprognosfel som är statistiskt signifikanta är markerade med en asterisk. Tabell 4.6 Medelprognosfel för prognoser för BNP-tillväxt Medelprognosfel (MPF) för prognoser för BNP-tillväxten 1994–2017 och antal observationer (N) -0,06 -0,18 -0,14 0,54* -0,04 0,40* Anm.: Asterisk indikerar signifikans på 10 procents nivå. Signifikansnivån används för att värna om testets styrka, se promemoria Utvärdering av makroekonomiska prognoser 2014, som publicerats på i anslutning till ekonomiska vårproposition. Ett signifikant medelprognosfel kan tolkas som att det är 10 procents sannolikhet eller mindre (dvs. en förhållandevis liten sannolikhet) att få det erhållna medelprognosfelet om det inte skulle finnas någon bias. Prognosfelet är här definierat som utfallet minus prognosen. Ett positivt medelprognosfel relaterar därför till en underskattning. Källor: Respektive bedömare och egna beräkningar. Stickproven är uppdelade i prognoser gjorda som utfallet respektive år före utfallet. För prognoser gjorda som utfallet har samtliga bedömare ett positivt skattat medel- prognosfel. Regeringen har därmed, liksom övriga bedömare, i genomsnitt underskattat BNP-tillväxten för utvärderingsperioden. För prognoser gjorda året före utfallet har regeringen i stället överskattat BNP-tillväxten. Regeringens medelprognosfel är dock inte statistiskt signi- fikanta. I tabell 4.7 rangordnas bedömarna med avseende på sina medelabsolutfel och medel- kvadratfel för prognoser för BNP-tillväxten. Regeringens prognosprecision rangordnas rela- tivt högt för prognoser utfärdade som utfallet, och relativt lågt för prognoser utfärdade året före utfallet. I allmänhet vilar rangord- ningarna på små skillnader, och inga test har utförts för att undersöka om dessa skillnader är statistiskt signifikanta. Utformningen av ett sådant test försvåras av att bedömarna för ett givet år dels utfärdar prognoserna vid olika tid- punkter, dels producerar olika antal prognoser. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Rangordningarna bör därför värderas med viss försiktighet. Tabell 4.7 Rangordningar av bedömares prognosprecision Rangordningar efter medelabsolutfel (MAF) och medelkvadratfel (MKF) för prognoser för BNP-tillväxten 1994–2017 Prognoser gjorda som utfallet Rangordning efter MAF (första raden) och efter MKF (andra raden) Prognoser gjorda året före utfallet Rangordning efter MAF (första raden) och efter MKF (andra raden) Anm.: Medelabsolutfelet är medelvärdet av de absoluta prognosfelen.