prop · H503145 · 2018-03-20 00:00:00 — Det är dock som nämns ovan viktigt att det inte ställs högre krav än nödvändigt på den enskilde. Det bör därför vara möjligt att frångå kravet på flyttning för att beviljas skyddad folkbokföring. Möjligheten måste dock användas med mycket stor försiktighet och det kommer sannolikt att bli aktuellt endast i mycket få fall. Det är samma personer som kan folkbokföras på en annan ort än den tidigare folkbokföringsorten, som kommer att omfattas av denna undantagsbestämmelse. Utöver de krav som ställs för folkbokföring på annan ort måste det ställas ytterligare krav för att omfattas av detta undantag om skyddet ska ge effekt. Undantagssituationen kan exempelvis gälla för personer som har bott på adressen och adressuppgiften inte har hunnit få spridning samt för personer som har hanterat sina personuppgifter med mycket stor försiktighet. Således bör skyddad folkbokföring få medges på annan folkbokföringsort även utan flyttning om det ändå kan antas ge tillräckligt skydd. När en person beviljas skyddad folkbokföring kommer deras bosättningsadress, liksom vad gäller kvarskrivning, inte vara registrerad i folkbokföringsdatabasen. Personerna kommer att få en boxadress till registrerad i folkbokföringsdatabasen. Det framgår dock inte av boxadressen att är mottagare. Om förhållandena är sådana att tillräcklig skydd ändå kan antas uppnås utan att personen flyttar innebär detta alltså inte, som Förvaltningsrätten i har uppfattat saken, att personen kommer vara folkbokförd på den adress där personen faktiskt är bosatt och att åtgärden av den anledningen skulle sakna effekt. Utredningen har föreslagit att de grundläggande kraven för att medges skyddad folkbokföring regleras i 16 § folkbokföringslagen och att en ny paragraf införs som i olika punkter reglerar när skyddad folkbokföring ska få ske på annan ort än den gamla folkbokföringsorten eller när flyttning inte är nödvändigt. Regeringen anser dock, i likhet med flera remissinstanser, att den av utredningen föreslagna ändringen bör justeras något. Istället för att i en ny paragraf reglera när skyddad folkbokföring ska ske på annan ort än den gamla liksom när medgivande kan ges utan flyttning bör undantagen framgå av ett nytt stycke i 16 § folkbokföringslagen. Genom att den föreslagna huvudregeln och undantagen direkt framgår av samma bestämmelse blir förhållandet mellan kraven tydligare. 2017/18:145 Regeringens förslag innebär alltså att skyddad folkbokföring ska ske på en annan ort än den gamla folkbokföringsorten om det bedöms ge ett bättre skydd och att skyddad folkbokföring även kan medges på en annan folkbokföringsort utan att personen flyttar om det ändå kan antas ge tillräckligt skydd. Kvinnors Nätverk anser att en sökande inte ska folkbokföras på ett skyddat boende. Även Kommuner och Landsting och kommun lämnar synpunkter med innebörden att adresser till skyddade boenden ska vara hemliga. Utredningen har inte sett över möjligheten att vistelse i skyddat boende inte ska leda till ändrad bosättning och därmed folkbokföring. Det finns därför inom ramen för detta lagstiftningsarbete inte tillräckligt underlag för att lämna ett sådant förslag. Däremot noteras att frågan har berörts av Utredningen om ett stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat boende som i betänkandet Ett fönster av möjligheter – stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat boende (SOU 2017:112) har lämnat förslag om att en vistelse som enbart föranleds av en placering i skyddat boende inte ska anses leda till ändrad bosättning och att den som är placerad i ett skyddat boende därmed är undantagen från den skyldighet som folkbokförda har att anmäla flyttning till . Betänkandet bereds för tillfället inom . 4.3.3Andra skyddsåtgärder ska inte hindra en person från att medges skyddad folkbokföring Regeringens förslag: Skyddad folkbokföring ska kunna medges oberoende av kontaktförbud eller andra skyddsåtgärder. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Justitiekanslern, i , tingsrätt, i , Transportstyrelsen, Patent- och registreringsverket, , , Statens , , , Statens institutionsstyrelse, , , Kriminalvården, i , i , kommun, Kvinnors Nätverk och för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks) tillstyrker eller har inte haft något att invända mot utredningens förslag. Skälen för regeringens förslag: Enligt nu gällande bestämmelser får kvarskrivning medges endast om den enskildes behov inte kan tillgodoses genom kontaktförbud eller på annat sätt (16 § andra stycket Med ”på annat sätt” avses i första hand skydd genom sekretess (prop. 1997/98:9 s. 114). En sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen kan ha mycket stor praktisk betydelse för den enskilde och i nästan alla fall av befarad förföljelse bör en sekretessmarkering medföra ett fullgott skydd och mer ingripande åtgärder behöver inte tillgripas. Markeringen utgör dock inte Prop. 2017/18:145 ett eget skyddsinstitut utan är endast en administrativ åtgärd som saknar Regeringen instämmer därför i utredningens bedömning att trygghet och skydd för hotade och förföljda personer ska tillgodoses genom ett formaliserat skyddsinstitut. Utöver skydd av personuppgifter finns även andra typer av åtgärder som syftar till att ge skydd för personer som är utsatta för hot eller förföljelse. Några åtgärder riktar sig mot den hotande och förföljande personen medan andra riktar sig mot den hotade och förföljda personen. Ett skydd som har stor betydelse för en hotad och förföljd person är kontaktförbud som beslutas av åklagare. Både kvarskrivning och kontaktförbud syftar till att skydda personer som riskerar förföljelse. Med hänsyn till de likheter som finns, bland annat när det gäller förutsättningar för åtgärdernas användning, kan båda åtgärderna över- vägas då en person utsätts för förföljelse. Som framkommit tillåter inte nuvarande regler att kvarskrivning medges om den enskildes behov av skydd kan tillgodoses genom kontaktförbud. Regeringen anser att de olika åtgärder som kan vidtas för att skydda en hotad eller förföljd person bör kunna kombineras så att personen får ett skydd som är utformat efter vars och ens specifika situation. Kontaktförbudet visar att samhället ställer krav på den hotande och förföljande personen och inte enbart på den som är hotad och förföljd. Det bör inte heller finnas något hinder mot att först medge en person skyddad folkbokföring och därefter komplettera med ett kontaktförbud. Skyddad folkbokföring bör också kunna kompletteras med larm och andra åtgärder om det bedöms lämpligt. Regeringen föreslår därför, i likhet med utredningen, att skyddad folkbokföring ska kunna medges oberoende av kontaktförbud eller andra skyddsåtgärder. Förslaget föranleder ändringar i 16 § folkbokförings- lagen. 4.3.4Skyddad folkbokföring ska kunna antas tillgodose behovet av skydd Regeringens förslag: Det ska författningsregleras att det vid bedömningen av om skyddad folkbokföring får medges ska beaktas om åtgärden med hänsyn till den enskildes förmåga och övriga förutsättningar kan antas tillgodose behovet av skydd. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningens förslag innehåller dock en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna: i , Förvaltningsrätten i , Transportstyrelsen, , , , för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks), Justitiekanslern, , , , , Fastighetsägarna , Brottsoffer- myndigheten, , , Svenska 2017/18:145 , , Arbetsförmedlingen, Säkerhetspolisen, och tillstyrker eller har inte haft något att invända mot utredningens förslag. , kommun och Kvinnors Nätverk anmärker mot förslaget då det kan leda till att det blir svårare än vad som är motiverat för utsatta individer att få skyddad folkbokföring och anser att det istället bör övervägas om kraven för att komma ifråga för åtgärden Enligt kommuns mening skulle vissa grupper genom förslaget inte komma ifråga för skyddsinstitutet av den anledningen att de inte har förmåga att förstå konsekvenserna av vad de berättar för andra. trots att personerna kan vara i behov av skydd. att barn bör undantas från kravet, alternativt att den sökande utifrån sin egen förmåga ska vidta åtgärder för att skyddsinstitutet ska få effekt. Detta eftersom barn saknar samhällskunskap och en utvecklad förmåga till konsekvensanalys vilket innebär att i princip samtliga barn skulle underkännas om man gör en bedömning av deras förmåga att leva i enlighet med de regler och riktlinjer som ställs för att skyddet ska få full Skälen för regeringens förslag: Kravet att en skyddsåtgärd inte ska vidtas om den inte får effekt gäller för att medges Villkoret framgår dock inte av lagen och de som behöver ett skydd är därför inte alltid medvetna om att det förutsätts stora förändringar i den egna livsföringen för att åtgärden ska fungera. framgår av avsnitt 4.2.3 föreslår regeringen att en sådan bestämmelse införs när det gäller fingerade personuppgifter. Samma skäl som gör sig gällande där blir även aktuella här och den praxis som gäller för kvarskrivning bör således regleras för skyddad folkbokföring genom att kravet införs i 16 § folkbokföringslagen. därför att om det ska finnas förutsättningar för att medge skyddad folkbokföring måste åtgärden med hänsyn till den enskildes förmåga och övriga förutsättningar antas tillgodose behovet av skydd. syfte att tydliggöra den prövning som ska göras avviker utformningen av regeringens lagförslag i viss mån från utredningens. Regeringens förslag innebär ingen ändring i sak i förhållande till vad som gäller för kvarskrivning och det kommer följaktligen inte att bli svårare att medges skyddad folkbokföring i jämförelse med kvar- Med hänsyn till bland annat regeringens förslag om att skyddad folkbokföring ska kunna medges oberoende av andra skyddsåtgärder (se avsnitt 4.3.3) kommer det istället att bli möjligt för fler personer att få skyddad folkbokföring i förhållande till kommun och Kvinnors Nätverk har påtalat att vissa personer kan sakna förmåga att leva på ett sådant sätt som krävs för att tillräcklig skyddseffekt ska kunna förväntas uppnås och att dessa personer därmed aldrig kan medges skyddsåtgärden. Regeringen anser att det är rimligt att skyddad folkbokföring endast ska medges om det kan antas tillgodose behovet av skydd och därmed utgöra en effektiv skyddsåtgärd. enskild inte har förmåga att ändra sin livsföring kan åtgärden svårligen få verkan och ge ett tillräckligt bra skydd. Förslaget innebär dock inte att vissa personer per automatik utestängs från att medges insatsen utan vid den bedömning som har att göra måste den enskildes Prop. 2017/18:145 individuella förutsättningar beaktas, varvid hänsyn tas till den enskildes inställning och förmåga att leva med åtgärden. För att den skyddade folkbokföringen ska ge ett bra skydd kommer det som regel krävas en livsföring som innebär påfrestningar för såväl vuxna som barn. Det är inte tillräckligt med enbart en flyttning utan en person med skyddad folkbokföring kan även behöva bryta kontakten med vissa personer i sitt liv. Ju äldre ett barn är, desto svårare får dessa konsekvenser antas vara för barnet att leva med. Barnets inställning till den skyddade folkbokföringen och förutsättningar att leva med åtgärden måste därför utredas och med hänsyn till barnets ålder och mognad måste detta göras i dialog med barnet. Bedömningen av om tillräcklig skyddseffekt kan förväntas är hänförlig till den förföljdes förmåga och andra förhållanden. Därmed lämnas också utrymme för att beakta individuella förut- sättningar, såsom exempelvis ett stödjande nätverk. 4.3.5Skyddad folkbokföring ska kunna ges tills vidare Regeringens förslag: Skyddad folkbokföring ska som regel ges för obestämd tid men ska också kunna begränsas till . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Justitiekanslern, i , , i , , , , , , , , , Fastighetsägarna , , , , , , , , , Arbetsförmedlingen, Säkerhetspolisen, , , Kriminalvården, , i , Nationellt centrum för kvinnofrid vid , , Arbetsförmedlingen, kommun, kommun, Kvinnors Nätverk, för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks) och Stiftelsen tillstyrker eller har inte haft något att invända mot utredningens förslag. uppger att förslaget kan innebära att en person som har näringsförbud, med sina skyddade personuppgifter i praktiken kommer att kunna utöva sin näringsverksamhet utan någon begränsning . Det finns risk för att överträdelsen av näringsförbudet inte kommer att kunna avslöjas i avsaknad av en omprövning av behovet av skyddad folkbokföring. Kammarrätten i har inget att invända mot att skyddad folkbokföring får begränsas till . Däremot anser kammarrätten att förarbetena bör klargöra i vilka situationer det kan vara lämpligt att begränsa skyddad folkbokföring till . Kvinnors Nätverk anser att om ett medgivande om skyddad folkbokföring begränsas till bör det vara ett krav att mot slutet av skyddsperioden skickar en 2017/18:145 påminnelse, eller på annat sätt tar kontakt med personen om en ny ansökan inte inkommit. Skälen för regeringens förslag: Kvarskrivning kan endast medges för bestämd tid och för högst i taget (17 § folkbokförings- lagen). Det är möjligt att medges kvarskrivning för återkommande perioder. Om skyddet ska bestå förutsätter det dock att den enskilde ansöker om förlängning av kvarskrivning. Vid varje ansökan om förlängning måste den enskilde redogöra för aktuella omständigheter. En oförändrad hotbild kan vara skäl för att förlänga skyddsåtgärden. Det är vanligt att personer med kvarskrivning inte har utsatts för brott, förföljelser eller trakasserier med kvarskrivning. Det kan antingen bero på att åtgärden har fungerat eller att den inte längre behövs eftersom hotet har upphört. Om den enskilde vid en ansökan om förlängning inte lyckas visa ett fortsatt skyddsbehov finns det en risk att skyddet upphör, trots att behovet kvarstår. Detta kan givetvis få allvarliga konsekvenser för den enskildes säkerhet och trygghet. En potentiell risk med att medge skyddad folkbokföring är att åtgärden kan komma att gälla trots att det inte längre finns något reellt behov av den. Skyddad folkbokföring ska dock medges vid kvalificerade hotsituationer vilka ofta pågår . Ett medgivande skulle öka tryggheten för den enskilde som sannolikt påverkas negativt av vetskapen om att medgivandet löper ut och kan få det svårt att visa att det kvarstår ett skyddsbehov. Regeringen anser att det är angeläget att i största möjliga utsträckning tillvarata den förföljdes intressen och att underlätta tillvaron för denne. Med detta i beaktande föreslår regeringen, i likhet med utredningen, att skyddad folkbokföring ska kunna ges tills vidare, med en möjlighet att begränsa åtgärden till . Huvudregeln bör dock vara att åtgärden ges tills vidare. Om skyddad folkbokföring medges bör medgivandet normalt inte ges än för att ge personerna bättre förutsättningar att etablera sig i sitt nya liv. I vilka situationer som det kan vara lämpligt att den skyddade folkbokföring är tidsbegränsad får bli en fråga som utvecklas närmare i rättstillämpningen. Det torde dock avse situationer där särskilda omständigheter talar för att skyddsbehovet endast kan antas bestå , exempelvis när någon har vissa arbetsuppgifter som föranleder ett behov av skyddad folkbokföring. Kvinnors Nätverk har framfört att det finns behov av att den enskilde påminns när en tidsbegränsad skyddad folkbokföring går mot sitt slut. Om en beviljad åtgärd är tidsbegränsad framgår det normalt av beslutet när åtgärden upphör. ger även information till den enskilde om att skyddsperioden för kvarskrivning är på väg att löpa ut. Det saknas skäl att i lag införa krav om att påminnelser ska utgå om detta. Det kan dock i sammanhanget nämnas att regeringen även lämnar förslag om att ska lämna stöd till personer med skyddad folkbokföring (se avsnitt 4.3.10). Inom ramen för detta stöd bör också ingå att har kontakt med den enskilde för att bland annat diskutera behovet av fortsatt skydd och informera den enskilde om att skyddsperioden är på väg att löpa ut. Utifrån vad har framfört framstår det som att Prop. 2017/18:145 det förhållandet att kvarskrivning kan komma att omprövas även utgör myndighetens möjlighet att avslöja överträdelser av näringsförbud. Regeringen menar att det torde finnas rutiner och åtgärder i handläggning för att förhindra den risk som myndigheten ser med att skyddad folkbokföring inte är tidsbegränsad, detta särskilt då fingerade personuppgifter kan medges tills vidare. Under alla förhållanden anser regeringen att de intressen som finns för att även skyddad folkbokföring ska kunna ges överväger den risk som framförts av . 4.3.6Ansökan om skyddad folkbokföring ska göras skriftligen Regeringens förslag: En ansökan om skyddad folkbokföring ska göras skriftligen. Om det finns särskilda skäl får begära att en ansökan lämnas vid personlig inställelse. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningens förslag innehåller dock en språklig ändring. Remissinstanserna: Justitiekanslern, i , Datainspektionen, , , , Fastighetsägarna , , , , , , , , , , i , Transportstyrelsen, , , , för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks), Arbetsförmedlingen, Säkerhetspolisen, och tillstyrker eller har inte haft något att invända mot utredningens förslag. Skälen för regeringens förslag: Folkbokföringslagen reglerar hur anmälningar enligt lagen ska göras (23 § folkbokföringslagen). Däremot saknar lagen bestämmelser om hur ansökningar ska göras. Skyddad folkbokföring ska, liksom kvarskrivning , medges efter ansökan. Regeringen anser att det är rimligt att en ansökan om skyddad folkbokföring ska göras skriftligen och föreslår att detta förtydligas i 23 § folkbokföringslagen. får, om det finns särskilda skäl, begära att en anmälan eller uppgift ska lämnas vid personlig inställelse. Regeringen föreslår att bestämmelsen även bör omfatta en ansökan. 4.3.7Socialnämnden ska få ansöka om skyddad folkbokföring för barn i vissa fall Regeringens förslag: För barn får en ansökan om skyddad folkbokföring göras av socialnämnden, om barnet vårdas med stöd av ett lagakraftvunnet beslut enligt 2 § lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och syftet med ansökningen är att skydda barnet 1.mot båda vårdnadshavarna eller, om barnet har endast en vårdnadshavare, mot vårdnadshavaren, 2.mot den ena vårdnadshavaren när den andre vårdnadshavaren inte vill eller förmår skydda barnet, eller 3.mot en annan person än vårdnadshavaren eller vårdnadshavarna när vårdnadshavaren eller vårdnadshavarna inte vill eller förmår skydda barnet. Om ett barn har medgetts skyddad folkbokföring efter ansökan av socialnämnden upphör den skyddade folkbokföringen att gälla om socialnämnden anmäler hos att den inte längre behövs, om det finns särskilda skäl för det, eller senast när vården enligt 2 § LVU upphör. Om en socialnämnd har ansökt om skyddad folkbokföring för ett barn får beslutet överklagas av nämnden. Som en följd av införandet av den nya bestämmelsen som reglerar när socialnämnden har rätt att ansöka om skyddad folkbokföring ska i LVU införas en hänvisning till folkbokföringslagen. Regeringens bedömning: Det bör inte införas en bestämmelse om sekretess i förhållande till vårdnadshavarna för uppgift om underårigs vistelseort. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår att det införs en särskild sekretessbestämmelse i förhållande till vårdnadshavarna. Däremot föreslår utredningen inte att den skyddade folkbokföringen ska kunna upphöra efter anmälan av socialnämnden och när det finns särskilda skäl för det. Utredningen föreslår inte heller någon ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Remissinstanserna: Justitiekanslern, i , Datainspektionen, , , , Fastighetsägarna , , , , , , , , , Arbetsförmedlingen, Säkerhetspolisen, , , i , i , , i , Transportstyrelsen, , , , kommun, Kommuner och Landsting, Kvinnors Nätverk och för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks) tillstyrker eller har inte haft något att invända mot utredningens förslag Några remissinstanser har särskilt kommenterat förslaget. anser att det är viktigt att den som handlägger ärendet har erfarenhet av att samtala med barn och har kompetens vad gäller barns mognad. framhåller vidare att det inte kan uteslutas att det kan finnas ett behov för socialnämnden att ansöka om skyddad folkbokföring även för ett barn som bereds vård med stöd av 3 § LVU, t.ex. vid hedersrelaterat förtyck och våld i hemmet. barnrättsperspektiv kan det även finnas behov av fortsatt skyddad Prop. 2017/18:145 folkbokföring för ett barn när vården enligt LVU har upphört och övergått i en frivillig placering enligt socialtjänstlagen (2001:453). Det kan t.ex. vara i situationer där det finns en förälder, som inte är vårdnadshavare, och som utgör ett hot mot barnet. kommun är positiv till att socialnämnden ges möjlighet att ansöka om skyddad folkbokföring men befarar, i likhet med kommun, att det finns en risk med att den skyddade folkbokföringen upphör som vården enligt LVU upphör då det kan finnas situationer där det fortfarande finns ett behov av skyddade personuppgifter även om tvångsvården upphört. och Kammarrätten i välkomnar förslaget men påpekar att det faktum att vården enligt LVU upphör inte alltid leder till att ett barn inte längre behöver skyddad folkbokföring och att det bör utredas närmare hur denna fråga ska hanteras. framhåller även att det är viktigt att noga analysera och tillgodose barnets behov av fortsatt skydd efter att LVU har upphört och att barnet har rätt att med stigande ålder och mognad själv ges inflytande över ansökan om skyddade personuppgifter. ungdoms- och civilsamhällesfrågor påtalar att det kan finnas en risk för att utsatta barn och unga faller mellan stolarna om de inte uppfyller kraven för vård enligt LVU. Barn och unga som riskerar att utsättas för hot och våld har en särskilt utsatt position och det kan finnas behov av Det kan enligt finnas anledning att begära interimistiskt skyddad folkbokföring redan i början av ett ärende om misstanke om hot och förföljelse mot barn finns. Det bör i så fall finnas rutiner för en temporär skyddad folkbokföring innan beslut i LVU vunnit Vidare bör hänsyn tas till barnets vilja, vid viss ålder och mognad, då skyddad folkbokföring innebär stora förändringar i barnets Skyddad folkbokföring för barn bör övervägas som ett sista alternativ för att skydda barnet. Kommuner och Landsting förordar en hänvisning i 14 § LVU till 30 § folkbokföringslagen eftersom detta skulle tydliggöra vilka möjligheter socialnämnden har att skydda ett barn gentemot sina vårdnadshavare och andra. Skälen för regeringens förslag och bedömning Behovet av att låta någon annan än vårdnadshavare ansöka om skyddad Det är möjligt för en vårdnadshavare att ansöka om kvarskrivning för barn om syftet är att skydda mot den andre vårdnadshavaren (30 § andra stycket folkbokföringslagen). däremot ingen som är behörig att ansöka om barnet behöver skyddas från Att tillåta någon annan än vårdnadshavare behörighet att ansöka om skyddad folkbokföring för ett barn är ett stort ingrepp i vårdnadsansvaret. Om en sådan möjlighet ska införas måste den därför stå i rimlig proportion till de fördelar som följer av en sådan reglering. att skälen måste överväga det intrång eller men i övrigt som det innebär 2017/18:145 Som nämnts bygger dagens regler om kvarskrivning på att någon vårdnadshavare tar initiativ till skyddsåtgärden genom en ansökan för barnets räkning. Reglerna är däremot inte utformade för en situation där en underårig, men inte någon vårdnadshavare, behöver skydd eller när den ena vårdnadshavaren eller någon annan är ett hot mot barnet och det inte finns någon vårdnadshavare som vill eller förmår att ansöka om skydd. Inte heller är reglerna anpassade för den situationen att skyddet behövs i förhållande till båda vårdnadshavarna.