prop · H503293 · 2018-09-12 00:00:00 — I denna granskning undersöker om staten, främst genom SCB, har skapat förutsättningar för kommunerna att redovisa sina overheadkostnader på ett sätt som möter dagens behov och krav på tillförlitlighet. Granskningen fokuserar särskilt på konsekvenser för kostnadsredovisning av LSS-verksamhet2 och verksamhet som köps av alternativa utförare3. 1Detta sker inom ramen för den ideella föreningen för främjande av kommunala analyser (RKA). Rådet har bildats i samarbete mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL). 2Insatser enligt Lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 3Med alternativa utförare avses kommuner, företag eller stiftelser som inte tillhör den kommunala organisation som finansierar verksamheten. 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.1 Motiv till granskning Kommunerna ansvarar för en stor del av de offentliga utgifterna. Deras totala kostnader uppgick till ca 647 miljarder kronor4, vilket utgör nära hälften av den totala offentliga konsumtionen. Det är därför av stor betydelse att finansiell information om den kommunala sektorn är tillförlitlig och jämförbar. översyn av statistik bedömdes fördelningen av overheadkostnader, hädanefter kallade OH-kostnader, utgöra den huvudsakliga felkällan i RS.5 Även SCB, internationella experter och kommunföreträdare har på olika sätt uttryckt att fördelning av OH-kostnader troligtvis bidrar till lägre tillförlitlighet i RS.6 Det saknas dock kunskap om felkällans konsekvenser för kommunjämförelser. OH-kostnader uppstår på två nivåer i den kommunala organisationen; dels på kommunnivå, dels på förvaltningsnivå. OH-kostnaderna på kommunnivå har enligt SCB ökat snabbare än kommunernas totala bruttokostnader . Om denna utveckling fortsätter blir det allt viktigare att dessa kostnader kan redovisas på ett tillförlitligt och jämförbart sätt. Staten har skapat ett utjämningssystem för LSS-kostnader, så att kommuner med lägre LSS-kostnader delvis kompenserar kommuner som har högre LSS- kostnader. En kommun kan, avsiktligt eller oavsiktligt, påverka sitt utfall i LSS- utjämningen genom fördelningen av OH-kostnader i RS. Det finns ett rättsfall där kommuntjänstemän åtalats för grovt bedrägeri genom strategisk redovisning av bl.a. OH-kostnader7. Kommunernas nettokostnader för LSS uppgick enligt RS 2016 till drygt , vilket är en ökning . Det finns en oro bland kommuner att deras LSS-kostnader kommer att fortsätta öka, bl.a. mot bakgrund av att aviserat en mer strikt rättstillämpning vid prövning av rätten till statlig assistansersättning.8 Ökade LSS-kostnader kan förstärka kommunernas incitament att överskatta dessa kostnader i redovisningen 4Utöver verksamhetskostnader så finns kostnader för avskrivningar, finansiella kostnader samt extraordinära kostnader. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning, s. 106, 109. Resultatrapport av Räkenskapssammandraget för kommuner, 2011, s. 45; SCB:s kvalitetsdeklarationer –2017, hämtad , SKL, 2011. – en kartläggning och idéskrift kring några kommuners arbete med RS-inrapporteringen, s. 23; Biemer, P., Trevin, D., Kasprzyk, D. och , J. A Fifth Application of ASPIRE for Statistics , 2015, s. 27. 7Borås tingsrätt, Södra enheten, 2016. Mål nr B 2853-14. 8Se t.ex. artikel i (DS), publicerad . Kommunerna slår larm om assistansen. Se även intervju med SKL:s chefsekonom i nättidningen , publicerad , hämtad , assistanskostnader.html. R I K S R E V I S I O N E N R Ä K E N S K A P S S A M M A N D R A G E T S O M U N D E R L A G F Ö R K O M M U N J Ä M F Ö R E L S E R bedömer att det saknas kunskap om huruvida redovisningen av OH-kostnader används som instrument för en sådan överskattning. Staten har genom lagstiftning bl.a. infört en skolmarknad och möjlighet för kommunerna att själva skapa vård- och omsorgsmarknader. Detta har bidragit till att kommuner köper en allt större del av verksamheten av alternativa utförare. Att köpa verksamhet innebär att vissa OH-kostnader, t.ex. lönehandläggning, övergår från kommunen till den alternativa utföraren. uppstår nya OH- kostnader för kommunen, t.ex. i form av upphandlingskostnader. Hur mycket en kommun köper påverkas bl.a. av kommunpolitiska prioriteringar. Detta innebär att andelen köpt verksamhet varierar mellan kommuner. Ur ett jämförelseperspektiv är det därför viktigt att kommunerna kan redovisa sina OH- kostnader på ett konsekvent sätt, oavsett hur verksamheten är fördelad mellan olika utförare. 1.2 Syfte och avgränsningar Granskningens syfte är att undersöka om staten har skapat förutsättningar för kommuner att redovisa OH-kostnader så att RS blir ett tillförlitligt underlag för kommunjämförelser. Granskningen avser att besvara följande granskningsfrågor: 1.Har SCB skapat generella förutsättningar för kommuner att fördela OH- kostnader så att kommunjämförelser blir tillförlitliga? 2.Har SCB skapat förutsättningar för kommuner att redovisa OH-kostnader för LSS så att kommunjämförelser blir tillförlitliga? 3.Har SCB skapat förutsättningar för kommuner att fördela OH-kostnader så att kommunjämförelser blir tillförlitliga oavsett hur verksamheten fördelas mellan egen och alternativ regi? SCB skapar förutsättningar för kommunernas inrapportering av uppgifter på flera sätt, främst genom RS-blankettens konstruktion och instruktionerna för hur blanketten ska fyllas i. SCB ger också råd och stöd riktade till tjänstemän involverade i inrapportering till RS. Dessa aktiviteter har alla en normerande funktion och formar förutsättningarna för kommunernas inrapportering. Granskningen avgränsas till RS för primärkommuner. RS för landsting och kommunalförbund omfattas således inte av granskningen. Granskningen omfattar kommunernas inrapportering till RS och beaktar inte tillförlitligheten i kommunernas årsbokslut som delvis ligger till grund för inrapportering till RS. Därutöver avgränsas granskningen till fördelning av OH-kostnader, med särskilt fokus på redovisning av kostnader för LSS-verksamheten och verksamhet i olika driftsformer. Granskningen utgår från användningsområdet kommunjämförelser. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Kommunerna är enligt lagen (2001:99) om den offentliga statistiken skyldiga att rapportera in uppgifter till RS varje år.9 Principer för kommunernas inrapportering till staten genom RS är inte reglerade i lag och det finns heller ingen formaliserad normering på området. I praktiken får dock SCB:s instruktioner för RS en normerande funktion gentemot kommunerna. Enligt dessa gäller det att, så långt det är praktiskt möjligt, föra alla kostnader och intäkter till den verksamhet som ger upphov till dem. Detta utgör därmed också en utgångspunkt i vår granskning. Av lagen (2001:99) om den officiella statistiken framgår att den offentliga statistiken ska vara objektiv och allmänt tillgänglig. Enligt riksdag och regering är det angeläget att den offentliga statistiken håller hög kvalitet och ger en rättvisande bild av läge och utveckling i samhället.10 I förarbetena till samma lag framgår att statistiken inte får påverkas av ovidkommande faktorer.11 preciserades begreppet kvalitet med sju kriterier.12 Givet granskningens avgränsning till fördelning av OH-kostnader och konsekvenser för kommunjämförelser utgår vi från kriterierna noggrannhet och jämförbarhet. Begreppens innebörd definieras i 3 a § Lag (2001:99) om den officiella statistiken: •noggrannhet: grad av överensstämmelse mellan skattningarna och de okända sanna värdena, samt •jämförbarhet: mätning av effekten av skillnader i de statistiska begrepp, mätverktyg och mätförfaranden som använts, när statistik från olika geografiska områden eller sektorsområden eller från olika tidsperioder jämförs. I granskningen använder vi tillförlitlighet som sammanfattande begrepp för de två kvalitetskriterierna. Enligt riksdag och regering är kvalitet inte något absolut begrepp utan utgår från statistikens användbarhet. Den offentliga statistiken ska tillgodose användarnas 9Statistiken regleras även av förordningen (2001:100) om den officiella statistiken och SCB:s föreskrifter SCBFS 2016:26. 1991/92:118. Om förenklad statistikreglering; bet. 1991/92: FIU23; rskr. 1991/92: 316 och prop. 2000/01:27. En ny statistiklagstiftning; bet. 2000/01: FiU15; protokoll med beslut: . 113a § lagen (2001:99) om den officiella statistiken; prop. 2000/01:27. En ny statistiklagstiftning, s. 15. Kvalitetskriterierna är noggrannhet, jämförbarhet, relevans, aktualitet, punktlighet, tillgänglighet och samstämmighet. SCB har preciserat kvalitetskriterierna i förordningen (2001:100) om den officiella statistiken; föreskrifter (SCB-FS 2002:16) för offentliggörande m.m. av officiell statistik; föreskrifter (SCB-FS 2016:17) om kvalitet för den officiella statistiken; SCB. Kvalitet för den officiella statistiken – en handbok, 2016. R I K S R E V I S I O N E N R Ä K E N S K A P S S A M M A N D R A G E T S O M U N D E R L A G F Ö R K O M M U N J Ä M F Ö R E L S E R informationsbehov och förväntningar.13 Denna granskning utgår, som tidigare nämnts, från användningsområdet kommunjämförelser. Enligt förordningen (2001:100) till lagen om den offentliga statistiken ska uppgifter för den officiella statistiken samlas in på ett sådant sätt att uppgiftslämnandet blir så enkelt som möjligt (4 §). I myndighetsförordningen (2007:515) stadgas att myndigheten ska se till att de kostnadsmässiga konsekvenserna begränsas när myndigheten begär in uppgifter eller utövar tillsyn (19 §). När det handlar om redovisning av komplex verksamhet är det inte rimligt att eftersträva en redovisning som är korrekt på decimalen. Värdet av potentiellt högre tillförlitlighet måste alltid vägas mot kostnaden för ökad komplexitet i redovisningen. 1.4 Räkenskapssammandraget (RS) SCB samlar in finansiella uppgifter från kommuner, landsting och kommunalförbund genom RS. Syftet med undersökningen är att ge en tillförlitlig information om kommunernas och landstingens ekonomi, nuläge och utveckling14. RS innehåller uppgifter om resultat- och balansräkning, samt de olika verksamheternas kostnader, den s.k. ”driftredovisningen”. Denna omfattar samtliga kommunala verksamheter fördelade på ett antal kostnads- och intäktsslag. Driftredovisningen utgör ett centralt underlag för SCB:s sammanställning av nationalräkenskaperna, som i sin tur ligger till grund för regeringens finanspolitiska inriktning. använder data från driftredovisningen som underlag för budgetprocessen, för att följa upp statliga reformer och för att ta fram diverse underlag till den politiska ledningen. och använder uppgifter från driftredovisningen för att göra uppföljningar och utvärderingar inom sina respektive sakområden. Driftredovisningen är också ett viktigt underlag för jämförelser av kommunala verksamheter genom nyckeltal som bl.a. finns tillgängliga i Kommun- och landstingsdatabasen, I driftredovisningen ska kommunerna göra en mer detaljerad redovisning för Pedagogisk verksamhet och Vård och omsorg om äldre och personer med funktionsnedsättning, som utgör egna flikar i Excelblanketten. Inom Pedagogisk verksamhet ska kommunerna t.ex. specificera kostnader för grundskola, 2013/14:7. Ändringar i statistiklagstiftningen; bet. 2013/14:FiU7; rskr. 2013/14:58 och 3a § 2 st. 1 p. lagen (2001:99) om den officiella statistiken. Räkenskapssammandrag 2015 – Beskrivning av statistiken, 2016, s. 3. Sammanställning av statistikanvändning av uppgifter från kommunernas Räkenskapssammandrag (RS), 2011. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N gymnasieskola och förskola. Inom Vård och omsorg ska kommunerna t.ex. specificera kostnader för olika målgrupper och boendeformer. granskning berör driftredovisningen och de två specificeringsflikarna.16 OH-kostnader genereras dels av verksamhet som ingen del av organisationen kan välja bort, t.ex. central administration, dels av verksamhet som alla kan men inte måste nyttja, som t.ex. ett storkök.17 Många kommuner tillämpar ett internt köp- och säljförfarande för sådana verksamheter i sin organisation. Då redovisas OH- kostnaden genom så kallad ”interndebitering”, dvs. kostnaden redovisas på den verksamhet som har gjort internköpet.18 Enligt SCB:s instruktioner för RS ska nettokostnaden för OH19 som inte har redovisats genom interndebitering fördelas till lägsta organisatoriska nivå i kommunen. Det innebär att kostnaden för en telefonväxel ska fördelas till specifika verksamheter, som t.ex. flyktingmottagande, bibliotek eller hemtjänst.20 Det är i regel svårt för en kommun att säkert säga hur stor OH-kostnad varje verksamhet bör belastas med. För att slippa överväga detta på nytt behöver kommunen välja någon sorts princip för utfördelning, en fördelningsnyckel, som kan användas varje gång RS ska fyllas i. En kommun kan välja att fördela en del av sin OH-kostnad med en egen fördelningsnyckel. Resterande kostnader fördelas då automatiskt med en fördelningsnyckel som SCB erbjuder kommunerna att använda: SCB-nyckeln. Grundprincipen för denna nyckel är att OH-kostnader fördelas proportionerligt, så att verksamheter med större bruttokostnader får en större andel av OH-kostnaden.21 SCB-nyckeln kan bara användas för OH- kostnader som uppstår på central nivå i kommunen. De OH-kostnader som uppstår på förvaltningsnivå behöver kommunerna därför fördela kostnaderna med egna fördelningsnycklar. 1.5 Metod och genomförande För att få en bild av hur berörda aktörer ser på möjliga felkällor i RS har genomfört intervjuer med tjänstemän vid , , , , , kommunala yrkesrevisorer (), (), Rådet för 16Blankettexempel finns på SCB:s hemsida, hämtad , uppgifter/undersokningar/rakenskapssammandrag-for-kommuner/. Räkenskapssammandraget 2016 – Instruktioner, 2017, s. 48. 19Nettokostnaden = bruttokostnaden för OH minus externa intäkter. Räkenskapssammandraget 2016 – Instruktioner, 2017, s. 46. 21SCB-nyckeln utgår från summan av verksamhetens kostnad för löner, kalkylerade personalomkostnader (PO), Varor, Övriga, Externa lokalhyror, Kalkylerade kapitalkostnader och Interna köp och övriga interna kostnader minskat med verksamhetens Interna intäkter. Gemensamma kostnader fördelas proportionellt till respektive verksamhet. R I K S R E V I S I O N E N R Ä K E N S K A P S S A M M A N D R A G E T S O M U N D E R L A G F Ö R K O M M U N J Ä M F Ö R E L S E R redovisning (RKR), och SKL. har också gjort fyra kommunbesök för att undersöka hur kommunerna hanterar de potentiella felkällorna i ett praktiskt sammanhang. Vid urvalet av kommuner har hänsyn tagits till kommunernas storlek, val av fördelningsnyckel och hur stor andel av verksamheten som köpts av alternativa utförare . Intervjuer genomfördes med nyckelpersoner för redovisningen. Dessa personer har haft olika befattningar beroende på hur kommunen är organiserad. Exempel på befattningar är ekonomichef, redovisningschef, och förvaltningsekonom. Kommunerna har utlovats en avidentifierad resultatrapportering. Inom kommunen är det vanligtvis en redovisningsansvarig funktion på kommunledningsnivå som ansvarar för kommunens arbete med att fylla i och skicka in RS-blanketten till SCB. Tjänstemän som har denna funktion benämns i rapporten som ”RS-ansvariga”. I större kommuner är arbetet med att sammanställa uppgifter för enskilda förvaltningar, t.ex. för pedagogisk verksamhet eller vård och omsorg, delegerat till styrekonomer (controllers) på sakförvaltningarna. har ringt upp samtliga RS-ansvariga tjänstemän vid de 32 kommuner som använt egen fördelningsnyckel för fördelning av av OH-kostnaderna. Samtalen har genomförts som strukturerade telefonintervjuer, se frågemall, bilaga 2. RS-ansvarig tjänsteman vid en kommun har inte gått att få kontakt med trots upprepade påstötningar. Syftet med telefonintervjuerna har varit att få förståelse för skälen till att vissa kommuner inte använder SCB:s fördelningsnyckel. har skickat en enkät till de hundra kommuner som köpt mest pedagogisk verksamhet och verksamhet inom vård och omsorg om äldre. Enkäten har en svarsfrekvens på . Större kommuner är något överrepresenterade. Syftet har varit att få en bild av vilka administrativa uppgifter som utförs i relation till köp, på vilken organisatorisk nivå uppgifterna utförs, vilka uppgifter som generar mest OH-kostnader och hur dessa kostnader redovisas i RS. I rapporttexten benämns enkäten som ”enkäten till köpkommuner”. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av projektledaren och projektmedarbetaren . , expert i ekonomi, har varit referensperson och gett synpunkter på utkast till granskningsrapporten. Företrädare för () och SCB har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. Nedan ges en närmare beskrivning av de metoder som är mer specifikt kopplade till respektive granskningsfråga. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.5.1Granskningsfråga 1: Generella förutsättningar för redovisning av OH-kostnader I granskningen görs en analys för att undersöka hur valet av fördelningsnyckel påverkar kostnadsfördelningen i RS. Som grund för analysen har låtit SCB simulera hur kostnadsfördelningen för varje enskild kommunverksamhet hade sett ut om alla kommuner hade använt SCB-nyckeln. Analysen görs i tre steg, som beskrivs kortfattat nedan. Resultatet från simuleringen utgör grunden för analysens steg 2. I steg 1 görs en deskriptiv analys av vilka kommuner som fördelar merparten av sina OH-kostnader med SCB:s nyckel, merparten av sina OH-kostnader med egen nyckel och vilka kommuner som väljer en jämn fördelning mellan nycklarna. I steg 2 beräknas hur mycket valet av nyckel påverkar kostnadsredovisningen. Utfallsmåttet är differensen mellan faktiskt redovisad kostnad och förväntad redovisad kostnad om kommunen hade använt SCB-nyckeln. Här identifieras också kommunverksamheter vars kostnadsnivå avviker mest från förväntad kostnadsnivå vid användning av SCB:s nyckel. I steg 3 undersöks hur kommuner motiverar sina val av fördelningsnyckel. kommunbesök, strukturerade telefonintervjuer och enkäten till köpkommuner har utgjort underlag för denna analys. 1.5.2Granskningsfråga 2: Förutsättningar att redovisa OH-kostnader för LSS har intervjuat tjänstemän vid SCB:s avdelning för nationalräkenskaper angående myndighetens åtgärder för att förebygga och kontrollera möjligheten till strategisk redovisning av LSS-kostnader. har gjort en statistisk analys för att undersöka om kommuner nyttjar möjligheten att använda egen fördelningsnyckel i syfte att främja ett mer gynnsamt utfall i utjämningssystemet för LSS. Analysen har gjorts genom att undersöka om kommuner som använder egen eller blandad nyckel redovisar en större andel av OH-kostnader på LSS-verksamhet (rad 513 i RS) än de hade gjort om de bara använt SCB-nyckeln. Analysen utgår från den simulering som beskrevs i avsnitt 1.5.1 ovan. har undersökt förutsättningarna för kommuner att göra en strategisk redovisning på förvaltningsnivå. Underlag för denna analys är intervjuer med berörda tjänstemän på SCB, SKL och ett urval av kommuner, dels en läsning av SCB:s instruktioner för RS och dokument relaterade till domen mot två f.d. kommunchefer i kommun (se avsnitt 2.3.4). R I K S R E V I S I O N E N R Ä K E N S K A P S S A M M A N D R A G E T S O M U N D E R L A G F Ö R K O M M U N J Ä M F Ö R E L S E R 1.5.3Granskningsfråga 3: Förutsättningar att fördela OH-kostnader utifrån driftsform Resultatet av enkäten till köpkommuner har utgjort ett centralt underlag för att besvara denna granskningsfråga. Resultatet har använts för att bedöma vilka administrativa uppgifter som utförs i samband med köp, på vilken organisatorisk nivå uppgifterna utförs, vilka uppgifter som generar störst OH-kostnader och hur dessa kostnader redovisas i RS. har under sina fyra kommunbesök fört ingående diskussioner med nyckelpersoner i respektive kommun om vilka administrativa kostnader som uppstår i relation till köp av huvudverksamhet och hur dessa kostnader redovisas. har också fört samtal med tjänstemän vid SCB, experter vid SKL, en sekreterare i samt , expert i ekonomi och extern referensperson för granskningen. I strukturerade telefonintervjuer (se avsnitt 1.5) med RS-ansvariga vid kommuner som använder egen fördelningsnyckel har fått kompletterande information om hur kommunen redovisar administrativa kostnader för köp av huvudverksamhet. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I detta kapitel beskrivs RS och myndigheternas ansvar för insamling och användning av uppgifter från RS. Här ges också en bakgrund till RS som underlag för kommunjämförelser på verksamhetsnivå och hur olika principer för fördelning av OH-kostnader kan påverka möjligheten till tillförlitliga kommunjämförelser. Vi redogör slutligen för tidigare utredningar och det utvecklingsarbete som berör RS. 2.1 Kommunernas inrapportering till RS När kommuner laddar ner Excelblanketten (drygt 3 000 celler) finns vissa uppgifter förtryckta, t.ex. demografiska uppgifter och intäktsuppgifter om kommunalskatt. Övriga uppgifter behöver kommunerna fylla i själva. Uppgifter om kommunens resultat- och balansräkning kan kommunerna hämta eller föra över till RS, maskinellt eller manuellt, direkt från sina ekonomisystem; SCB bedömer därför att dessa uppgifter är mest tillförlitliga i RS.22 Uppgifter som inte hör till resultat- och balansräkningen kan kommunerna bara delvis lämna med stöd av det interna ekonomisystemet. Endast en mindre andel av de efterfrågade kostnadsmåtten finns tillgängliga helt i enlighet med inrapporteringsstrukturen i RS. Det kan innebära att kommuner behöver göra ett stort antal omfördelningar av kostnader och intäkter utifrån indelningen i RS. För vissa delar av RS behöver kommunerna göra egna överslagsberäkningar och bedömningar med hjälp av fördelningsnycklar.23 Det förekommer att kommuner, förutom sitt ordinarie redovisningssystem, har ett parallellt redovisningssystem för att hantera inrapporteringen till RS.24 Driftredovisningen omfattar kostnader och intäkter i kommunens olika verksamheter. SCB gjorde 1995 en större omläggning av RS för att underlätta kommunjämförelser med hjälp av ekonomiska nyckeltal. Omläggningen innebar bl.a. att driftverksamheten delades in i sju block som ska vara oberoende av den organisation kommunen har valt att arbeta efter.25 Denna blockindelning används fortfarande.26 Räkenskapssammandrag 2015 – Beskrivning av statistiken, 2016, s. 8. – en kartläggning och idéskrift kring några kommuners arbete med RS-inrapporteringen, 2011, bilaga 8 till SCB. Resultatrapport av Räkenskapssammandraget för kommuner, 2011. 25Omläggningen finns beskriven i SKL. Vad kostar verksamheten i din kommun? bokslut, 1995. 26RS-blanketten, driftfliken. Se blankettexempel på SCB:s webbplats, hämtad , . R I K S R E V I S I O N E N R Ä K E N S K A P S S A M M A N D R A G E T S O M U N D E R L A G F Ö R K O M M U N J Ä M F Ö R E L S E R 2.2 Myndigheternas roller och ansvarsområden Regeringen har ett övergripande intresse av tillförlitlig statistik genom RS. Driftredovisningen i RS utgör ett underlag för nationalräkenskaperna som i sin tur är ett centralt underlag för regeringens bild av kommunernas ekonomiska situation och utveckling. Regeringen använder också mer detaljerade data från enskilda rader i RS. Detta sker inom ramen för de kommunala utjämningssystemen, men det kan också ske för att följa upp statliga reformer. Det finns tre statliga myndigheter som har tydliga roller i samband med utvecklingen av RS: SCB, och . Dessa myndigheter sorterar under varsitt departement: , respektive .