prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:100 Regeringens proposition 2017/18:100 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budget- politiken. Riktlinjernas syfte är att ange politikens inriktning inför budgetpropositionen . Riktlinjerna för den ekonomiska politiken baseras på propositionens övriga innehåll, dvs. en beskrivning av finanspolitikens övergripande inriktning, en uppföljning av sysselsättningspolitiken, en bedömning av den makroekonomiska utvecklingen och den offentliga sektorns finanser, en uppföljning och bedömning av de budgetpolitiska målen, en uppföljning av statens budget samt en bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. I propositionen lämnas även förslag till ändring i riksdagsordningen med anledning av betänkandet En sammanhållen budgetprocess (SOU 2017:78) samt förslag till vissa ändringar av utgiftsområdenas indelning. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Förslag till riksdagsbeslut ..................................................................................... Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken ........................... Samhällsbygget – ett tryggt och hållbart ................................. Utsikter för svensk ekonomi................................................................. Förutsättningar för den ekonomiska politiken .................................... Fler ska komma i arbete......................................................................... ska ha en jämlik kunskapsskola ................................................ ska bli ett fossilfritt välfärdsland .............................................. Välfärden ska stärkas.............................................................................. ska vara säkert............................................................................ Fördelningseffekter av regeringens politik........................................... Den makroekonomiska utvecklingen................................................................... Utvecklingen i omvärlden och 2019 ............................................ Utvecklingen i och 2019 .................................................. Utvecklingen 2020 och 2021 ................................................................. Osäkerhet i prognosen........................................................................... Utvecklingen enligt andra bedömare .................................................... Utvärdering av prognoser för BNP-tillväxten ..................................... Regeringens mått på välstånd ................................................................ De budgetpolitiska målen ..................................................................................... Uppföljning av målet för det finansiella sparandet .............................. Uppföljning av skuldankaret ................................................................. 5.3Uppföljning av utgiftstaket och bedömning av utgiftstakets nivå Uppföljning .......................................av det kommunala balanskravet Uppföljning .........................av målen i stabilitets- och tillväxtpakten En sammanhållen ..........................................................budgetprocess Ärendet och dess beredning 5.6.4Anknytningen till statens budget bör avgöras utifrån en P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Hanteringen av budgetrelaterade tillkännagivanden och initiativ som väcks inom ........................................ 6.1Förslag till ändrade skatteregler i propositionen Vårändringsbudget Offentliga sektorns skatteintäkter ...................................................... Uppföljning av statens inkomster – 2020 .................................... Utveckling av de takbegränsade utgifterna över tid Förändring av de takbegränsade utgifterna och 2020 sedan Den offentliga .............sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld Budgeteffekter av regeringens förslag och aviseringar Den offentliga sektorns finanser Finansiellt sparande enligt olika bedömare Uppföljning av statens budgetsaldo Uppföljning av offentliga sektorns finanser Uppföljning .............................................................av sysselsättningspolitiken Regeringens inriktning på sysselsättningspolitiken Svensk arbetsmarknad utvecklas starkt Fortsatt stora skillnader på arbetsmarknaden 9.4Obalanser på arbetsmarknaden riskerar att dämpa Effekter av regeringens politik............................................................. Bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet....................................... Vad avses med att finanspolitiken är hållbar? Ett scenario för utvecklingen på lång sikt ........................................... Förutsättningarna kan ändras .............................................................. 10.5Beräkningarnas känslighet och jämförelse med föregående 10.6En sammantagen bedömning av finanspolitikens långsiktiga Ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden .............. Riktlinjer för flytt av ändamål och verksamheter ............................... Förslag till flytt av ändamål och verksamheter ................................... P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Samhällsförändring är möjlig – reformer och resultat................................................... Regeringens ekonomiska politik har stärkt finansieringen av välfärden ...................... Den demografiska utvecklingen kräver ökade resurser till välfärden ........................... Ekonomiska effekter av klimatförändringar .................................................................. Kommunsektorns ekonomi har stärkts........................................................................ Snabbare etablering bland nyanlända............................................................................ Tabellsamling den makroekonomiska utvecklingen och offentliga finanser Regeringens insatser för ökad jämställdhet Den offentliga sektorns investeringar och kapitalstock Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Förslag i propositionen Vårändringsbudget .......................... Indikatorernas utveckling från föregående mätning ............................ Regeringens redan aviserade reformer ................... Den konsoliderade offentliga sektorns finanser ................................... Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot målet för det finansiella sparandet ............................. Förändring skatteintäkter per capita ..................................................... – beräknat antal platser .......... Jämförelse mellan olika bedömares prognoser ..................................... Jämförelse mellan regeringens prognoser ............................................. Medelprognosfel för prognoser för BNP-tillväxt................................. Rangordningar av bedömares prognosprecision................................... Indikatorernas utveckling från föregående mätning ............................ Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot målet för det finansiella sparandet ............................. Ursprungligt och faktiskt utgiftstak ..................................................... Utgiftstak och takbegränsade utgifter................................................... Nyckeltal för uppföljning av stabilitets- och tillväxtpaktens Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte-och avgiftsregler i Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens Skatt på arbete....................................................................................... Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas Skatt på konsumtion och insatsvaror .................................................. Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar ......... Antaganden i skatteprognoserna och förändringar jämfört med Aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen och Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med budgetproposition P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Övriga inkomster, utfall och 2017 jämfört med statens Utgifter under budgetens utgiftsområden och takbegränsade utgifter som andel av BNP .................................................................. Utgifter per utgiftsområde –2021 ............................................... Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år.... Volymer inom olika transfereringssystem .......................................... Utgifter 2017 och 2018 ........................................................................ Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2018 (exklusive Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med bedömningen i föreslagna och aviserade utgiftsförändringar ............................... Volymer inom olika transfereringssystem 2018–2020 jämfört med bedömningen i budgetpropositionen ................................... Helårsekvivalenter inom vissa transfereringssystem ......................... Budgeteffekter av nu föreslagna reformer och finansieringar ........... Den konsoliderade offentliga sektorns finanser ................................ Den offentliga sektorns skatter och avgifter ...................................... Den offentliga sektorns utgifter.......................................................... Indikatorer för impuls till efterfrågan................................................. Samlade budgeteffekter av regeringens reformer och finansieringen av dessa i förhållande till föregående år .............................................. Scenarier: 1 Högre jämviktsarbetslöshet och 2 Lägre Statens inkomster och utgifter ............................................................ Statens finansiella sparande och budgetsaldo 2017–2021 .................. Ålderspensionssystemets inkomster och utgifter.............................. Inkomstindex, balanstal och balansindex ........................................... Den offentliga sektorns okonsoliderade tillgångar och skulder samt Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet...................... Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och bidrag till Bedömningar av finansiellt sparande................................................... Bedömningar av strukturellt sparande ................................................ Utfall för statens budget 2017............................................................. Offentliga sektorns inkomster och utgifter. förändringar jämfört med budgetpropositionen ................. Offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. och förändringar jämfört med budgetpropositionen .......... Demografiskt betingad förändring i sysselsättning ........................... Primära offentliga utgifter vid oförändrat beteende .......................... Utträdesålder och återstående medellivslängd ................................... P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Europeiska kommissionens hållbarhetsbedömningar ........................ P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Helårsekvivalenter inom vissa transfereringssystem ........................... Medel för klimat- och miljöpolitiken.................................................... BNP i och omvärlden................................................................ Finansiellt och strukturellt sparande..................................................... BNP och skatteintäkter per capita ........................................................ Extratjänster inkl. moderna beredskapsjobb ........................................ Elevers läsförmåga i årskurs 4................................................................ BNP och nationella växthusgasutsläpp .................................. Historiska utsläpp inom ESR samt scenario med befintliga respektive planerade styrmedel till 2030............................................... Andel unga och äldre ............................................................................. konsumtion per ändamål.................................................... Genomsnittlig förändring av utökad inkomst i olika inkomstgrupper till följd av reformer 2015–2018 ................................ Förändring av individuell utökad inkomst för kvinnor respektive män () till följd av reformer 2015–2018 ....................... Inköpschefsindex för tillverkningsindustrin ........................................ BNP och bidrag till BNP-tillväxten ...................................................... Brist på arbetskraft i näringslivet .......................................................... BNP-prognos med osäkerhetsintervall ................................................. Arbetade timmar, timlön och lönesumma .......................................... Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på Skatt på företagsvinster........................................................................ Hushållens konsumtion, fasta bruttoinvesteringar och intäkter Helårsekvivalenter inom vissa transfereringssystem ......................... Den offentliga sektorns finansiella och strukturella sparande .......... Den offentliga sektorns inkomster och utgifter ................................ Finansiellt sparande och resultat 1998–2021 ...................................... P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Lönesumma och kommunala skatteinkomster ................................... Demografiskt betingad konsumtionsutveckling i kommunsektorn, Fördelning av kommunernas intäkter ................................................. Resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag ............ Resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag ............ Kommunalt finansierad sysselsättning ................................................ Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar per 1 000 invånare........................................................................................ Den offentliga sektorns nettoförmögenhet fördelad på sektorer ..... Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet ...................... Den konsoliderade bruttoskulden ....................................................... De enskilda sektorernas bidrag till den offentliga sektorns Årlig förändring i sysselsättning och arbetskraft (15–) ............. Sysselsättningsgrad (15–)............................................................. Arbetskraftsdeltagande (15–) ...................................................... Arbetslöshet (15–)........................................................................ Långtidsarbetslöshet (15–) .......................................................... Arbetslöshet (15–), jämförelse med EU28, 2017 ....................... Jobbchanser bland inskrivna hos Arbetsförmedlingen fördelade på utsatta grupper och övriga.................................................................... Ungdomsarbetslöshet (15–) ........................................................ Sysselsättningsgrad bland inrikes födda (25–)............................ Sysselsättningsgrad och arbetskrafts-deltagande bland utomeuropeiskt födda (25–)........................................................ Arbetslöshet bland utomeuropeiskt födda (25–) ....................... Sysselsättningsgrad bland utomeuropeiskt födda (15–), jämförelse med EU28, 2016 ................................................................. Sysselsättningsgrad bland flyktingar (15–), jämförelse med EU, 2014................................................................................................ Andel förvärvsarbetande flyktingar (20–) kommunmottagna 2007–2015 efter vistelsetid i .................................................... Andel personer i arbete (20–) efter tid sedan avslutad Förändring av andel personer i arbete (20–) efter tid sedan avslutad etableringsplan........................................................ Andel förvärvsarbetande kommunmottagna flyktingar (20–) Sysselsättningsgrad bland kvinnor och män (25–) fördelad Arbetslöshet fördelad efter utbildningsnivå för inrikes och utomeuropeiskt födda (25–) ........................................................ Sysselsättningsgrad fördelad efter ålder .............................................. Förändring i antalet sysselsatta efter yrkets utbildningskrav ............ Förändring i arbetskraftsdeltagande, sysselsättningsgrad och arbetslöshet, 2014–2017 ....................................................................... Arbetslöshet (15–) med och utan regeringens politik ............... Befolkningsförändringar jämfört med ........................................ P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Befolkningen i åldrarna 20–......................................................... Arbetade timmar per person och ålder ............................................... Arbetskraft, timmar och sysselsättning .............................................. Offentlig konsumtion per person och ålder....................................... Offentlig konsumtion per ändamål..................................................... Den offentliga sektorns pensionsutgifter och pensionssystemets Primära offentliga inkomster och utgifter vid oförändrat Finansiellt sparande vid oförändrat beteende ..................................... Offentliga sektorns finansiella nettotillgångar och konsoliderade bruttoskuld vid oförändrat beteende .................................................. Offentliga utgifter –2017............................................................. BNP per person fördelat efter användning......................................... P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner förslaget till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 3), 2.antar förslaget till lag om ändring i riksdags- ordningen (avsnitt 2 och 5.6), 3.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning respektive utgifts- område 4 Rättsväsendet (avsnitt 11), 4.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 3 Skatt, tull och exe- kution, utgiftsområde 10 Ekonomisk trygg- het vid sjukdom, utgiftsområde 11 Ekono- misk trygghet vid ålderdom respektive ut- giftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning (avsnitt 11), 5.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 19 Regional tillväxt respektive utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering (avsnitt 11). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs att 11 kap. 18 § riksdagsordningen ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Beslut om statens budget ska fattas Beslut om statens budget ska fattas enligt andra-femte styckena, om inte enligt andra-sjätte styckena, om inte genom lag har beslutat genom lag har beslutat Statens budget för det närmast följande budgetåret beslutas i två steg. I ett första steg fastställs genom ett enda beslut 1.en beräkning av inkomsterna på statens budget, 2.för varje utgiftsområde det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (utgiftsram), 3.en beräkning av andra betalningar som påverkar statens lånebehov, och 4.beslut med anledning av de budgetpolitiska mål som har beslutat att använda. Sedan ett beslut enligt tredje stycket har fattats fastställs i ett andra steg genom ett enda beslut för varje utgiftsområde anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Ändringar i statens budget beslutas genom ett enda beslut. Endast om ändringarna är mycket omfattande får beslut fattas i två steg, enligt tredje och fjärde styckena. Lagförslag som har en tydlig anknytning till statens budget och som lämnas i eller i anslutning till en P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 proposition om statens budget ska ingå i något av besluten i tredje–femte styckena. Denna lag träder i kraft . Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 3 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 3.1Samhällsbygget – ett tryggt och hållbart Politikens uppgift är att finna lösningar på samhällsproblem och lägga grunden för en bättre framtid. har reformer genomförts för att öka tryggheten, hållbarheten och jämlikheten i hela landet. tar regeringen denna mandatperiods arbete i mål med ytterligare offensiva satsningar. Jämlikheten ska öka. Väl- färden ska byggas ut i hela landet. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Etabler- ingen av nyanlända behöver gå ännu snabbare. En nationell kraftsamling krävs för att stävja och förebygga kriminaliteten och stärka demokratin. De gångna åren har visat att ett bättre är möjligt, när vi håller ihop och löser problem tillsammans. Med en fast politisk vilja kan det växande välståndet komma alla i landet till del. Med principen att gemensamma investeringar för framtiden går före stora skattesänkningar kan samlade styrka öka. Med en politik som minskar skillnader i ekonomiska villkor mellan olika grupper ges förutsättningar för ett fritt och jämlikt samhälle. Så kan trygghet och framtidstro växa. När regeringen tillträdde var underskottet i de offentliga finanserna hela . Ungdomsarbetslösheten var mycket hög och kunskapsresultaten i skolan sjönk. Växande klyftor, bostadsbrist och bristande utbildnings- investeringar hämmade tillväxten. Jobben, välfärden och klimatet hade fått stå tillbaka till förmån för orättvisa och ofinansierade skatte- sänkningar . Regeringen har i stället fört i en annan riktning. Investeringar i samhälls- bygget har ersatt skattesänkningarna. Ansvar för statsfinanserna har präglat reformpolitiken. Stora underskott har vänts till ett överskott . Statsskuldskvoten beräknas 2018 bli den lägsta . Migrations- politiken har lagts om. Skolresultaten har vänt uppåt. Ytterligare en kvarts miljon människor i har ett jobb att gå till. Ungdoms- arbetslösheten är på den lägsta nivån . är ledande i klimatomställningen. går utvecklingen åt rätt håll. Förutsättningarna för att lösa dagens samhällsproblem och rusta välfärden inför framtida lågkonjunktur är goda. Med den svenska modellen som grund och moderni- seringen som verktyg kan vi bygga ett tryggt och hållbart samhälle. har ett antal omför- delande reformer genomförts. Det arbetet ska fortsätta och ska vara ett jämlikt land. Investeringar och reformer som stärker omför- delningen och ger alla möjlighet att delta på arbetsmarknaden minskar klyftorna, ökar tilliten och stärker ekonomin. Jämlikhet och utveckling förstärker varandra. Fler ska komma i arbete. Regeringens mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet vägleder den ekonomiska politiken. arbetsgivare står redo att anställa 100 000 per- soner om de hittar rätt kompetens. Därför bygger regeringen ut , med fler platser inom yrkesinriktad vuxenutbildning, folkhögskola, yrkeshögskola samt universitet och högskolor, möjliggör fler extratjänster samt inför utbildningsplikt för nyanlända. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 män ska ha möjlighet till den frihet och självbestämmande som en egen arbetsinkomst innebär. Vägen framåt är kunskap, inte låga löner. Den svenska modellen förutsätter ordning och reda på arbetsmarknaden med goda arbetsvillkor och trygga anställningar. Regeringen stödjer parternas strävan att gemensamt utveckla arbetsmarknaden med etableringsjobben. Med investeringar i vägar och järnvägar, bostads- byggande och bredband kan företag växa och människor bo och arbeta i hela landet. Välfärden ska finnas där människor bor och ska gå att lita på oavsett var i man befinner sig. Det föds allt fler barn i och tack vare bättre folkhälsa lever vi allt längre. Därför behöver sjukvården, skolan, barn- och äldre- omsorgen byggas ut i hela landet, arbetsvillkoren förbättras och nya smarta lösningar skapas för att möta framtidens personalbehov.