prop · H503183 · 2018-03-20 00:00:00 — Regeringen vill också understryka vikten av att den individuella studieplanen upprättas så att eleven ges möjlighet att inrikta sig mot ett nationellt program utifrån sina förutsättningar. Det innebär att utbildningen kan behöva organiseras på olika sätt t.ex. genom att elever går i separata klasser, eller genom att eleven läser delvis integrerat med det nationella programmet. Regeringen anser, till skillnad från SKL, att förslaget bör bidra till att höja elevernas motivation jämfört med dagens situation, dels eftersom behörighetskra- ven bidrar till att eleverna inte kan sakna mer än sex ämnen från för att bli behöriga till ett högskoleförberedande program, dels eftersom programinriktat individuellt val även fortsättningsvis ska vara inriktat mot ett nationellt program och ha till syfte att eleverna ska kunna antas till det programmet (17 kap. 23 § skol- lagen). Möjligheterna att läsa gymnasiekurser parallellt med grundskole- ämnen kan därmed antas öka. Regeringen anser vidare, i likhet med Elevkårer, att studie- och yrkesvägledare har en betydande roll att fylla för en elev som inte är behörig till de nationella programmen så att eleven kan gå på det intro- duktionsprogram som bäst svarar mot dennes behov, intressen och för- utsättningar. Skolans personal behöver ha höga förväntningar på elever- nas förmåga, i undervisningen liksom i vägledningen inför fortsatt studie- och arbetsliv. Regeringen anser att elever med intresse, moti- vation och tydliga utbildningsmål bör ges möjlighet att så snabbt som möjligt komma vidare i sina studier genom tidig kontakt med nationella program, både yrkesprogram och högskoleförberedande program. Detta kan till exempel vara fallet för vissa nyanlända elever som i sina hem- länder redan påbörjat en gymnasial utbildning. Mot denna bakgrund före- slår regeringen att behörighetsreglerna för att tas emot på en bredare utbildning inom programinriktat val ska vara desamma som gäller för programinriktat individuellt val. Programinriktat individuellt val föreslås byta namn till programinriktat val De olika introduktionsprogrammen ska erbjuda tydliga utbildningsvägar för elever som inte är behöriga till de nationella programmen. För att undvika sammanblandning med andra introduktionsprogram och för att tydliggöra att utbildningen ska riktas mot ett viss nationellt program föreslår regeringen att den nya bredare utbildningen inom program- inriktat individuellt val ska benämnas programinriktat val. Hemkommunen ska ansvara för att alla behöriga ungdomar i hemkommunen erbjuds programinriktat val Varje kommun har ett ansvar för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. Att elever får välja efter intresse bidrar till deras motivation och förutsättningar att slutföra utbildningen. Hemkom- munen ska enligt nuvarande reglering erbjuda preparandutbildning, men är inte skyldig att erbjuda programinriktat individuellt val. Gymnasie- utredningen föreslår att en sådan skyldighet ska införas. Utredningen framhåller vidare att en elev som går på programinriktat val inte kan ges företräde till en utbildningsplats framför en elev som är behörig till det nationella program mot vilket utbildningen inriktas. kommun och () ser problem med huvudmannens skyldighet att erbjuda programmet sam- tidigt som dessa elever inte kan ges företräde före behöriga elever vill dock understryka att elever som är behöriga till ett visst nationellt program inte får förfördelas i förhållande till elever på pro- graminriktat individuellt val som inriktas mot det programmet. För att så inte ska ske vill regeringen betona att detta måste beaktas när huvud- männen dimensionerar såväl platserna till programinriktat val som platserna till nationella program. Som en följd av att preparandutbildningen avskaffas föreslår rege- ringen att hemkommunen ska ansvara för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds programinriktat val. Erbjudandet ska avse utbildning som inriktas mot ett allsidigt urval av nationella program som kommunen anordnar själv eller erbjuder genom samverkansavtal. Urvalet bör så långt möjligt anpassas med hänsyn till ungdomars intresse. Det bör vara möjligt att utforma utbildningen programinriktat val även för en enskild elev Programinriktat individuellt val ska utformas för en grupp elever. Som nämnts ovan innebär det att utbildningen är sökbar och därmed inrättas i förväg med ett huvudsakligt innehåll som är fastlagt innan elever söker utbildningen. Om antalet platser är färre än antalet sökande ska ett urval göras och platserna fördelas mellan de sökande med betygen från som grund (6 kap. 1 § och 7 kap 2–4 §§ gymnasie- förordningen). Utredningen föreslår att programinriktat individuellt val även ska få utformas för en enskild elev, vilket alltså innebär att utbild- ningen i de fallen inte utformas i förväg. anser att utredningens förslag att utbildningen ska få utformas för en enskild elev kan innebära att huvudmannen utformar all utbildning för enskilda elever och på så sätt kan exkludera elever som genom ett betygsmässigt urval annars haft möjlighet till en utbildningsplats på programinriktat individuellt val om det hade varit sökbart. SKL framför att utformning av utbildningar som avser enskilda elever försvårar lösningar via samverkansavtal och bedömer att detta i förlängningen kan få negativa konsekvenser för elevers övergång till nationella program. Regeringen ser, i likhet med bl.a. Göteborgs- regionens kommunalförbund, positivt på modellen med sökbara utbild- ningar. Utbildningsalternativen blir tydliga och ungdomarna kan göra ett aktivt val av inriktning på sin utbildning trots att de ännu inte är behöriga till ett nationellt program. Regeringen bedömer att möjligheten att utforma programinriktat val för en enskild elev är ett viktigt komple- ment till de sökbara utbildningarna. Mottagandet till programinriktat val som utformas för en enskild elev kan till exempel ske genom intervjuer av elever och kartläggning av deras kunskaper, en process som kan startas redan under sista år eller eleven går på ett annat introduktionsprogram. Det öppnar upp för att skapa individuella lösningar och kunna utforma en utbildning utifrån elevernas skilda behov, intressen och förutsättningar. Att utbildningen utformas för en grupp elever eller för en enskild elev har inget att göra med antalet elever som tas emot eller hur utbildningen organiseras. En huvudman kan följaktligen utforma utbildningen både för en grupp elever och för en enskild elev. En huvudman kan till exempel erbjuda programinriktat val som utformats för en grupp elever mot ett urval av nationella program men utforma utbildningen för en enskild elev mot ett annat nationellt program om det, utifrån elevens behov och förutsättningar, är bäst för eleven. Regeringen anser att dessa olika möjligheter bör beaktas av huvudmannen i utformningen av programinriktat val så att eleverna får förutsättningar att uppnå syftet med utbildningen och bli behöriga till ett nationellt program. De olika studievägarna som erbjuds inom program- inriktat val bör framgå av huvudmannens utbildningsplan så att eleverna har information om vad de olika vägarna innebär, till exempel när det gäller ansökan och urval. En kommun kan erbjuda utbildning som den själv anordnar eller utbildning som anordnas av en annan kommun eller ett landsting enligt samverkansavtal med kommunen eller (15 kap. 30 § skollagen). Regeringen konstaterar att det före- kommer att en kommun ingår avtal med många kommuner om vissa utbildningar och avtal med en eller två kommuner om andra utbildningar. Regeringens förslag att bredda programinriktat val till att omfatta utbild- ningar inriktade mot alla nationella program, inte bara yrkesprogram, innebär att programmet bör kunna utformas på ett flexibelt sätt för att möjliggöra olika lokala lösningar för att möta elevernas skilda behov och bidra till att fler elever blir behöriga till nationella program. Regeringen föreslår därför att programinriktat val även ska få utformas för en enskild elev. Det uppstår behov av ändringar till följd av att programinriktat val föreslås få utformas för en enskild elev Enligt nuvarande bestämmelser får meddela att pro- graminriktat individuellt val ska vara riksrekryterande, dvs. att utbild- ningen ska stå öppen för sökande från hela landet (17 kap. 20 § skol- lagen). Eftersom programinriktat val föreslås få anordnas även för en enskild behöver denna bestämmelse ändras så att riksrekrytering bara får 2017/18:183 beslutas när utbildningen på programinriktat val utformas för en grupp elever. Förslaget om att programinriktat val även ska få utformas för en en- skild elev innebär vidare att bestämmelser om mottagande, inter- ersättning och bidrag till fristående skolor behöver införas. finns bestämmelser om mottagande till utbildningar som utformats för en enskild elev hos en offentlig huvudman i skollagen (17 kap. 21–21 a §§). Regeringen anser att utbildningen på program- inriktat val som utformats för en enskild elev ska omfattas av samma bestämmelser om mottagande till en offentlig huvudman som gäller för andra introduktionsprogram som utformas för en enskild elev. Interkommunal ersättning för programinriktat individuellt val består enligt de bestämmelser som gäller av två delar, dels ersättning för den del av utbildningen som motsvarar det nationella program som det programinriktade individuella valet är inriktat mot, dels ersättning för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet för yrkesprogrammet. Den senare ersättningen ska utgå under högst medan ersättningen för den del av utbildningen som motsvarar det nationella program som programmet är inriktat mot i huvudsak utgår från de bestämmelser som gäller vid interkommunal ersättning för nationella program (17 kap. 24 och 25 §§ skollagen). Regeringen föreslår ingen ändring i denna del för programinriktat val som utformas för en grupp elever och anser att även programinriktat val som utformats för en enskild elev ska omfattas av samma bestämmelser. Även bidrag från hemkommunen till fristående skolor för elever som går på programinriktat individuellt val består av de två delar som beskrivits ovan i fråga om interkommunal ersättning. Bidraget för den del av utbildningen som motsvarar det nationella program som det pro- graminriktade individuella valet är inriktat mot beräknas på samma sätt som bidraget beräknas för det nationella programmet (17 kap. 35 och 36 §§). Regeringen anser att programinriktat val bör omfattas av dessa bestämmelser oavsett om det är utformat för en grupp elever eller för en enskild elev. När det gäller en fristående skolas skyldighet att ta emot en elev till programinriktat individuellt val gäller samma regler om mottagande som gäller för nationella program. Detta innebär att den fristående skolan som huvudregel är skyldiga att ta emot alla behöriga sökande. För utbild- ning som utformats för en grupp elever finns bestämmelser om urval bland behöriga sökande (17 kap. 30 §). Regeringen föreslår inte någon ändring i denna del när det gäller programinriktat val som utformats för en grupp elever. När det gäller programinriktat val som utformas för en elev ska beaktas att fristående skolor inte skyldiga ta emot elever till preparandutbildning (15 kap. 33 § andra stycket). För att inte utöka fristående skolors skyldighet att ta emot elever anser regeringen att en huvudman för fristående skola bara ska vara skyldig att ta emot en behörig sökande till en programinriktat val som utformats för en enskild elev om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det. 5.8Undantag för elever på introduktionsprogram från vissa behörighetskrav till högskoleförberedande program Regeringens förslag: En sökande till ett högskoleförberedande pro- gram som är elev på ett introduktionsprogram och som vid utgången av det första kalenderhalvåret det år den sökande fyller saknar godkänt betyg i ett eller två av de ämnen som krävs för behörighet, men som uppfyller övriga behörighetskrav, ska ändå anses behörig om den sökande bedöms ha förutsättningar att klara studierna på det sökta programmet. Den sökande får inte sakna godkänt betyg i svenska eller svenska som andraspråk. Utbildningen på det högskoleförberedande programmet ska påbörjas senast det första kalenderhalvåret det år den sökande fyller . Den nya undantagsbestämmelsen ska inte få tillämpas som undantaget för godkänt betyg i engelska. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår att undantaget från behörighetskraven ska gälla för alla nationella program, dvs. inte enbart högskoleförberedande program. Utredningen föreslår inte att den sökande måste ha godkänt betyg i svenska eller svenska som andraspråk. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Universitets- och högskolerådet, , , , , och kommuner, Kommuner och Landsting (SKL), , , , , , och . välkomnar utredningens förslag och anför att det är av stor betydelse att alla som har möjlighet ges förutsättningar att fullfölja en gymnasieutbildning inom ramen för ett nationellt program. anser att förslaget är en pragmatisk lösning som gör det möjligt för en huvudman att vara flexibel i de fall där lärarna bedömer att en elev är mycket nära att bli behörig, och skulle klara ett nationellt program om hen antogs. SKL anser att det är positivt att utredningen föreslår en viss flexibilitet för de elever på introduktionsprogram som närmar sig den övre åldersgränsen för att påbörja ett nationellt program. Några remissinstanser tillstyrker förslaget men lämnar synpunkter på hur många kurser som bör kunna undantas från behörighetskravet. bedömer att de förslag som syftar till att öka tillgängligheten till gymnasieskolan ger bättre förutsättningar för skolan att arbeta med elevernas motivation men anser att begränsningen till två ämnen i utredningens förslag till undantag är onödigt strikt. anser att det bör övervägas om undantaget från behörighet i engelska kan ges utöver undantaget från behörighet i ett eller två ämnen som föreslås i betänkandet. anför att utredningens förslag riskerar att bygga in ett väntande i systemet. Genom passivt handlande blir eleven under 2017/18:183 sitt nittonde år behörig om den saknar ett till två ämnen. kommun anser vidare att det bör tydliggöras om det, i likhet med dispens för engelska, ska vara en restriktiv lösning för ungdomar som startar sin gymnasieutbildning sent och där progressionen är tydlig. , och kommuner anser att förslaget på olika sätt måste förtydligas, bl.a. vad gäller vilka ämnen som kan undantas, vem som ansvarar för bedömningen om eleverna klarar studierna och hur elevens brist på grundläggande kunskaper inom de ämnen som undantagits ska hanteras av gymnasieskolan. Skälen för regeringens förslag Vissa elever som har passerat åldersgränsen för att påbörja ett nationellt program har behov av den utbildning som gymnasieskolan erbjuder Gymnasieskolan ska vara öppen endast för ungdomar som har avslutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning och som påbörjar sin gymnasieutbildning fram till och med det första kalen- derhalvåret det år de fyller , eller i vissa fall, (15 kap. 5 § och 36 §§ skollagen). Enligt 16 kap. 29 § gäller, utöver vad som anges i 15 kap. 5 § skollagen, vissa ytterligare behörighetskrav. till 15 kap. 5 § har i praxis tolkats så att en elev på ett introduktions- program i gymnasieskolan som blir behörig till ett nationellt program senast kan påbörja ett nationellt program det första kalenderåret det år eleven fyller (eller i vissa fall, ). Många elever som påbörjar sin gymnasieutbildning på ett intro- duktionsprogram hinner inte uppnå behörighet till ett nationellt program innan de har fyllt . Detta gäller i synnerhet nyanlända elever som påbörjar sin skolgång i i gymnasieskolan. Eleverna har då i stället möjlighet att gå vidare till vuxenutbildning. dock endast ca en fjärdedel av de elever som är och går ett intro- duktionsprogram som sedan fortsätter att studera i vuxen- utbildning eller på folkhögskola. Ungdomar som har avslutat sin ut- bildning i gymnasieskolan och har fyllt behöver aktivt söka till vuxenutbildning för att där fortsätta sina studier. Det innebär att många ungdomar inte fullföljer sina studier på gymnasial nivå. bedömer därför, i likhet med utredningen, att elever på ett introduk- tionsprogram som vid utgången av det första kalenderhalvåret det år eleven fyller bedöms ha förutsättningar att klara studierna på ett nationellt program under vissa förutsättningar bör kunna anses behöriga även om de inte uppfyller alla ordinarie behörighetskrav. läser inom gymnasieskolan kommer de att omfattas av gymnasieskolans bestämmelser om elevhälsa och särskilt stöd (2 kap. 25, 27–28 §§ och 3 kap. 7–9 §§ skollagen), vilket kan förbättra förutsättningarna för eleverna att fullfölja sin utbildning. anför att utredningens förslag om undantag från vissa behörighetskrav till nationella program i stället för en snabb genomströmning på introduktionsprogrammen riskerar att bygga in ett väntande i systemet. Regeringen vill, i likhet med Statens institutions- styrelse, framhålla att förslaget, som syftar till att öka tillgängligheten till gymnasieskolan, ger bättre förutsättningar för skolan att arbeta med Skolinspektionens granskning av språkintroduktion (2017) visar att det finns en utbredd stress bland eleverna att bli för gamla för att hinna påbörja ett nationellt gymnasieprogram. Regeringen anser att ett undantag från vissa behörighetskrav kan motivera eleverna då möjligheten att påbörja ett nationellt program kan komma att upp- fattas som nåbar för fler elever. är tveksam till om den föreslagna bestäm- melsen skulle gynna eleverna och anför att åldersskillnaden och mog- nadsdifferensen mellan de yngre och äldre eleverna i gymnasieskolan kan leda till att äldre elever avbryter sina studier. Regeringen anser att vägen till en fullföljd utbildning på gymnasial nivå eller motsvarande kan se ut på olika sätt. För vissa elever kommer vuxenutbildning eller folkhögskola att vara den lämpligaste studievägen. För andra kom- mer den mer sammanhållna utbildningen på program som gymnasie- skolan erbjuder att vara ett bättre alternativ. Vissa elever kan också ha läst en stor del av utbildningen på introduktionsprogram integrerat med ett nationellt program och redan ha fått betyg i flera gymnasiekurser. För dessa elever kommer det sannolikt att handla om en övergång till ett nationellt program snarare än att påbörja programmet ett. För att säkerställa att eleverna väljer den studieväg som ger dem bäst förutsätt- ningar att fullfölja utbildningen anser regeringen att det är viktigt att skolan informerar och vägleder elever på introduktionsprogrammen om dessa olika studievägar inför deras val av fortsatt utbildning. Regeringen anser vidare att det är angeläget att skapa flexibla vägar för att bli behörig till ett nationellt program så att fler ungdomar får möjlighet att få en gymnasieexamen. Det ska införas en ny möjlighet att göra undantag från behörighets- kraven för att antas till ett högskoleförberedande program föreslår att en elev på ett introduktionsprogram som saknar godkänt betyg i ett eller två ämnen men i övrigt uppfyller behörighetskraven ändå ska anses vara behörig till ett nationellt program. Enligt utredningens förslag ska eleven även bedömas ha förutsättningar att klara studierna på det nationella programmet. Vissa remissinstanser, däribland och kommuner, anför att det behöver tydlig- göras vilka ämnen som kan utgöra undantag vid antagning. Vidare anser att det bör förtydligas om den nya undantags- bestämmelsen ska vara en restriktiv lösning för ungdomar som startar sin gymnasieutbildning sent och där progressionen, dvs. kunskapsutveck- lingen mot målen, är tydlig. Regeringen anser att en viktig utgångspunkt vid tillämpningen av undantagsbestämmelsen är att eleven bedöms ha förutsättningar att nå målen för programmet, dvs. att få en gymnasie- examen. Vilka ämnen som kan undantas bör därför avgöras av det sökta programmets inriktning och innehåll. Det kan exempelvis förekomma att en elev har goda kunskaper i sådana ämnen som är av särskild vikt för den sökta utbildningen, som eleven ännu inte har fått godkända betyg i andra ämnen som inte bedöms vara lika avgörande för att nå målen för den aktuella utbildningen. Regeringen vill dock betona att det är den enskilde elevens förutsättningar att nå målen för hela utbildningen som är central vid bedömningen. , och kommuner har anfört att det behöver tyd- liggöras vem som ansvarar för bedömningen om eleverna klarar stu- Enligt nuvarande bestämmelse om behörighet och mottagande till ett nationellt program i gymnasieskolan är det huvudmannen för den sökta utbildningen som prövar om en sökande är behörig och om den sökande tas emot (16 kap. 36 § skollagen). Regeringen anser att det följer av denna bestämmelse att huvudmannen även bör ansvara för be- dömningen av om eleven förutsätts klara studierna och därmed ska anses behörig trots att betyg i ett eller två ämnen saknas. Språket är det främsta redskapet för lärande och är viktigt för integra- tion och kunskapsutveckling. Det är svårt att utveckla kunskaper utan att förstå de språk som läraren talar eller som läromedlen är skrivna på. mer avancerade språkkunskaper en individ har i ett språk desto bättre fungerar detta språk som verktyg i skolarbetet. svenska kan därför påverka resultatet inte enbart i kurser i ämnet svenska eller svenska som andra språk utan också i andra gymnasiekurser. ringen anser därför att möjligheten för 19-åringar till undantag från behö- righetskraven inte ska omfatta undantag från godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk. I samband med att gymnasieskolan reformerades 2011 höjdes behö- righetskraven till gymnasieskolans nationella program. förhindra att elever med bristande förkunskaper skulle tas emot på ett program och därmed riskera att misslyckas med att tillgodogöra sig och Som framgår av avsnitt 5.2.1 krävs godkända betyg i minst åtta grundskoleämnen för behörighet till ett yrkesprogram och godkända betyg i minst tolv ämnen för behörighet till högskoleför- Om utredningens förslag att det ska införas en möjlighet till undantag från ett eller två av de ämnen som krävs för behörighet skulle genomföras i förhållande till yrkesprogrammen innebär det att det skulle räcka med godkända betyg i minst sex grundskole- ämnen för behörighet till ett yrkesprogram. Det skulle i sin tur innebära att behörighetskraven skulle motsvara det som gäller för introduk- tionsprogrammet programinriktat individuellt val och som föreslås gälla för det breddade introduktionsprogrammet programinriktat val. ringen anser att en sådan förändring kräver ytterligare överväganden och avser inte att ändra behörighetskraven till yrkesprogrammen. förhållande till de högskoleförberedande programmen innebär förslaget att det skulle räcka med godkända betyg i tio ämnen för att bli behörig, vilket regeringen anser vara rimligt i de fall bedömningen görs att eleven har förutsättningar att nå målen för programmet, dvs. att få en gymnasie- Undantaget från behörighetskraven bör således utformas så att en sökande till ett högskoleförberedande program som är elev på ett introduktionsprogram och som vid utgången av det första kalender- halvåret det år den sökande fyller saknar godkänt betyg i ett eller två av de ämnen som krävs för behörighet men uppfyller övriga behö- righetskrav, ändå ska anses behörig om den sökande bedöms ha för- utsättningar att klara studierna på det sökta programmet. ska inte få sakna godkänt betyg i svenska eller svenska som andraspråk. Den sökta utbildningen ska få påbörjas senast det första kalenderhalvåret