prop · H503163 · 2018-03-13 00:00:00 — Hur stor areal som brinner, beror förutom torka och vindförhållanden också på hur snabbt branden upptäcks och på tillgängliga släckningsresurser. Större skogsarealer drabbas därför oftare av bränder i södra kust- och inland. 6.2.2Biologiska och ekologiska effekter När klimatet blir varmare flyttar klimatzoner och vegetationszoner norrut. Det påverkar växter och djurs livsvillkor, reproduktion, fördelning och storlek hos populationer samt förekomst av skadeorganismer. Arter kan försvinna medan nya arter kan etablera sig. Detta kan inträffa redan vid små temperaturförändringar. Ett varmare klimat kan också leda till att en tidsskillnad uppstår i tidigare stabila system, till exempel mellan vårens ankomst med lövsprickning eller mellan insektstoppar och flyttfåglars ankomst. Nordliga arter kan försvinna i och med avsaknad av reträttvägar norr om . Mest hotade är arter på mellan- och högalpina zoner och de som kräver stort rumsligt utrymme. Om för stora spridningsbarriärer förekommer kan ekosystemen reduceras på arter med viktiga funktioner utan att nya kommer till varför en fungerande grön infrastruktur har en viktig betydelse vid klimatförändringar. Förändrade förutsättningar är också att vänta för fiskbestånden, bland annat genom ökad temperatur, minskad salthalt, ökad syrgasbrist och andra klimatfaktorer som påverkar artsammansättning, födoval och fiskens tillväxthastighet. Havsförsurningen påverkar de ekosystemen och riskerar att minska havets motståndskraft mot klimatförändringarna ytterligare. Försurningen uppstår när koldioxid tas upp av havet och påverkar beståndet av skalbildande arter och kräftdjur, som i sin tur utgör viktig föda för fiskbeståndet. 6.2.3Effekter och konsekvenser i olika delar av är det landskap som framförallt drabbas av den förväntade havsnivåhöjningen. Höga flöden i sjöar och vattendrag kan också bli vanligare i stora delar av . är tre av de orter som MSB inom ramen för översvämningsdirektivet pekat ut som särskilt utsatta för höga flöden i sjöar och vattendrag. 2017/18:163 intresse för väg och järnväg påverkas av ett klimatanpassat 100−års flö- I påverkas bland annat , Västra stambanan, /Vänerbanan och flera större vägar såsom E6, E45 och E20. Västsidan av sydsvenska höglandet är ett av de områden som får igenomsnitt mest nederbörd i och . De allra största nederbördsmängderna som kommer en gång per århundrade, drabbar ofta och då speciellt inre . Å andra sidan förväntas särskilt få mindre mängd nederbörd vilket kan resultera i vattenbrist. Extrema nederbördstillfällen kan uppstå var som helt i landet men har – 2014 varit vanligare i bland annat och i . De ökade riskerna för ras och skred uppstår framför allt i områden där risken är hög . Det gäller bland annat Vänernlandskapen och som anses vara den mest skredkänsliga dalgången i . De största områdena med höga skredrisker återfinns i den norra delen av älven. Sträckan från till Ödegärdet söder om utgör det största sammanhängande området med hög skredrisk. Sannolikheten för kusterosion är störst i främst , , , och och där är också konsekvenserna för samhället störst. De största problemen med stranderosion förväntas i . Temperaturer på kan bli aktuella så ofta som i . När det gäller marktorka väntas störst förändringar i och i områden kring och . påverkas av den förväntade havsnivåhöjningen. Flödena från sjöar och vattendrag beräknas bli lägre i delar av , men de lokala skillnaderna är stora. , och har av MSB pekats ut som särskilt känsliga för översvämning från sjöar och vattendrag. För del minskar risken i och med ombyggnaden av . Riksintresse för väg och järnväg kommer att påverkas av ett klimatanpassat 100-årsflöde. I handlar det bland annat om järnvägssträckan – – och E4. Extrema nederbördstillfällen har under perioden 1961−2014 drabbat hela landet men varit vanligare i bland annat . är känsligt för ras och skred, och risken antas öka i ett förändrat klimat. Söder om en linje från mellersta , genom södra till mellersta kan man inte räkna med att snötäcket alltid ligger kvar vintern igenom. Långvariga perioder med liten eller ingen nederbörd kan leda till s.k. torrår med vattenbrist. Det drabbar framförallt de östra delarna av och . Höga flöden i sjöar och vattendrag kan bli vanligare i bland annat nordvästligaste , i de södra fjälltrakterna och i södra kustland. Flödena beräknas bli lägre i bland annat inland och norra kustland. De lokala skillnaderna är dock stora. och hör till de områden i som får i genomsnitt 2017/18:163 mest nederbörd i . Det är också dessa områden som i genomsnitt får mest nederbörd . De allra största nederbördsmängderna som kommer en gång , drabbar ofta bland annat den . Extrema nederbördstillfällen har under perioden 1961−2014 drabbat hela landet men varit vanligare längs bland annat . Risken för ras och skred kan öka längs nästan hela i de delar som är skredkänsliga. kommer antalet nollgenomgångar att öka i mellersta och norra . drabbas större skogsarealer oftare av skogsbränder i södra kust- och inland än på andra håll i . Dessa kan komma att öka i ett varmare klimat. Naturmiljön kommer att påverkas i stor utsträckning. Nordliga arter kan försvinna på grund av avsaknad av reträttvägar norr om . Mest hotade är arter på mellan- och högalpina zoner och de som kräver stort rumsligt utrymme. När det gäller anpassningsförmåga bedöms arter och livsmiljöer i bergsområden, tallnaturskog och mossar vara mest sårbara. Särskilt sårbara ekosystem återfinns i norra . Fjällområdena är särskilt känsliga för klimatförändringarna, och i förväntas minska kraftigt när trädgränsen höjs till följd av högre temperaturer. Andel kommuner utsatta för risker från klimateffekter har bedömt andelen kommuner som är utsatta för risker från översvämning, ras och skred samt andelen av Sveriges kuststräcka som är utsatt för erosion. Sammanställningen redovisas i tabell 6.1. Resultat från riskklassificeringen av andel kommuner respektive andel kuststräcka Översvämning sjöar och vattendrag I princip alla kommuner är utsatta för risk för översvämning av skyfall. Hur det ser ut i det enskilda fallet beror på stadens täthet, topografi, dagvattenhantering, andel grönytor m.m. Ras och skred är den klimateffekt av de effekter som analyserade som därefter innebär en risk för störst andel kommuner. På det följer översvämning till följd av havsnivåhöjning samt översvämning av sjöar och vattendrag. 6.3Effekter och konsekvenser för samhället Dagens samhälle är anpassat och uppbyggt efter ett visst klimat. Klimatets förändring med högre temperaturer och förändrad nederbörd kommer att ändra förutsättningarna och leda till ökade risker för samhället. Risk brukar definieras som en kombination av sannolikheten för en händelse och konsekvenserna av händelsen. Nedan ges en övergripande beskrivning av vad som kan hända samt möjliga konsekvenser inom olika samhällsområden. Konsekvenserna av klimatförändringarna kommer att bli betydande för ett flertal kommunikationssystem. Speciellt sårbara är vägar och järnvägar där ökande nederbörd och ökande flöden i vattendrag och dräneringssystem kan ge stora problem. Klimateffekter för kommunikationer kan bland annat bli översvämning och bortspolning av vägar och vägbankar, skadade broar samt ökade risker för ras, skred och erosion. Inom ramen för MSB:s arbete med översvämningsdirektivet har det visat sig att riksintresse för väg och järnväg kommer att påverkas av ett klimatanpassat 100-årsflöde på flera orter. I handlar det bland annat om järnvägssträckan ––och E4. I påverkas bland annat , Västra stambanan, –Väner- banan och flera större vägar såsom E6, E45 och E20. Sjöfart, luftfart, telekommunikation samt radio och TV-distribution bedöms mindre sårbara även om vissa faktorer påverkar även dessa, exempelvis störningar i elförsörjning. Klimatförändringarna och dess effekter påverkar således transportsystemets och infrastrukturens robusthet samt tillförlitlighet och kan också orsaka olyckor. Klimatförändringarna och dess effekter kommer därmed att påverka förutsättningarna för att kunna nå det övergripande målet för svensk transportpolitik, vilket är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Klimat- och sårbarhetsutredningen liksom i rapporten station 2015 beskriver hur bland annat energi- och vattenförsörjnings- system förväntas påverkas av klimatets förändring. försörjningsystem inkluderade utredningarna elsystem, dammar, värme- och kylbehov, fjärrvärme samt dricksvattenförsörjning. bedömde att eftersom klimatförändringarna förutses ge en ökad neder- börd i stora delar av skapas goda förutsättningar för en successivt Även vindkraftproduktionen bedöms kunna Klimatförändringar kan också öka sårbarheten för elförsörjningen. Väderhändelser har stor påverkan på energiförsörjningen då 2017/18:163 exempelvis extrem värme, kraftiga vindar och oväder har orsakat driftstörningar. Klimatförändringarna medför även att vissa händelser inträffar oftare eller kraftigare. har genomfört ett regeringsuppdrag om energisektorns sårbarhet för framtida extrema väderhändelser vilket resulterade i en rapport (ER 2009:33) som bekräftade riskbilden. Rapporten visar att klimatförändringen kommer att påverka både naturgassystem och fjärrvärmesystem på lång sikt, genom bland annat ökad korrosion på ledningar och markförskjutningar/sättningar till följd av ökade regnmängder. Energiöverenskommelsen anger att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Klimatförändringarna kan påverka förutsättningarna för leveranssäkerheten och därmed det övergripande målet för energipolitiken. Dricksvattenförsörjningen är en verksamhet av stor samhällskritisk betydelse. Tillgång till och kvalitet på dricksvatten kommer att påverkas av förändrade nederbördsmönster, torka, skyfall, ökad spridning av föroreningar och ökade mikrobiologiska risker. Betänkandet Klimatförändringar och dricksvattenförsörjningen (SOU 2015:51) från (N L 2013:02) beskriver hur klimatförändringarna och än mer i takt med att de fortgår kommer att påverka förutsättningarna för en trygg dricksvattenförsörjning. Utöver kvantitativa och kvalitativa förändringar av vattnet i de råvattentillgångar som dricksvattenförsörjningen vilar på kan vattenbrist och saltvatteninträngning i vattenförekomster uppstå. Även kemisk och mikrobiologiskt betingade hälsorisker kan öka i omfattning. Cirka hälften av den allmänna dricksvattenförsörjningen vilar på ytvatten. Ytvattenförekomster exponeras i större utsträckning och blir därmed särskilt utsatta för förändrad markanvändning och föroreningskällor. Kraven på framförhållning och hantering av nya riskpanorama förutsätter teknikutveckling och anpassade förhållningssätt i arbetet till exempel för att hantera oönskade vattenburna mikroorganismer i distributionssystemet för dricksvatten. Försörjningssystem för bland annat dagvattenhantering kan också inkludera naturbaserade lösningar såsom öppna dagvattenlösningar, genomsläpplig mark och att se till att området har tillräckligt med allmän platsmark som även kan hantera vatten från skyfall. Ett förändrat klimat förutses i hög grad leda till ökade risker för bebyggelse och byggnader. Det handlar om ökade risker för översvämning av strandnära bebyggelse, ökad risk för ras, skred, kust- och stranderosion, belastning på avloppssystem m.m. Uppskattningar som gjorts av bland annat Klimat- och sårbarhetsutredningen (2007) visar att redan i dagens klimat riskerar byggnadsyta längs vattendrag att översvämmas i genomsnitt en gång per . Denna yta kommer sannolikt att öka. I västra och sydvästra väntas översvämningar längs vattendrag bli mer frekventa. Även ökade 100-års flöden i fjälltrakterna som sprider sig ner längs vattendragen kan utgöra en risk för bebyggelse. havsnivå ställer ökade krav på åtgärder och planering av ny bebyggelse, Prop. 2017/18:163 framförallt längs södra kuster. Förväntade större och intensivare nederbördsmängder och förändrade grundvattennivåer ökar också sannolikt risken för ras, skred och erosion, speciellt i sydvästra och västra och vid delar av den . Ökade havsnivåer, framför allt vid sydligaste kuster, leder till stranderosion med konsekvenser för bebyggelse och infrastruktur och stora värdeförluster. Även risken för källaröversvämningar från den kraftigt ökade belastningen på avloppssystemen ökar. Denna beror på ökade regnmängder och en omfördelning av regn till höst, vinter och vår när avdunstningen är låg och marken vattenmättad, samt ökad förekomst av extrema skyfall som leder till att ledningarna bli överbelastade. Mer nederbörd medför också större risk för fukt och mögelskador och att det yttre underhållsbehovet av såväl befintliga som nya byggnader kommer att öka. Högre temperaturer leder till minskat uppvärmningsbehov, men kommer kylbehovet att öka. Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse är i många fall särskilt sårbar för klimatförändringar. Eftersom människor har nyttjat vatten som energikälla och kommunikationsmedel är de ofta lokaliserade till känsliga områden, exempelvis utmed landets kuster. Även de följdeffekter som riskerar komma av ett varmare och fuktigare klimat som mögel, ökad växtlighet och skadedjursangrepp kan i hög grad försvåra möjligheterna att bevara värdefulla kulturmiljöer. Regeringens mål för boende och byggande inbegriper att möta konsumenternas efterfrågan, att byggnadsverk ska var långsiktigt hållbara och att en god livsmiljö ska tryggas i samhällsbyggandet. Ett mål är att det ska byggas minst 250 000 nya bostäder. Klimatförändringarna påverkar förutsättningarna inom dessa målområden eftersom tillgängliggörande av mark för bostäder kan komma i konflikt med mål om långsiktigt hållbara byggnadsverk och trygga livsmiljöer. till exempel vid efterfrågan på kust- och strandnära boende. Även Miljökvalitetsmålet En god bebyggd miljö är av hög relevans, särskilt målets preciseringar om hållbar bebyggelsestruktur, hållbar samhällsplanering, kulturmiljöhänsyn infrastruktur, natur- och grönområden samt hälsa och säkerhet. Likaså påverkas målet av att det statliga kulturmiljöarbetet ska främja ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas (prop. 2012/13:96, bet.2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273). 6.3.4 Areella näringar och turism Klimatförändringarna påverkar förutsättningarna för de areella näringar- na och besöksnäringen i . En förlängd vegetationsperiod och var- mare vintrar gynnar generellt växtodlingen med möjlighet till ökade skördar och nya grödor. Översvämningar och skyfall kan dock orsaka stora ekonomiska skador som en följd av förstörda skördar, markskador samt ökade arbets- och produktionskostnader. Ett varmare klimat med ökad avdunstning tillsammans med större variation i nederbörden under sommaren kan ge lägre markfuktighet med försämrad etablering och till- växt av grödan som följd. Tillgång till vatten för bevattning och djurhåll- ning riskerar också att minska. Längre perioder med översvämningar kan 2017/18:163 leda till ett behov av mer vattentåliga grödor. Ett varmare klimat kan även innebära etablering av nya växtskadegörare liksom större problem med befintliga skadegörare. Areella näringar och besöksnäringen påverkas även av att den biologiska mångfalden och ekosystemen förändras. Ett varmare, blötare och mer varierat klimat påverkar även hälsa och välbefinnande hos lantbrukets djur. Sjukdomar kan lättare spridas och värmestress kan bli ett allvarligare problem . En längre växtsäsong med varmare vår och höst ger möjligheter till längre utevistelse för betesdjur. Konsekvenserna för den svenska skogen och skogsbruket förutses bli betydande. Ökad tillväxt ger större virkesproduktion, men ökad frekvens och omfattning av skador från främst växtskadegörare och storm samt blötare skogsmark kan föra med sig stora kostnader. Blötare och varmare vintrar betyder mindre tjäle och därmed mer stormkänslig skog. Även risken för ras och skred kan öka, särskilt i samband med skogsskötsel och avverkning. Då det blir varmare och nederbörden samlas till färre tillfällen ökar risken för torka och risken för skogsbrand ökar i motsvarande grad som risken för torka. Klimatförändringarna påverkar förutsättningarna för att nå Miljökvalitetsmålen Levande skogar och Ett rikt odlingslandskap och dess preciseringar samt skogspolitikens produktionsmål och miljömål och därigenom också miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Även regeringens Livsmedelsstrategi och dess mål påverkas av de förändrade förutsättningarna liksom de riksdagsbundna nationella målen för kulturmiljöarbete som bland annat avser en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. Flertalet åtgärder som berör skogsmark och den växande skogen karaktäriserats av att de är mycket långsiktiga och att inkomster och utgifter faller ut med . Investering i virkesproduktionen har historiskt ansett som relativt säker, jämfört med andra långsiktiga investeringar. Ändrade snöförhållanden kommer att försvåra betestillgången för rennäringen och innebära nya utmaningar för vinterturismen medan säsongen för sommarturism förlängs. Näringarna berörs dessutom indirekt av processer orsakade av klimatförändringar i omvärlden. Klimatförändringarnas konsekvenser globalt kan betyda att efterfrågan på svenska jordbruksprodukter påverkas. I ett globalt perspektiv kan produktionen av livsmedel påverkas negativt på grund av till exempel torka. Indirekta konsekvenser av klimatförändringarna kan för del komma att innebära lika stora utmaningar som de direkta konsekvenserna. är starkt beroende av att importera livsmedel och både ändrade förutsättningar för livsmedelsproduktionen i andra länder och förutsättningarna för handeln i sig kan få konsekvenser för . Regeringens Livsmedelsstrategi syftar bland annat till att ge förbättrade förutsättningar för ökande självförsörjningsgrad. Fiskenäringen står inför potentiellt stora förändringar till följd av förändringar i ekosystemen. De komplexa sambanden gör det svårt att bedöma hur klimatförändringen kommer att påverka yrkesfisket, fritidsfisket, vattenbruket och fisketurism i detalj. Klimatförändringarna förväntas leda till stora förändringar för den biologiska mångfalden, ekosystemen och för landskapen. Klimatförhållanden avgör tillsammans med jordarter och hydrologi i stor utsträckning om en art kan fortleva i ett område. Följderna på ekosystemen kommer att påverka möjligheten att nå flera av miljökvalitetsmålen. Det gäller Ett rikt växt och djurliv, Levande skogar, Myllrande våtmarker, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö, Ingen övergödning, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Levande sjöar och vattendrag samt luft. Som en indirekt effekt av klimatförändringar påverkas ekosystemtjänster vilket får konsekvenser för skogsbruk, jordbruk, rennäring, fiske, kulturarv, turism och friluftsliv. När det gäller anpassningsförmåga bedöms arter och livsmiljöer i bergsområden, tallnaturskog och mossar vara mest sårbara. Särskilt sårbara ekosystem återfinns i norra . Fjällområdena är särskilt känsliga för klimatförändringarna, och i förväntas minska kraftigt när trädgränsen höjs. Människors hälsa kan påverkas direkt av extrema väderhändelser som värmeböljor och översvämningar. Ett varmare klimat kan även leda till indirekt påverkan genom förändrade smittspridningsmönster och genom att nya sjukdomar når , eller får förutsättning att etablera sig i här. Miljöförändringar orsakade av klimatförändringar kan påverka hälsotillståndet för såväl djur som människor. Hälsoeffekter av klimatförändringarna kan kopplas till flera olika områden och samband. En grov uppdelning av delområden kan se ut som nedan: Hälsopåverkan och personskador vid extrema väderhändelser (inklusive psykisk hälsa). Smittspridning av zoonoser dvs. infektioner som kan överföras mellan djur och människor. Smittspridning och förorening av kommunalt dricksvatten och enskilda brunnar, särskilt vid översvämning och bräddning. Förändrad luftkvalitet och termisk komfort utomhus (marknära ozon, pollen, skogsbrand samt värmeöar i stadsmiljö). Förändrad luftkvalitet och termisk komfort inomhus (fukt, mögel, kvalster och värme). Klimatförändringarna påverkar förutsättningarna för att nå det övergripande målet för folkhälsopolitiken som är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Det övergripande målet är nedbrutet på elva målområden av vilka Miljöer och produkter, Hälsofrämjande hälso- och sjukvård samt Skydd mot smittspridning bedöms vara av störst relevans för klimatanpassningsarbetet. 6.3.7Förändringar i vår omvärld Klimatförändringar kan påverka ett land både direkt genom effekter inom landets gränser och indirekt genom effekter i omvärlden. För ett land som ligger i en från klimatförändringsperspektiv relativt sett mindre utsatt region, kan de internationella dimensionerna av klimatförändringarnas effekter utgöra minst lika betydelsefulla utmaningar som de direkta konsekvenserna. Att klimatförändringarnas effekter kan ha konsekvenser långt bortom den region där de uppstår framhålls i FN:s klimatpanels femte utvärderingsrapport. Huvudskälet till detta är gränsöverskridande samspel, bland annat som en följd av internationell handel. Ett importberoende land, som , påverkas av hur livsmedelsproduktionen utvecklas i och i regioner som importerar från, men också av hur hela den globaliserade marknaden förändras eftersom denna även påverkas av länder som har begränsad eller ingen import ifrån. För ett land som , med omfattande internationell verksamhet, är det speciellt betydelsefullt att rikta uppmärksamhet på möjlig påverkan från förändringar i omvärlden. Klimatförändringarnas globala effekter kan inkludera brist på livsmedel, vatten och säkra livsmiljöer med följdeffekter som fattigdom, social oro och väpnad konflikt. Påverkan på handelsflöden, ekonomisk utveckling och migration är några områden där en indirekt påverkan av klimatförändringar kan förutses. Efterfrågan kan öka på militära och humanitära operationer, räddningsinsatser, migrations- och integrationsåtgärder och bistånd. En allmän uppbromsning av den globala ekonomin på grund av klimatförändringar kan också påverka nationella och regionala ekonomier, bland annat i form av minskad efterfrågan på produkter. kan tekniska och sociala innovationer som utvecklas för att möta klimatförändringar och bidra till samhällens anpassning till klimatförändringarna leda till ökad efterfrågan och export. Kostnader för skador per sektor refererar för skadekostnader till Klimat- och sårbarhetsutredningen (SOU 2007:60). I Klimat- och sårbarhets- utredningens uppdrag ingick att bedöma kostnader för skador som klimatförändringarna kan ge upphov till. I utredningen har uppskattning- ar gjorts av skadekostnader liksom intäktsökningar. hetsutredningen presenterar två scenarier (hög och låg) för kostnader och Skadekostnaderna avser de skador som skulle uppstå, om inga åtgärder vidtas för att mildra konsekvenserna av olika väderhändelser. De kan utgöras av kostnaden för att reparera och återställa det skadade objektet, i det fall det är möjligt, eller av värdet av det som förstörts. Skadekostnaderna innefattar bara en delmängd av de ekonomiska konse- kvenser som kan uppstå. Klimat- och sårbarhetsutredningen bedömer att de största negativa posterna är hälsoeffekter, översvämning av infrastruktur, byggnader och areella näringar, dricksvattenförsörjning, kusterosion med skada på be- byggelse, el, vatten och avlopp, jord- och skogsbruk, ökade kostnader för underhåll av byggnader samt ökat kylbehov. Utredningen uppskattar de Prop. 2017/18:163 ökade skadekostnaderna till följd av översvämningar, ras, skred och erosion mellan åren 2011–2100 till 90–, vilket i dagens penningvärde () motsvarar 98–.