prop · H60329 · 2018-12-20 00:00:00 — Eftersom kostnadseffektivitet är ett relativt begrepp förutsätter vårt angreppssätt att kostnader och effekter av nedsatt livsmedelsmoms jämförs med andra åtgärder för att förstärka köpkraften hos barnfamiljer och låginkomsthushåll. Det är med denna jämförelse som grund vi uttalar oss om kostnadseffektiviteten i att förstärka köpkraften hos barnfamiljer och låginkomsthushåll genom nedsatt livsmedelsmoms. På väg mot en enhetlig mervärdesskatt, s. 66, 109. Budgetlag – regeringens befogenheter på finansmaktens område, s. 118. 11ISSAI 3100 for Performance Auditing. 49: “Cost-effectiveness combines both elements of efficiency and effectiveness /…/ by analysing the relationship between the outcome of an instrument, a project or programme and the input, in terms of money and human capital. The result of this type of analysis can be expressed as a ratio: cost per unit of outcome or output per unit of cost.”. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L 1.4 Metod och genomförande Granskningen av momsnedsättningens kostnadseffektivitet har genomförts i två steg. I det första steget beräknas åtgärdens fördelningseffekter och i det andra bedöms åtgärdens kostnadseffektivitet. Beräkningen av fördelningseffekten av nedsatt moms på livsmedel sker dels genom en skattning av nedsättningens priseffekter, dels genom en undersökning av hur den köpkraftsförstärkning som priseffekten innebär har fördelats mellan hushåll. Att nedsättningen har sänkt priserna på livsmedel eller medfört att priserna inte höjts i samma takt som de annars skulle ha gjort, är en förutsättning för att det omfördelande syftet ska kunna uppfyllas. Det är genom denna prispåverkan som det uppstår en köpkraftsförstärkning som kan fördelas mellan hushållen.12 En undersökning av priseffekterna presenteras i kapitel 3. Den andra centrala frågan att besvara är hur köpkraftsförstärkningen fördelats mellan olika typer av hushåll. I kapitel 4 behandlas åtgärdens fördelningsprofil. Där redovisas uppgifter om kostnadsandelarna för livsmedel, samt hur den relativa och absoluta köpkraftsförstärkningen till följd av nedsatt moms på livsmedel har fördelats mellan olika hushåll. I granskningsarbetets andra steg bedöms åtgärdens kostnadseffektivitet genom att kostnaderna för åtgärden (skatteutgiften) sätts i relation till hur den förstärker resurserna för målgrupperna barnfamiljer och låginkomsthushåll (utfallet). Kostnadseffektiviteten är dock ett relativt mått och måste därför jämföras med andra åtgärder. I kapitel 5 redovisas resultat rörande åtgärdens träffsäkerhet och dess kostnadseffektivitet i förhållande till andra åtgärder. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av projektledaren och projektmedarbetaren . En referensperson, , enhetschef vid avdelningen för ekonomisk statistik vid , har varit knuten till projektet och gett synpunkter på såväl ett granskningsupplägg som ett utkast till granskningsrapporten. Ämnessakkunniga och har bidragit som stöd för de kvantitativa delarna av granskningen. Företrädare för () har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. 12Se även resonemang i SOU 2006:90, På väg mot enhetlig mervärdesskatt, s. 92, 131. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I efterföljande kapitel redovisar vi tillvägagångssätt och resultat för skattningarna av priseffekter och av fördelningseffekter. För att göra det lättare att följa med i dessa avsnitt och bättre förstå de val och tolkningar vi gör där presenterar vi i detta kapitel bakgrundsinformation om livsmedelsprisernas utveckling och om 1996 års nedsättning av livsmedelsmomsen. I kapitlet berör vi avslutningsvis även tidigare utvärderingar av momsnedsättningen. Efter skattereformen 1990 beslutade att temporärt höja den generella momssatsen till . Syftet var att dämpa konsumtionen. I stället för att därefter – som planerat – sätta ned den generella momssatsen koncentrerades nedsättningen till livsmedelsområdet genom att skattesatsen på livsmedel, inklusive mat serverad i restauranger och personalmatsalar, ändrades från . Genom att koncentrera nedsättningen till livsmedelsområdet ville att nedsättningen skulle få så stort prisgenomslag som möjligt.13 Därefter höjdes momssatsen på livsmedel till . Momshöjningen ingick som en del i den så kallade krisuppgörelsen med åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin. Sedan 1996 års nedsättning av momsen på livsmedel har inga ytterligare förändringar gjorts på området. Tabell 1 Generell momssats och momssats på livsmedel 1990–1996 Källa: Prop. 1994/95:150, bilaga 7, s. 125. Förslaget om att sänka momsen på livsmedel fördes fram i kompletteringspropositionen. Innan propositionen överlämnades till rapporterade media att regeringen och kommit överens om att sätta ned momsen på livsmedel och att regeringen skulle följa prisutvecklingen och 131990/91:FiU30, s. 65–66. Se även SkU6y. betonade vikten av att momsnedsättningen fick prisgenomslag med hänvisning till det stabiliseringsavtal som träffats. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L bidra till att momsnedsättningen fick fullt genomslag på livsmedelspriserna.14 Det finns flera indikatorer på att livsmedelspriserna var en uppmärksammad fråga då förslaget om nedsatt livsmedelsmoms fördes fram. Bakgrunden till intresset var bland annat en förhoppning om att EU-inträdet skulle bidra till att livsmedelspriserna sjönk.15 tillsattes den så kallade priskommissionen och den höll sitt första möte . Kommissionen leddes av statsrådet och i den ingick bland annat representanter från livsmedelshandeln. Ett mål för kommissionen var att förmå livsmedelshandelns alla led att avge tydliga avsiktsförklaringar om att momssänkningen skulle få genomslag på konsumentpriserna.16 Av samtida medieuppgifter framgår vidare att Ica, och införde ett halvårslångt och frivilligt prisstopp som sträckte sig fram . Och hade ledningarna för Ica, KF och inför priskommissionen försäkrat att momssänkningen skulle få fullt genomslag i deras butiker. Som en illustration på hur uppmärksammad nedsättningen av livsmedelsmomsen var kan nämnas att även andra aktörer, såsom dåvarande tidskrift och (), uppmärksammade momsnedsättningen och arbetade med att följa upp hur den slog igenom på priserna.17 Momsnedsättningen på livsmedel motsvarar en prissänkning på om den fullt ut överförs på priserna. SCB:s prismätning visade att priserna på livsmedel sjunkit och om frukt och grönsaker exkluderades ur prismätningen.18 Skälet till att frukt och grönsaker exkluderades är sannolikt att 14TT , lovar hård kontroll av matpriser. 15Se SOU 1996:62. EU, konsumenterna och maten. Förväntningar och verklighet s. 123–125. Detta framkommer även av SVT:s program Reportrarna som behandlade matprisernas utveckling efter EU-inträdet. Ta fast tjuvarna! (TV- program). presenterades ett flertal offentliga utredningar om utvecklingen på livsmedelsområdet efter EU-inträdet om livsmedelsindustrins konkurrenssituation efter EU- inträdet och om ökad konkurrens i handeln med livsmedel. Se SOU 1996:62, EU, konsumenterna och maten; SOU 1997:25, Utredningen om en ny konkurrenssituation för livsmedelsindustrin. Svensk mat på EU-fat; SOU 1996:144, Utredningen om ökad konkurrens i handeln med livsmedel. Ökad konkurrens i handeln med livsmedel. avkräver handeln löfte om att följa momssänkningen på maten. För information om priskommissionens sammansättning, se Kommittéberättelse C 1995:B. För övergripande information, se SOU 2005:57. Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt? bilaga 2, s. 71–72. Prisstopp tänkbart för . Se även SOU 2005:57, Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt, s. 444; TT , Alla kedjor lovar fullt prisgenomslag för momssänkningen. Momsmålet ej nått, , ; SCB, Statistiska meddelanden, Konsumentprisindex för , s. 1. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N priserna på dessa är mycket säsongsberoende varför en prisförändring inte så lätt kan kopplas till en ändrad momssats. SCB:s mätning visade att priserna hade sjunkit och om grönsaker och frukt exkluderades ur prismätningen.19 Det påpekades dock att sjunkande kaffepris var en del av förklaringen till att priserna på livsmedel hade sjunkit.20 Viss oenighet om prisgenomslagets omfattning tycks ha förelegat och av samtida medieuppgifter framgår att handeln menade att hela nedsättningen slagit igenom på priserna. Priserna sades ha sjunkit med minst 7,4 procent.21 Vidare tycks viss osäkerhet ha rått i fråga om hur stort prisgenomslaget borde ha varit för att momssänkningen skulle kunna sägas helt ha slagit igenom på priserna. Det uttrycktes, med hänvisning till att EU-medlemskapet ledde till en ny konkurrenssituation, att prissänkningen borde ha varit större än 7,4 procent.22 Efter att det frivilliga prisstoppet upphört uttrycktes farhågor om att priserna skulle stiga igen, bland annat på grund av uppdämda leverantörsprishöjningar som hade annonserats . visade prismätningarna att livsmedelspriserna inklusive frukt och grönsaker hade stigit och om frukt och grönsaker exkluderades.23 2.2 Prisutvecklingen för livsmedel Prisutvecklingen på livsmedel är av central betydelse för granskningen. Att nedsatt moms på livsmedel påverkar livsmedelspriserna är en förutsättning för att någon förstärkning av köpkraften hos barnfamiljer och låginkomsthushåll ska kunna ske. En skattning av priseffekterna till följd av momsnedsättningen redovisas i kapitel 3. Nedan redovisas och diskuteras den specifika prisutvecklingen för livsmedel under vår undersökningsperiod i ljuset av livsmedelspolitiska reform samt EU-medlemskapet. 2.2.1 Trendbrott i prisutvecklingen Den långsiktiga utvecklingen av livsmedelspriserna karaktäriseras av ett trendbrott som inträder i början . Livsmedelspriserna ökade då långsammare än 19TT , Matpriserna ligger nu i nivå med momssänkningen; SCB, Statistiska meddelanden. 20Protokoll 1996/97:21, , s. 7–8. Enligt SCB hade kaffepriserna sänkts . SCB, Statistiska meddelanden. 21TT , Tvist om sänkta matpriser. 22TT , Matpriserna ska sjunka mer än momsen – hoppas civilministern. Se även liknande resonemang i SOU 1996:62, EU, konsumenterna och maten, s. 19. 23Riksdagen protokoll 1996/97:26, . Svar på interpellation 1996/97:24, s. 7–11. Statsrådets preliminära bedömning var att momssänkningen i stort kommit konsumenterna till del. ”Den debatt som fördes mellan konsumentföreträdare och handeln i samband med genomförandet och det seriösa arbete som handeln utförde får, i kombination med det frivilliga prisstoppet, tillskrivas en del betydelse av resultatet.” R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L den allmänna prisutvecklingen mätt genom konsumentprisindex (KPI).24 Det framgår av diagram 1 att prisindex för livsmedel och alkoholfria drycker låg på ungefär samma nivå 2007 som . KPI ökade däremot med . ökar livsmedelspriserna i nivå med eller snabbare än den generella prisökningstakten i spåren av globala prisökningar. Diagram 1 KPI totalt samt KPI för livsmedel och alkoholfria drycker 1980–2017, 1980=100 1980 1983 1986 1989 1992 1995 1998 2001 2004 2007 2010 2013 2016 KPI för livsmedel och alkoholfria drycker Källa: SCB. Livsmedelsprisernas förändrade utvecklingstakt kan ses i ljuset av bland annat de nya marknadsvillkor för jordbrukare som uppstod i spåren av dels jordbrukspolitikens avreglering , dels anslutningen till EU 1995.25 påverkas jordbrukarnas priser i högre grad av priserna utanför . Konkurrensen mellan jordbrukare har ökat liksom mellan livsmedelstillverkare.26 Den livsmedelspolitiska reformen 1990 innebar bland annat att livsmedelssektorn skulle avregleras. Sänkt prisstöd till jordbruket och sänkt gränsskydd skulle bidra till sänkta livsmedelspriser genom ökad importkonkurrens.27 24Jordbruksverket, 2011. Förändringar i matpriserna. första som medlem i EU. Rapport 2011:44, s. 6–7. 25Jordbruksverket, 2009. Konsumtionsförändringar vid ändrade matpriser och inkomster. Elasticitetsberäkningar för perioden –2006. Rapport 2009:8, s. 30. I rapporten uttrycks att den förändrade utvecklingen av butikspriserna kan kopplas till flera händelser. Avregleringen av det svenska jordbruket torde ha bidragit till generell prissänkning. 26Konkurrensverket, 2011. Mat och marknad – från bonde till bord. Rapport 2011:3, s. 12, 36, 41–42. Livsmedelspolitik för konsumenterna – reformen som kom av sig, s. 28–29. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Den så kallade Konsumentberedningen följde prisutvecklingen för livsmedel –1993 i en utvärdering av livsmedelspolitiska reform. Utredningen pekade på flera faktorer som kunde ha påverkat livsmedelspriserna . Förutom livsmedelspolitiska reform pekade beredningen på det frysta prisstödet till jordbruket i spåren av GATT-förhandlingarna, lägre matmoms, att ansökan om EG-inträde hade lett till kritiska prisjämförelser med europeiska matpriser samt matprisdebatt och ökad konsumentaktivitet. Beredningen visade också att prisutvecklingen kunde skilja sig åt mellan olika varugrupper.28 Beredningen menade dock att utvecklingen hade kunnat gynna konsumenterna ännu mer. När den följde prisutvecklingen i livsmedelskedjans olika led framkom att de prispressande faktorerna verkade genom tidigare led i livsmedelskedjan men att bristande konkurrens och lågt importtryck, enligt beredningen, hade lett till att prissänkningar i tidigare led inte helt kommit konsumenterna till godo. Följsamheten hade dock ökat under de senaste åren.29 Beredningen menade sammanfattningsvis att den livsmedelspolitiska reformen bidragit till en gynnsammare prisutveckling för konsumenterna men att reformens vinster inte helt ”kommit konsumenterna till godo utan en del har hamnat i tidigare led beroende på bristande konkurrens”.30 EU-medlemskapet innebar att gränsskyddet gentemot de övriga medlemsländerna upphörde vilket skapade förutsättningar för ökad konkurrens genom varuimport och nyetableringar. Redan innan medlemskapet trädde i kraft vidtogs åtgärder för att livsmedelsproduktionen skulle anpassas till de nya villkoren. Trots att kronkursen föll kraftigt och att svenska priser därmed närmade sig EU-priserna förväntades livsmedel bli billigare genom importkonkurrens och priserna för specifika varugrupper förväntades öka eller minska genom anpassning till EU:s prisnivåer.31 Konsumentberedningen uttryckte att det var för tidigt att uttala sig om huruvida ökad konkurrens från livsmedelsindustrin i andra EU-länder hade påverkat svenska livsmedelspriser. Svenska kronans försvagning hade gynnat livsmedelsindustrin, men när kronans värde steg märktes en viss prispress på främst stycknings- och charkindustrin.32 Livsmedelspolitik för konsumenterna, s. 95. Se även SOU 1996:62, EU, konsumenterna och maten, s. 189. Livsmedelspolitik för konsumenterna, s. 100. 30Ibid, s. 104. EU, konsumenterna och maten, s. 123–124. 32Ibid, s. 157. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L har gjort flera uppföljningar av bland annat utbud och priser på livsmedelsområdet sedan EU-medlemskapet. Här framkommer bland annat att det skedde en omedelbar anpassning av svenska livsmedelspriser till prisnivåerna i EU. Anpassningen kunde innebära såväl sänkta som höjda priser, beroende på de svenska prisernas utgångsläge i förhållande till priserna i EU. Om prisutvecklingen för varugruppen kött skriver att EU-inträdet resulterade i lägre konsumentpriser samt att ökad importkonkurrens därefter har haft en prispressande inverkan på priserna.33 Även om det står klart att priserna på enskilda varugrupper ändrades i samband med EU-inträdet är det svårare att bedöma hur EU-medlemskapet påverkat de svenska livsmedelspriserna på . noterar att det finns tecken som indikerar att EU-medlemskapet har medfört billigare livsmedel. Exempelvis har med statistiska metoder kunnat visa att prisutvecklingen efter EU-inträdet skiljer sig från utvecklingen före inträdet vilket indikerar att EU-inträdet har påverkat de långsiktiga prisnivåerna. Testet kan dock inte särskilja effekterna av momsnedsättningen respektive EU-medlemskapet och slutsatsen är att EU-inträdet liksom andra faktorer har bidragit till matprisernas måttfulla ökningstakt.34 tillsattes 2002, bland annat med uppdraget att kartlägga de avgränsningsproblem som uppkom då vissa varor och tjänster beskattades med lägre momssatser eller helt undantogs från beskattning. I slutbetänkandet uppmärksammade utredningen särskilt den nedsatta momsen på livsmedel och den utredde bland annat nedsättningens fördelningseffekter för barnfamiljer och låginkomsthushåll.35 har granskat de fördelningspolitiska effekterna av bland annat nedsatt livsmedelsmoms och regeringen har gjort en liknande undersökning av den nedsatta livsmedelsmomsens fördelningsprofil.36 33Jordbruksverket, 2006. Effekter för konsumenterna, s. 21. 34Jordbruksverket, 2011. första som medlem i EU. Förändringar i matpriserna. Rapport 2011:44, s. 10, 19. På väg mot en enhetlig moms, kapitel 3. 36OECD, 2014. The Distributional Effects of Consumption Taxes in Countries. Tax Policy Studies, No. , kapitel 3. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3 Priseffekt av nedsatt livsmedelsmoms Momsen på livsmedel sattes ned i syfte att förstärka låginkomsthushållens och barnfamiljernas köpkraft. Köpkraftsförstärkningen kommer hushållen till godo genom att priserna på livsmedel – som en följd av att livsmedelsmomsen satts ned –blir lägre än vad de annars hade varit. Om priserna inte sänkts i den utsträckning som motiveras av momsnedsättningen har aktörer i livsmedelskedjans tidigare led snarare än konsumenterna tillgodogjort sig sänkningen, vilket inte var avsikten med åtgärden. Därför är det nödvändigt att i en granskning av den nedsatta momsens kostnadseffektivitet undersöka priseffekterna av att momssatsen på livsmedel sattes ned. Utmaningen med att empiriskt undersöka den nedsatta momsens priseffekt är att kontrollera för de faktorer som utöver momsnedsättningen påverkat priset på livsmedel. För att kunna uttala oss om priseffekterna behöver vi fastställa en trovärdig bild av hur livsmedelspriserna hade utvecklats om momsen inte hade satts ned. diskuterar olika teorier om hur nedsättningen av livsmedelsmomsen påverkar priserna och att prisgenomslaget på kort sikt bland annat är en fråga om efterfrågan på livsmedel och på lång sikt en fråga om möjligheterna för nya aktörer att etablera sig på livsmedelsmarknaden. Utredningen konstaterar att prisgenomslaget inte entydigt kan bedömas utifrån teoretiska utgångspunkter. Med hänvisning till att ökad konkurrens och fler aktörer vinner inträde är det utredningens bedömning att nedsättningen på lång sikt får fullt prisgenomslag.37 Det finns undersökningar av priseffekter av nedsatt moms som både stöder och talar emot antagandet om fullt prisgenomslag: Uppföljningar av den nedsatta livsmedelsmomsen i visar att prisgenomslaget efter sänkningen var större än prissänkningens teoretiska genomslag, men att priseffekten avtog med tiden.38 Att priseffekterna uppträder på kort sikt tycks vara ett generellt drag och i flera studier av nedsatt moms på enskilda varor På väg mot en enhetlig mervärdesskatt, s. 97, 128 ff. diskuterar skatteincidens och utgår från fullt prisgenomslag men konstaterar att prisgenomslaget är en empirisk fråga. 38Peltoniemi, och , , 2010. Livsmedlens momssänkning och prisutveckling. Resultaten från prisuppföljningen och en granskning av de faktorer som bestämmer konsumentpriset. Konsumentforskningscentralen, publikationer 1, referat; , 2011. A retrospective evaluation of elements of the EU VAT system. Final report, s. 320. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L eller tjänster framkommer att priseffekterna inträffar på kort sikt, i nära anslutning till att momssatsen förändrats.39 Empiriska studier av nedsatt moms på det närliggande området restaurang- och cateringtjänster visar att momssänkningen inte fullt ut har slagit igenom på priserna. utvärdering av nedsättning av moms på restaurang- och cateringtjänster visar att ungefär hälften av nedsättningen fick genomslag på priserna.40 I en utvärdering av () beräknas att prisförändringen för restaurangtjänster momsnedsättning i uppgick till ungefär en fjärdedel av fullt prisgenomslag.41 I en liknande utvärdering av nedsättningen av moms på frisörtjänster fann VATT att priset minskade med ungefär hälften av vad det skulle ha gjort om hela nedsättningen slagit igenom på priserna.42 Hur momsnedsättningar på specifika varu- eller tjänsteområden påverkar priserna tycks vara en fråga om typ av marknadsaktörer och marknadsvillkor. I en studie av sänkt konsumtionsskatt på bilförsäljning respektive fastighetsreparationer i framgår att prisgenomslagets omfattning skiljde sig åt mellan branscherna även om skattesänkningarna inte i något fall helt slog igenom på priserna. Olika konkurrensförhållanden antogs kunna förklara att nedsättningarna fick olika prisgenomslag.43 Studierna av sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster i visar att nedsättningen inte fullt ut slog igenom på priserna, men att olika typer av restauranger agerade olika ifråga om ändrade priser. Restauranger som tillhörde större kedjor sänkte priserna motsvarande momsnedsättningen, medan andra restauranger inte sänkte priserna i motsvarande grad. Denna skillnad i hur oberoende restauranger respektive restauranger som tillhör kedjor agerar i samband med nedsättning av moms har bekräftats i andra studier.44 3.2 Metod, kontrollgrupper och data Den metod vi använt för att skatta priseffekterna av nedsatt moms på livsmedel benämns difference-in-difference. Metoden innebär ett så kallat naturligt experiment 39Institute for Fiscal Studies, 2011. A retrospective evaluation of elements of the EU VAT system, s.298–302. 40Konjunkturinstitutet, 2015. Kort- och långsiktiga effekter av sänkt restaurangmoms, s. 31. 41Harju, och , , 2013. Restaurant cut: Cheaper meals and more service? VATT Working Papers, 52, s. 2. 42Kosonen, , 2010, What was actually cut in the barber’s VAT cut? VATT Working Papers 18, s.10–11. 43Carbonnier, Clèment, 2007. Who pays sales taxes? Evidence from French VAT reforms, 1987–1999. , 91, 1219–1229. 44Harju, Jarkku, Kosonen, och , , 2018. Sänkt momssats och företagens prisförändringar – allt eller inget. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N där momsnedsättningens priseffekter skattas genom att prisutvecklingen för livsmedel fungerar som behandlingsgrupp och analyseras i förhållande till andra prisserier som fungerar som kontrollgrupper.45 Metoden bygger på antagandet om parallella trender – det vill säga att den tidsserie som representerar behandlingsgruppen hade utvecklats parallellt med den prisserie som representerar kontrollgruppen om det inte varit för momsnedsättningen, det vill säga den ”behandling” vars effekter vi vill skatta. Antagandet är hypotetiskt då det inte går att säkert veta om prisserierna hade utvecklats lika om det inte varit för momsnedsättningen. Det är dock möjligt att genom så kallade placebotester testa om prisserierna utvecklades lika innan tidpunkten då behandlingen trädde i kraft, och på så sätt göra en bedömning av huruvida antagandet kan tänkas vara uppfyllt. Resultaten av dessa tester redovisas i bilaga 1 till granskningsrapporten. Metoden innebär att vi mäter skillnaden i hur priset på livsmedel förhåller sig till kontrollgruppen efter behandlingstillfället jämfört med den genomsnittliga avvikelsen från kontrollgruppen innan momsen sattes ned. Det förändrade förhållandet mellan kontroll- och behandlingsgrupp efter behandlingstillfället tolkas som en effekt av behandlingen.