prop · H6039 · 2018-10-23 00:00:00 — Ett svenskt aktiebolag, en svensk ekonomisk förening eller ett svenskt ömsesidigt försäkringsföretag som har tagit upp ett vinstandelslån, får dra av vinstandelsräntan bara i den utsträckning som följer av 11–15 §§. Med vinstandelsränta avses ränta Med vinstandelsränta avses ränta vars storlek är beroende av det vars storlek är beroende av det eller vinst och med vinstandelslån eller vinst och med vinstandelslån avses ett lån med ränta som helt avses ett lån med ränta som helt eller delvis är vinstandelsränta. eller delvis är vinstandelsränta. För annan ränta på vinstandelslån gäller allmänna bestämmelser om avdrag i näringsverksamheten. Om ett företag som anges i 3 § Om ett företag som anges i 3 § direkt eller indirekt, genom ett eller direkt eller indirekt, genom ett eller flera svenska handelsbolag, är delägare i ett svenskt handelsbolag delägare i ett svenskt handelsbolag som avyttrat en delägarrätt med som avyttrat en delägarrätt med kapitalvinst, ska den del av vinsten kapitalvinst, ska den del av vinsten som belöper sig på delägarens som belöper sig på delägarens andel inte tas upp. andel inte tas upp. kapitalvinst inte skulle ha tagits upp kapitalvinst inte skulle ha tagits upp om delägaren själv hade avyttrat om delägaren själv hade avyttrat om en kapitalvinst inte skulle ha om en kapitalvinst inte skulle ha tagits upp enligt 24 kap. 33 § första tagits upp enligt 24 kap. 33 § första stycket 2 eller 34 § ska andels- storleken på delägarens indirekta Vid tillämpning av första stycket likställs en i utlandet med ett svenskt handelsbolag. Vid tillämpning av första stycket 34 Lagen omtryckt 2008:803. med ett svenskt handelsbolag. Första stycket gäller inte om skalbolagsbeskattning ska ske enligt 9 a §. Ärendet och dess beredning avtal om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton, En engelsk och en fransk språkversion av avtalet Avtalet genomfördes i svensk lag enligt förslag i propositionen En global standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton (prop. 2015/16:29). Avtalet innebär att de gemensamma rapporteringsnormerna (Common Reporting Standard, förkortad CRS) ska genomföras och tillämpas i . möte antogs ändringar i rådets direktiv /16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning (DAC 2). innebar att CRS togs in i direktivet. Såväl DAC 2 som MCAA och CRS inklusive en svensk översättning finns som bilagor till prop. 2015/16:29. Enligt förslag i propositionen Vissa ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton (prop. 2016/17:48) gjordes vissa ändringar i den svenska lagstiftningen. Inom har promemorian Ytterligare ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton tagits fram med förslag till ytterligare författningsändringar som behöver göras vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet hos (Fi2018/00923/S3). I propositionen lämnas även ett förslag om att undantaget från skyldighet att lämna uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen som har införts för ersättning på grund av en pensionsförsäkring, återköp av sådan försäkring eller ett avtal med ett utländskt tjänstepensionsinstitut om tjänstepension, kommer att gälla all sådan ersättning. beretts under hand med (Fi2018/03290/S3). Inom har promemorian Beskattning av spel med äldre tillstånd tagits fram. Promemorians lagförslag överensstämmer med Promemorian har remissbehandlats. remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet hos (Fi2018/03162/S2). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets synpunkter och förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 4.2.1 och 4.2.6 och i författnings- Utöver de lagar i avsnitt 2.1–2.4 som har granskats av Lagrådet inne- håller propositionen ytterligare lagförslag. Förslaget i den del som avser utvidgning av undantaget från skyldighet att lämna uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen avser en mindre ändring närmast av rättelsekaraktär (avsnitt 2.2 och 5). Förslaget i avsnitt 2.5 avser en rättelse i 23 kap. 2 § lagen (2018:625) om ändring i lagen (2017:1226) om ändring i lagen (2017:387) om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), se 2018/19:9 författningskommentaren. Förslagen i den del som avser beskattning av spel med äldre tillstånd (avsnitt 2.6 och 2.7) innebär, som framgår av avsnitt 7.2, en mindre justering av spellagstiftningen som är helt i linje med motiven till och intentionerna bakom tidigare beslutade lagändringar. Förslaget i avsnitt 2.8 avser endast redaktionella ändringar i lagen (2018:1206) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), se författ- ningskommentaren. Dessa förslag är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över förslagen. Vissa språkliga och redaktionella ändringar har också gjorts. 4Ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton 4.1Bakgrund – Den globala standarden för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton Det multilaterala avtalet mellan behöriga myndigheter om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton, förkortat MCAA, innebär att standard för sådant informationsutbyte ska genomföras och tillämpas i . Avtalet hade undertecknats av 103 stater och jurisdiktioner. Vissa av dessa, bl.a. och nästan alla EU:s övriga medlemsstater, har åtagit sig att ha genomfört avtalet till och att påbörja utbytet . Övriga har åtagit sig att ha genomfört avtalet till , eller och att påbörja utbytet , 2019 eller 2020. Vid möte antogs rådets direktiv /107/EU om ändring av direktiv /16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning, förkortat DAC 2. Direktivet innebar att globala standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton togs in i . globala standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton består av två huvudsakliga delar. Den ena huvudsakliga delen är modeller för avtal om att genomföra och tillämpa de gemensamma rapporteringsnormerna (Common Reporting Standard, förkortad CRS) och den andra huvudsakliga delen är CRS. Till CRS finns även en kommentar som innehåller vägledning för tolkning och tillämpning. webbportal för automatiskt informationsutbyte (/tax/automatic-exchange) har det även publicerats Frågor och Svar till ytterligare vägledning för tolkning och tillämpning av CRS och dess kommentar. Svaren på frågorna är resultatet av diskussioner mellan de stater och jurisdiktioner som deltar i arbete. Hela den globala standarden, inklusive kommentarer, finns att tillgå på webbportal för automatiskt informationsutbyte. MCAA och DAC 2 genomfördes i svensk lagstiftning enligt förslag i Prop. 2018/19:9 propositionen En global standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton (prop. 2015/16:29). Lagstiftningen trädde i kraft . De flesta bestämmelserna togs in i den nya lagen (2015:911) om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid auto- matiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton, i den nya lagen (2015:912) om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton och i det nya 22 b kap. i skatteförfarandelagen (2011:1244). Därefter fortsatte diskussionerna inom när det gäller tolkning och tillämpning av CRS och på vissa områden ledde det till att ytterligare Frågor och Svar publicerades på webbportal för automatiskt informationsutbyte. Diskussioner ägde även rum mellan företag och myndigheter i samt mellan myndigheter i och myndig- heter i andra länder, inte minst mellan de nordiska länderna. Detta resulterade i att vissa områden där det fanns behov av justeringar i den svenska lagstiftningen identifierades. Dessa ändringar gjordes efter förslag i propositionen Vissa ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton (prop. 2016/17:48). Ändringarna trädde i kraft . 4.2Ytterligare ändringar i den globala standarden pågår mer systematiska utvärderingar i det globala forumet för transparens och informationsutbyte i fråga om skatter () av varje stats eller jurisdiktions specifika sätt att genomföra den globala standarden i nationell lagstiftning och vad som kan förbättras eller förtydligas i respektive land. Utvärderingarna syftar till att på ett tidigt stadium åskådliggöra brister i respektive stats eller jurisdiktions lagstiftning för att de ska kunna åtgärda eventuella problem redan innan staternas och jurisdiktionernas genomförande av den globala standarden ska utvärderas på ett bredare plan (genom s.k. ) . På så sätt tillförsäkras det på ett tidigt stadium att standarden genomförs på ett enhetligt sätt i de olika staterna och jurisdiktionerna. Det kan konstateras att olika länder använder sig av olika lagstiftnings- tekniker och att de har olika bestämmelser och principer som får betydelse för hur ett internationellt regelverk genomförs i den nationella lagstiftningen. Ett exempel på detta är förekomsten och betydelsen av förarbeten vid tillämpning av svensk lag. I representeras fler än 100 länder. Det är representanter för en stor del av dessa länder som tillsammans går igenom och utvärderar varje lands nationella lagstiftning. Även Europeiska kommissionen deltar i arbetet. De gemensamma slutsatserna får mycket stor vikt vid ett enskilt lands bedömning av om ett annat land fullgör sina åtaganden enligt det multilaterala avtalet mellan behöriga myndigheter om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton, förkortat MCAA, och därmed även rådets direktiv /107/EU om ändring av direktiv /16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning, förkortat 2018/19:9 DAC 2. Det är därför viktigt att se till att den svenska lagstiftningen står i överensstämmelse med de internationella regelverken utifrån de slutsatser som dragits i . Om de brister som påtalas inte åtgärdas i blir det svårt för att bidra till att sätta press på andra stater och jurisdiktioner att åtgärda brister i deras lagstiftning. Om bristerna inte åtgärdas finns det även en risk för att det kan leda till att andra länder säger upp avtalet gentemot med motiveringen att inte lever upp till den ingångna överenskommelsen, eller att Europeiska kommissionen inleder ett överträdelseärende gentemot . Genom utvärderingen och diskussionerna i har därför ytterligare några områden kunnat identifieras där regeringen bedömer att ytterligare bestämmelser, justeringar eller förtydliganden i den svenska lagstiftningen är nödvän- diga. I vissa delar finns motsvarande behov också i den svenska lagstift- ningen avseende avtalet mellan och förenta stater för att förbättra internationell efterlevnad av skatteregler och för att genomföra FATCA, förkortat . Förslag till sådana bestämmelser, justeringar och förtydliganden finns i följande avsnitt. I några fall ges också förslag till tydliggöranden som inte specifikt behandlats inom ramen för utvärderingen i med avseende på den svenska lagstiftningen. Lagtekniska förtydliganden i fråga om identifiering av rapporteringspliktiga konton Regeringens förslag: I lagen om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av och lagen om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton ska följande förtydliganden och justeringar tas Begreppet investeringsenhet ska tolkas i överensstämmelse med begreppet ”finansiellt institut” i de antagna rekommendationerna från Financial Action Task Force. även genomgående vilka rekommendationer det är fråga om. Begreppet kontantvärde innefattar även belopp som en försäkrings- tagare har rätt att få då ett försäkringsavtal upphör vid andra fall än vid återköp eller uppsägning. En ”andel i eget kapital” med avseende på truster som är finansiella institut anses innehas av varje person som betraktas som stiftare eller förmånstagare till hela eller en del av trusten eller en annan fysisk person som utövar verklig kontroll över trusten. En person ska betraktas som förmånstagare till en trust om personen har rätt att direkt eller indirekt, såsom genom ombud, erhålla en fixerad eller diskretionär utdelning från trusten. Ett rapporteringsskyldigt finansiellt institut ska ha sådana processer och rutiner att en tjänsteman som har särskilt ansvar för kontakterna med kontohavaren kan upptäcka om och när omständigheterna ändras på ett sådant sätt att kontot blir rapporteringspliktigt och att dessa omständigheter beaktas vid identifieringen av rapporteringspliktiga Exempel på en sådan ändrad omständighet är att kontohavaren har en ny postadress i eller i en annan stat eller jurisdiktion. Vid granskning av befintliga konton som innehas av juridiska personer eller andra juridiska konstruktioner har ett rapporterings- skyldigt finansiellt institut skäl att anta att kontohavaren har hemvist i en annan stat eller jurisdiktion t.ex. om det finns uppgift om att konto- havaren har bildats i en annan stat eller jurisdiktion eller i enlighet med en annan stats eller jurisdiktions lagstiftning, om det finns uppgift om att kontohavaren har en adress i en annan stat eller jurisdiktion eller om det finns någon annan uppgift som talar för att kontohavaren har hemvist i en annan stat eller jurisdiktion. Bestämmelserna i lagen om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton ska ändras så att det klargörs att de ska tillämpas även i fråga om beräkning av saldo eller värde enligt 3 kap. samma lag och inte bara i fråga om 4–8 kap. I fråga om definitionen av begreppet investeringsenhet anses en juridisk person eller annan juridisk konstruktion huvudsakligen bedriva en eller flera verksamheter, eller dess bruttointäkter huvudsakligen komma från en eller flera verksamheter, om de samlade intäkterna som härrör från dessa verksamheter motsvarar eller överstiger av den juridiska konstruktionens sammanlagda intäkter. Beräkningen görs för den period som är kortast av den treårsperiod som avslutas vid utgången av det räkenskapsår som föregår den tidpunkt då bedömningen görs jämfört med den period som enheten har existerat. Detta gäller dock inte vid tillämpning av lagen om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av . I fråga om definitionen av begreppet kontantvärde i lagen om identi- fiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av FATCA- avtalet, ska ”livförsäkringsavtal” ersättas med ”dödsfallsförsäkring”. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslogs inte att ”livförsäkringsavtal” ska ersättas med ”dödsfallsförsäkring” i definitionen av begreppet kontantvärde i lagen om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av . Remissinstanserna: Justitiekanslern, , Finans- inspektionen, Kammarkollegiet, vid , , , , , , Konsumenternas Bank- och , , , Nordic Growth Market NGM, , Svenska försäkringsförmedlares förening, (), och Utländska försäkringsbolags förening har inga synpunkter på förslagen i promemorian eller inte inkommit med något yttrande. Kammarrätten i har i huvudsak inga invändningar mot förslagen. Datainspektionen har inga synpunkter på förslagen i sig men hänvisar till sitt yttrande över promemorian Anpassade regler om personuppgifts- behandling inom skatt tull och exekution. tillstyrker förslagen, men har förslag och synpunkter som innebär att förtydliganden och klargöranden behövs. avstyrker dock förslaget som innebär att beslut om dokumentationsavgift ska fattas av särskilt , Näringslivets skattedelegation, med instämmande av Företagarna och , och Svensk Försäkring avstyrker att förslagen genomförs innan en offentlig utvärdering av genomförande av den globala standarden har gjorts och menar att promemorians förslag inte kan ligga till grund för lagstiftning. menar att konsekvensutredningen är under- målig. avstyrker förslaget till den del det avser borttagande av undantaget gällande rapporteringsplikt för advokaters klientmedels- konton. Företagarna menar även att remisstiden varit anmärkningsvärt kort. menar att det bör klargöras om tolkningen av standard per automatik innebär att ett land inte följer EU- rätten. När det gäller de specifika förslag som omfattas av detta avsnitt föreslår att ordet ”livförsäkringsavtal” i definitionen av begreppet kontantvärde i lagen (2015:62) om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av , förkortad IDKL, ska ersättas med ordet ”dödsfallsförsäkring”. anser att det bör klargöras vad som avses med ”fixerad eller diskretionär utdelning” i fråga om andel i eget kapital i truster. Med anledning av klargörandet om vad som utgör ”huvudsaklig” verksamhet vid bedömningen av om en juridisk person eller annan juridisk konstruktion (enhet) är en investeringsenhet och därmed ett finansiellt institut efterfrågar ett klargörande i fråga om en enhet överhuvudtaget kan vara en passiv icke-finansiell enhet. anser att om en person får del av avkastningen på tillgångar som någon annan äger (s.k. usufructs) omfattas det av uppgiftsskyldigheten enligt de gemensamma rapporteringsnormerna (Common Reporting Standard, förkortad CRS), vilket bör framgå av lagtext. menar att bestämmelsen om att det ska finnas processer och rutiner för att en tjänsteman som har särskilt ansvar för kontakterna med kontohavaren ska upptäcka om och när omständigheterna ändras är svårbegriplig och att exempel av detta slag inte hör hemma i lagtext. menar därför att bestämmelsen bör utgå. Skälen för regeringens förslag Allmänna frågor om förslaget , Näringslivets skattedelegation, med instämmande av Företagarna och , och Svensk Försäkring motsätter sig att förslagen genomförs innan en offentlig utvärdering av genomförande av den globala standarden har gjorts och menar att promemorians förslag inte kan ligga till grund för lagstiftning. Som skäl för detta anförs i huvudsak följande. Förslagen grundar sig på underlag från en utvärdering och diskussioner som inte gjorts tillgängligt för enskilda. Det är därför inte möjligt för remissinstanserna och andra att bilda sig en grundad uppfattning om de aktuella förslagens nödvändighet och proportionalitet. Detta är inte förenligt med grundläggande krav på rättssäkerhet när det gäller tydlighet, effektivitet, förutsägbarhet och beredning. underlag för förslagen måste göras tillgängligt för att beredningskravet ska anses vara uppfyllt. Den utvärdering som skett har uppgetts vara endast inledande och begränsad. Trots detta behandlas detaljfrågor i förslaget. En berättigad fråga är även hur bundet är att följa slutsatser av en inledande utvärdering. Sedan regelverket infördes har det redan ändrats , med ikraftträdande . Dessutom kommer genomförandet att utvärderas mer ingående , med risk för att ytterligare ändringar behöver göras. Eftersom det är kostsamt som ändringar görs bör de finansiella instituten inte behöva anpassa sig gång på gång. Med hänsyn till att den svenska lagstiftningen redan anpassats bör risken för repressalier från avtalsparter och Europeiska kommissionen vara låg. Det finns även en risk för att påpekanden från övertolkas. Det är av stor vikt att internationella regelverk genomförs på ett harmoniserat sätt i olika länder för att upprätthålla en konkurrens på lika villkor på de internationella marknaderna. Striktare regler bör inte gälla i ett land jämfört med ett annat. Med anledning av dessa synpunkter är det påkallat för regeringen att klargöra sammanhanget för och betydelsen av den utvärdering som gjort samt grunden och utgångspunkterna för denna proposition. Metoden för de utförliga utvärderingar av genomförandet av den globala standaren som planeras att inledas är under utarbetande. Att de kommande utvärderingarna kallas för utförliga utvärderingar innebär emellertid inte att de utvärderingar som redan har gjorts av nationell lagstiftning har varit grunda. Tvärtom förutses det vara överflödigt att vid kommande utvärderingar gå djupare i fråga om nationell lagstiftning. De utvärderingar som redan har gjorts kommer att flyta in i och utgöra en del av de utförliga utvärderingarna. Det är därför något missvisande att ordet ”övergripande” användes i promemorian för att beskriva den utvärdering som skett. Inom ramen för de kommande utvärderingarna kommer däremot även andra områden än de som redan har utvärderats bli föremål för granskning. Det kan exempelvis gälla den praktiska tillämpningen, tekniska frågor avseende informationsutbytet, faktiskt ingående av internationella överenskommelser som möjliggör informationsutbyte m.m. Den genomförda utvärderingen som delvis ligger till grund för detta lagstiftningsärende avser nationell lagstiftning för genomförande av den globala standarden samt de nationella undantag från rapporterings- skyldighet och rapporteringsplikt som gjorts i lagstiftningen. Utvär- deringen av undantagen är relativt komplex eftersom den innehåller ett moment av bedömning av risken för skatteundandragande. I andra delar består utvärderingen i princip av en jämförelse mellan den svenska lagstiftningen och det internationella regelverket, inklusive vägledningar för tolkning och tillämpning av detta regelverk. Det hänvisas genom- gående både i promemorian och i denna proposition till såväl den svenska lagstiftningen som det internationella regelverket. Den praktiska tillämpningen har inte omfattats av utvärderingen. Utvärderingen har varit mer komplicerad att göra i vissa delar av lagstiftningen än i andra. Enligt regeringens mening har de olika förslagen i promemorian varit tillräckligt motiverade i förhållande till komplexiteten i de enskilda förslagen. påpekanden är bakgrunden och förklaringen till att förslagen Deras förekomst och innehåll utgör dock inte någon absolut förutsättning för att lämna förslag till lagändringar. att ett visst förhållande har påpekats eller en viss ändring har rekommenderats av är dock viktig för att förstå ange- lägenhetsgraden av att förslagen genomförs. Precis som påpekas av remissinstanserna är det viktigt att den globala standarden genomförs enhetligt i olika länder. Det är just detta som för- anlett dessa tidiga utvärderingar. Regeringen förväntar sig att övriga länder, för att uppnå så stor internationell enhetlighet som möjligt så tidigt som möjligt, åtgärdar de brister som har påpekats av . Avgörande för denna inställning är emellertid att gör detsamma. är bundet av DAC och MCAA (inklusive CRS). har i uppgift att utvärdera om länderna lever upp till vad det innebär att vara bunden att tillämpa CRS. Den del av de kommande utförliga utvär- deringarna som avser lagstiftning förutses i första hand innefatta en uppföljning av att alla länder har vidtagit åtgärder för att åtgärda de re- kommendationer som getts vid de tidigare utvärderingarna. nationell lagstiftning i vissa delar inledningsvis inte fullt ut motsvarar det internationella regelverket får det, enligt regeringens mening, ses som förklarligt med tanke på att det är fråga om ett helt nytt regelverk. avtalsparter, medlemsstater i EU och Europeiska kommissionen m.fl., emellertid har kommit överens om och påpekat att en justering behövs och landet i fråga underlåtit att åtgärda detta kan det starkt ifrågasättas om det är ursäktligt. att inte är en utomstående självständig organisation utan består av bl.a. just de länder och internationella organisationer gentemot vilka har åtagit sig att implementera CRS. Mot denna bakgrund konstaterar regeringen att det är motiverat att lämna de förslag som omfattas av denna proposition. Med anledning av synpunkter om att det bör klargöras om tolkningen av standard per automatik innebär att ett land inte följer , anför regeringen följande.