prop · H503183 · 2018-03-20 00:00:00 — Elever- na behöver få ett aktivt lärarstöd och individanpassade stödåtgärder. Skolan ansvarar för att följa varje elev och behöver arbeta elevcentrerat, så att elever får möjlighet till stöttning i vardagen. Eleverna bör ges goda förutsättningar för heltidsstudier och undervisningstiden måste användas väl. Huvudmän, rektorer och lärare behöver dessutom få ett utökat stöd i sitt arbete med att utveckla kvaliteten i utbildningen. Utredningen före- slår därför bl.a. följande. –Det stöd som behövs ska ges utifrån elevens utbildning i dess helhet och med den variation av metoder som eleverna behöver. En bredd av åtgärder ska erbjudas. –Motsvarande reglering som finns kring strukturerad undervisning i ska gälla även för gymnasieskolan. –Utbildningen ska planeras med sammanhållna skoldagar och fördelas jämnt över dagarna. –Alla elever ska ha en som samlat följer elevens utveckling och studiesituation. –En viss utökning föreslås av undervisningstiden. kan även yt- terligare undervisningstid övervägas. Krav föreslås på att undervis- ningstiden ska följas upp och redovisas bättre. –Kompetensutveckling behövs när det gäller gymnasieskolans arbete med ledning, stimulans, stöd och mentorskap. –Framgångsrika exempel när det gäller samverkan kring studie- och yrkesvägledning och elevhälsa ska spridas och ge stöd för förbätt- ringar genom en särskild satsning på kompetenssamverkan. Utredningen gör bedömningen att introduktionsprogrammen behöver ut- vecklas för att få en tydligare struktur. Rätten till heltidsstudier måste säkras och programmen behöver kunna erbjuda en större innehållslig Att komplettera med de grundskoleämnen som behövs är fortsatt viktigt men eleverna bör även kunna erbjudas ett mer varierat utbild- ningsinnehåll. Tydliggöranden krävs inte minst för språkintroduktion för att stimulera till olika utbildningsspår, t.ex. yrkesspår. Programinriktat individuellt val fokuseras som ett viktigt program för elever som har vissa godkända betyg och som på har förutsättningar att ta sig vidare till ett nationellt program. De dokument som utfärdas efter introduktionsprogrammen behöver bli tydligare, dels för den enskilda eleven som ett kvitto på vad eleven uppnått, dels för att underlätta över- gångar. Det behövs dessutom stöd för att fortsatt utveckla introduktions- programmen, såväl nationellt som lokalt. Utredningen föreslår därför bl.a. följande. –En minsta garanterad undervisningstid ska regleras även för introduk- tionsprogram och rätten till utbildning tydliggörs. –Det ska vara möjligt att läsa programinriktat individuellt val mot ett högskoleförberedande program. –Justeringar görs med innebörden att eleverna ska få bättre möjligheter att läsa fler ämnen på vissa introduktionsprogram. Grunden läggs på så sätt för att språkintroduktion ska kunna innehålla olika utbildnings- spår. –Bedömning av nyanlända elevers kunskaper ska vara obligatoriskt i gymnasieskolan. –Regleringen av dokumenten för introduktionsprogram ska tydliggö- ras. –Ett nationellt utvecklingsråd för introduktionsprogram ska inrättas för att stödja nationell samverkan med relevant expertis. Enhetliga behörighetskrav till nationella program Betygen från har stor betydelse för elevernas möjlighet att nå målen för en gymnasieutbildning. Bristande förkunskaper ökar risken för skolmisslyckanden, vilket i sin tur kan öka risken för studieavbrott. Fler elever måste enligt utredningens bedömning ges bättre förkunskaper, i eller på introduktionsprogram, för att kunna fullfölja ett nationellt program. Vissa elever på introduktionsprogrammen är dock mycket nära behö- righet när åldersgränsen för att påbörja utbildning på ett nationellt pro- gram infaller det första kalenderhalvåret det år en person fyller . I vissa fall kan eleven t.ex. ha läst en stor del av utbildningen integrerat med ett nationellt program och endast sakna ett eller två ämnen för att bli behörig till programmet. Utredningen föreslår därför följande. –Alla nationella program bör ha lika höga behörighetskrav. Tolv god- kända grundskoleämnen ska gälla för både yrkesprogram och hög- skoleförberedande program. –Det ska vara möjligt att göra undantag från vissa behörighetskrav för elever som är mycket nära behörighet när åldersgränsen infaller och som bedöms ha förutsättningar att klara studierna på ett nationellt program. Yrkesprogrammen utvecklas så att de ger såväl yrkesinnehåll som högskolebehörighet Rätten för elever på yrkesprogram att läsa de kurser som leder till grund- läggande behörighet till högskolan bör enligt utredningens direktiv stär- kas. Yrkesinnehållet i utbildningarna är dock viktigt att värna. Yrkes- programmen bör enligt utredningens bedömning kunna ge en ökad bredd genom att kunna erbjuda såväl yrkeskunskaper och grundläggande hög- skolebehörighet som särskild högskolebehörighet. Utredningen föreslår därför bl.a. följande. –De kurser som leder till grundläggande högskolebehörighet ska ingå som ett grundupplägg på alla yrkesprogram. Detta bedöms skapa en ökad tydlighet. Förslaget har utformats så att yrkesinnehållet så långt möjligt värnas och endast ett fåtal yrkesutgångar behöver justeras. De behörighetsgivande kurserna ska dock kunna väljas bort av eleven. –Förstärkningar föreslås också genom att elever på yrkesprogram ska ges möjlighet att läsa kurser som leder till särskild högskolebehörig- het inom ramen för ett utökat program. Till exempel kan utbildningar till högskoleingenjör, lärare och sjuksköterska vara möjliga vägar vi- dare. De elever som vill ska även kunna läsa fler yrkeskurser inom ramen för ett utökat program. Utbudet av nationella program och inriktningar vidareutvecklas Utredningen har gått igenom samtliga nationella program och inrikt- ningar. Resultatet visar att dagens gymnasieskola innehåller flera studie- vägar med få elever eller vissa överlappningar och att en viss minskning av antalet inriktningar därför är önskvärd. Det bör högskoleförberedande program. Utredningen föreslår därför bl.a. följande. –Antalet inriktningar minskas och vissa namnbyten görs vad gäller program. –En inriktning med yrkesprofil mot handelsområdet införs på ekono- miprogrammet och sälj- och servicekurser införs på flera yrkespro- gram. –På den nya inriktningen på ekonomiprogrammet och på en inriktning med yrkesprofil som finns på teknikprogrammet – produktionsteknik – ska arbetsplatsförlagt lärande ingå. –En undersköterskeexamen införs på vård- och omsorgsprogrammet. –Ett nationellt programråd för högskoleförberedande program inrättas. –En modell föreslås för regelbunden bedömning av hur program bör uppdateras och kontinuerligt förnyas. Ett estetiskt ämne ska ingå på alla nationella program Utredningen ska enligt direktiven föreslå hur alla nationella program i gymnasieskolan kan innefatta ett estetiskt ämne. En utgångspunkt är att yrkeskunskaper så långt möjligt ska värnas och utredningen gör bedöm- ningen att motsvarande bör gälla även för högskoleförberedelse. Utred- ningen föreslår därför följande. –Ett estetiskt ämne ska ingå bland de gymnasiegemensamma ämnena och elever bör ges möjlighet att inom vissa ramar välja inriktning på Förslaget medför förändringar när det gäller gymnasiearbetet som inte längre ska ge gymnasiepoäng men som fortfarande ska krävas för en gymnasieexamen. Många åtgärder för att samlat stärka nyanlända elevers möjligheter Utredningen lägger i huvudsak generella förslag som ska gagna alla ele- Vissa förslag avser dock särskilt utbildningen för nyanlända elever i gymnasieskolan eller kan förväntas gynna dessa elever i särskilt hög Det handlar bl.a. om följande förslag. – Rätten till heltidsstudier liksom rätten till utbildning på introduktions- – Innehållet i utbildningen breddas för elever på språkintroduktion. – Det ska vara obligatoriskt att bedöma nyanlända elevers kunskaper i gymnasieskolan och stödmaterial ska utvecklas som underlättar be- dömning av utländska utbildningar. – Det ska vara möjligt att göra undantag från vissa behörighetskrav för elever på introduktionsprogram som är mycket nära behörighet till ett nationellt program när åldersgränsen för att påbörja sådana studier in- Ett arbete mot ämnesbetyg Utredningen har haft i uppdrag att analysera för- och nackdelar med kursbetyg respektive ämnesbetyg och gör bedömningen att ämnesbetyg har en betydande potential att ge såväl elever som lärare bättre möjlig- Dessutom skulle risken för tidiga studiemisslyckanden kunna minska eftersom färre avgörande betyg sätts tidigt i utbildningen. ningen bedömer att ett arbete mot att införa ämnesbetyg bör fortsätta och att det finns viktiga skäl för att bereda frågan vidare och ta fram nödvän- Utredningen ska vidare bedöma förutsättningar för och möjligheter att införa ämnesbetyg. Vi bedömer att följande förut- sättningar är viktiga för att ämnesbetyg ska kunna införas. – Ett utvecklingsarbete mot ämnesbetyg bör göras långsiktigt och till- räcklig tid måste avsättas för detta. – Utredningen har analyserat dels en modell med ämnesbetyg som av- gränsas till vissa ämnen, dels en modell som innebär ämnesbetyg ge- nomgående i alla ämnen. En modell som är genomgående och gäller för alla ämnen bedömer utredningen som tydligare, mer stabil och mer likvärdig för yrkesprogram och högskoleförberedande program. Utredningen bedömer att ett helt ämnesbetygssystem är att föredra och att det bör bygga på en ämnesutformad gymnasieskola. – En utredning bör tillsättas för att ta fram nödvändiga författnings- förslag och belysa ytterligare konsekvenser. ges i uppdrag att anpassa ämnen och program. Utredningen ska lämna förslag som kan reducera stress hos elever. införa ämnesbetyg är en stor omställning för gymnasieskolan, men mycket talar för att en sådan reform kan vara positiv och viktig utifrån utredningens perspektiv att alla elever ska ges möjlighet att nå målen för Bland annat kan fokus på ämne i stället för kurs bidra till att minska elevers stress och öka möjligheterna till fördjupning samt underlätta arbetet med att ge elever det stöd de behöver. därmed nå längre i sin kunskapsutveckling. underlätta lärares arbete. Utredningen lämnar därutöver ytterligare för- slag som kan bidra till att reducera elevers stress, exempelvis förslag om stöd, och sammanhållna skoldagar. Många förslag bör gälla även gymnasiesärskolan Utgångspunkten för utredningens arbete med gymnasiesärskolan har va- rit att regleringen ska vara så enhetlig som möjligt i förhållande till Utredningen har tagit ställning för att ett stort antal för- slag som gäller gymnasieskolan bör föranleda motsvarande förändringar För vissa av utredningens frågor behövs dock en särskild översyn för att det ska vara möjligt att göra bedömningen huru- vida anpassningar behöver göras även i gymnasiesärskolan. Utöver de förslag som föreslås gälla för gymnasiesärskolan på motsva- rande sätt som för gymnasieskolan föreslår utredningen följande. –Det ska tydliggöras att alla elever i gymnasiesärskolan omfattas av skollagens bestämmelser om stöd. –Elever ska få möjlighet att läsa grundskoleämnen i gymnasiesär- skolan genom individuellt anpassat program. Samlade åtgärdsförslag ska få fler att lyckas i gymnasieskolan Utredningen föreslår ett antal åtgärder som tillsammans ska främja att alla ungdomar deltar i gymnasieutbildning och ges stöd för att nå målen med sina studier. Utredningens förslag kan lägga en grund till en utveck- ling som innebär att gymnasieskolan ger goda förutsättningar för hela sin målgrupp vad gäller stöd, undervisning, undervisningstid, program- struktur och helhetssyn. Uppdraget har inneburit ett fokus på att alla elever ska få tillräckliga kunskaper för att nå målen för en gymnasie- utbildning, men utredningen vill understryka att många av förslagen har stor betydelse även för elever som vill komma längre i sin kunskapsut- veckling. Alla program ska ge stöd och stimulans åt alla elever på pro- grammet. Därmed sätts alla elevers måluppfyllelse och kunskapsut- veckling i centrum. Det ger många vinster, såväl för individen som för arbetsmarknaden och samhället i stort. Framtidens gymnasieskola ger alla elever goda förutsättningar och motivation att lyckas. Lagförslaget i betänkandet En gymnasieutbild- ning för alla, i relevanta delar Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800)1 dels att /…/17 kap. 5, 9, 22 och 31–34 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 17 kap. 31 § ska utgå, dels att 3 kap. 5 a och 8 §§, 15 kap. /…/16 §§, /…/, 17 kap. 2–4, 6–8, 10 /…/, 15, 16, 17, 21, 24, 25, 26 a, 28 och 35 §§, 18 kap. /…/14 och 16 §§, 29 kap. 9 §, /…/och rubrikerna närmast före /…/, 17 kap. 6 § och /…/ska ha följande lydelse, dels att det ska införas /…/ nya paragrafer, 3 kap. 3 a och 9 a §§, 15 kap. /…/20 a, /…/§§, 16 kap. 32 a §, 17 kap. 14 a §, 18 kap. /…/20 a, /…/ §§, och närmast före 3 kap. 9 a §, 15 kap. /…/, 20 a /…/ §§, 17 kap. 14 a § och 18 kap. 14, /…/, 20 a /…/ §§ nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För att stödja elevernas utveck- ling och lärande i ett långsiktigt perspektiv ska , grundsärskolan, specialskolan, gymnasieskolan och gymnasiesär- skolan sträva efter att nå ett för- troendefullt samarbete. En syste- matisk överlämning ska ske när elever övergår från , grundsärskolan eller specialskolan till gymnasieskolan eller gymna- siesärskolan. Om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, såvida inte annat följer av 8 §. I gymnasieskolan och gymnasie- särskolan ska stödet ges med ut- gångspunkt i elevens utbildning i 1 Senaste lydelse av 17 kap. 31 § 2015:73 17 kap. 34 § 2016:550. 2 Senaste lydelse 2014:456. dess helhet, om det inte är uppen- Om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, ska detta anmälas till rektorn. om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. han eller hon ges sådant stöd. skolan ska stödet ges med utgångs- punkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. Bestämmelserna i första–tredje styckena och i 9–12 §§ ska inte tilläm- pas, om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever vars kunskaper har bedömts en- ligt 12 c §. När det i 5 a och 8 §§ anges att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås avses för gymnasiesärskolans del att det kan befaras att eleven inte kommer att nå de kunskapskrav för kurser eller de kravnivåer för ämnesom- råden som ska uppnås. 3 Senaste lydelse 2015:246. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – En elev i gymnasieskolan ska En elev i gymnasieskolan ska delta i den verksamhet som anord- närvara och utifrån sina förutsätt- nas för att ge den avsedda utbild- ningar aktivt delta i den verksam- ningen, om eleven inte har giltigt het som anordnas för att ge den skäl att utebli. avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Om en elev i gymnasieskolan utan giltigt skäl uteblir från den verk- samhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har Om det finns särskilda skäl behöver elevens vård- nadshavare inte informeras . Vid upprepad eller längre ogil- tig frånvaro ska rektorn se till att Varje elev ska ha en som samlat ska följa elevens utveckling uppmärksamma tecken på att ele- ven kan behöva stöd och i så fall skyndsamt informera berörd skol- Som får bara den anlitas som har relevanta kunskaper och som även i övrigt anses vara lämp- – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – En sökande till ett nationellt program som är elev på ett intro- duktionsprogram och som vid ut- gången av första kalenderhalvåret det år den sökande fyller eller senare saknar godkänt betyg i ett eller två ämnen men uppfyller övriga behörighetskrav, ska ändå anses behörig om den sökande bedöms ha förutsättningar att klara studierna på det sökta pro- grammet. Utbildningen på det nationella programmet får påbör- jas senast det första kalender- halvåret det år den sökande fyller . Första stycket ska inte tillämpas som 32 §. – individuellt alternativ, och – individuellt alternativ, och Utöver vad som gäller för all gymnasieutbildning enligt 15 kap. 2 § är syftet med – preparandutbildning att elever som fullföljt årskurs 9 i grund- skolan utan att ha uppnått behö- righet till ett visst nationellt pro- gram ska uppnå sådan behörighet, – programinriktat individuellt val att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett nationellt yrkesprogram och att de ska kunna antas till – programinriktat individuellt val att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett visst natio- nellt program och att de ska kunna antas till 4 Senaste lydelse 2015:246. – yrkesintroduktion att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram, – individuellt alternativ att ele- ver ska gå vidare till yrkesintro- elever ska gå vidare till yrkesintro- duktion, annan fortsatt utbildning eller till arbetsmarknaden, och eller arbetsmarknaden, och – språkintroduktion att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. ska utformas för en grupp elever. ska utformas för en grupp elever eller för en enskild elev. Yrkesintroduktion får utformas för en grupp elever eller för en enskild elev. Övriga introduktionsprogram ska utformas för en enskild elev. Utbildningen på ett introduk- program ska bedrivas i en tionsprogram ska bedrivas i en omfattning som motsvarar heltids- omfattning som motsvarar heltids- Eleverna har rätt till minst får dock minskas, om en elev be- gär det och huvudmannen finner (garanterad undervisningstid). att det är förenligt med syftet med dock minskas, om en elev begär det och huvudmannen för utbild- ningen finner att det finns särskil- Utbildningen på ett introdukt- Utbildningen på ett introduk- ionsprogram ska följa en plan för tionsprogram ska följa en plan för ska innehålla uppgifter om utbild- ningens syfte, huvudsakliga inne- håll och längd. För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om den individu- delar föreskrifter om utbildnings- Utöver de gemensamma behö- righetsvillkoren för gymnasiesko- lan i 15 kap. 5 och 6 §§ gäller 9– 12 §§ för de olika introduktions- programmen. Programinriktat individuellt val står öppet för ungdomar som inte har alla de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkes- program enligt 16 kap. 30 §, men från har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk och planen och den individuella studie- planen. Utöver de gemensamma behö- righetsvillkoren för gymnasiesko- lan i 15 kap. 5 och 6 §§ gäller 10– 12 §§ för de olika introduktions- programmen. Programinriktat individuellt val står öppet för ungdomar som inte har alla de godkända betyg som krävs för behörighet till ett natio- nellt program enligt 16 kap. 31 §, men från har godkän- da betyg i svenska eller svenska som andraspråk, och –i engelska eller matematik samt i minst fyra andra ämnen, eller –i engelska och matematik samt i minst tre andra ämnen. –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – En elev som har påbörjat ett in- troduktionsprogram har rätt att fullfölja utbildningen hos huvud- Bedömning av en elevs kunskaper Vid mottagandet av en nyanländ elev till språkintroduktion ska ele- vens kunskaper bedömas om en så- dan bedömning inte är uppenbart onödig. Bedömningen ska göras skyndsamt så att en individuell stu- dieplan kan upprättas för eleven från mottagan- det. Resultatet av bedömningen ska ligga till grund för den indivi- duella studieplanen. Huvudmannen ansvarar för att bedömningar som avses i första stycket görs. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om sådana bedömningar som avses i första stycket. En elev som har påbörjat ett in- troduktionsprogram har rätt att fullfölja utbildningen enligt utbild- mannen enligt den plan för utbild- ningen, enligt 7 § första stycket, som gällde när utbildningen in- eller om eleven efter det att utbild- ningen påbörjats flyttar till en an- nan kommun, hos den nya hem- Om eleven har med- gett att den individuella studie- planen ändras, har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade studieplanen. Om eleven har medgett att pla- nen ändras, har eleven rätt att full- följa utbildningen enligt den ändrade planen. Rätten att fullfölja utbildningen gäller från det att eleven påbörjade utbildningen. En elev har dock rätt till utbildning till och med det första kalenderhalvåret det år eleven fyller , om det innebär en längre utbildningstid än . Rätten att fullfölja utbildningen gäller även efter ett studieuppehåll på högst för studier utomlands. Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i hemkom- munen erbjuds preparandutbild- ning, yrkesintroduktion, individu- ellt alternativ och språkintro- duktion. Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i hemkom- munen erbjuds programinriktat in- dividuellt val, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språk- introduktion. Erbjudandet av pro- graminriktat individuellt val ska avse utbildningar som är inriktade mot ett allsidigt urval av de natio- nella program som kommunen an- ordnar själv eller genom samverk- ansavtal. Utöver det som följer av första stycket ansvarar hemkommunen för att elever från grundsärskolan erbjuds yrkesintroduktion och individuellt alternativ, om de önskar sådan utbildning. Hemkommunen behöver dock inte erbjuda sådan utbildning om det med hänsyn till elevens bästa finns synnerliga skäl att inte göra det. Hemkommunen får erbjuda språkintroduktion enligt 17 kap. 12 § till elever som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp. En kommun eller ett landsting som anordnar ett yrkesprogram får anordna programinriktat individu- ellt val som är inriktat mot yrkes- Ett landsting som anordnar ett nationellt program får anordna programinriktat individuellt val som är inriktat mot det nationella 5 Senaste lydelse 2012:109. En kommun som anordnar pre- parandutbildning, yrkesintroduk- tion som inte har utformats för en grupp elever, individuellt alterna- tiv eller språkintroduktion får ta emot ungdomar som uppfyller be- hörighetsvillkoren för respektive utbildning även om de inte kom- mer från kommunen. Även ett landsting som anordnar yrkesintroduktion, som inte har utformats för en grupp elever eller individuellt alternativ, får ta emot behöriga ungdomar till utbildningen oberoende av vilken kommun de kommer från.