prop · H503140 · 2018-06-18 00:00:00 — Tolkningen av det särskilt beslutade samhällsuppdraget och fastställandet av uppdragsmålen har betydelse för bolagets ekonomiska förutsättningar och vilka ekonomiska mål som kan sättas. Vissa av bolagen med särskilt beslu- tade samhällsuppdrag får anslag från statens budget. En kostnadsberäkning för de särskilt beslutade samhälls- uppdragen underlättar för regering och riksdag att prioritera hur skatte- betalarnas pengar ska användas. Metoden för framtagande av uppdragsmål har en strukturerad process för att ta fram uppdragsmål för bolag med statligt ägande. Den kan summeras i tre steg. (1)Definiera varför uppdraget ska utföras, det vill säga syftet eller samhällsnyttan. (2)Definiera vad bolaget ska göra, det vill säga uppdraget. (3)Fastställa uppdragsmål som speglar syftet och hur uppdraget ska utföras. Ibolagsordningens verksamhetsbe- skrivning framgår ofta vad det sär- skilt beslutade samhällsuppdraget är, men inte alltid dess samhällsnytta. Innan uppdragsmålen formuleras måste därför samhällsnyttan först Metoden för framtagande av uppdragsmål Definiera varför uppdraget ska Definiera uppdraget och vad bolaget ska göra. speglar syftet och beskriver hur (enligt till exempel propositio- (enligt bolagsordning och/eller uppdraget ska utföras. ner och utskottsbetänkanden) (t.ex. mål för beläggningsgrad, volymer, effektivitetsmått eller annat mått inom bolagets kontroll) Specificera kostnad för uppdrag och inverkan på ekonomiska mål Beaktas i processen för att fastställa V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 U P P D R A G S M Å L S T R AT E G I O C H M Å L SOS Alarm är ett av de bolag för vilka man har inrättat uppdragsmål. Mål finns för bland annat svarstider. ■För mer information se sida 65. Samhällsnyttan eller syf- tet med det särskilt beslutade sam- hällsuppdraget är ofta beskrivet i den proposition som utgör underlag för beslut. finns det flera propositioner och utskottsbetän- kanden att gå igenom för att fastställa samhällsnyttan. Enhetliga uppdragsmål tas fram genom att definiera kategorier för olika typer av syften eller samhällsnyt- tor. För dessa kategorier tas standard- mål fram. Ett exempel är inom infra- struktur, där standardmålen utgörs av måtten beläggningsgrad och kvali- tetsindex. Ju högre beläggningsgrad desto större nytta ger infrastrukturen, medan kvalitetsindex används för att mäta användarens uppfattade nytta. I bolag som verkar utan konkurrens är kvalitets- och kundmätningar sär- skilt viktiga eftersom det inte finns något naturligt omvandlingstryck på bolaget att verka mer effektivt. I den statliga bolagsportföljen finns nio bolag med beslutade uppdrags- mål, se tabell till höger. Uppföljning av uppdragsmålen sker löpande och utgör en stående punkt vid de regelbundna ägardialogerna mellan företrädare för ägaren och bolaget. Om bolaget skulle få väsent- ligt förändrade förutsättningar kan uppdragsmålen ses över och ändras. Bolag som fått beslutade uppdragsmål SEK, SOS Alarm 1)Uppdragsmål enligt processen beslutades på bolagets årsstämma 2018. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 S T R AT E G I O C H M Å L M Å L U P P F Ö L J N I N G Måluppföljning är ett viktigt redskap i statens aktiva förvaltning. Genom att regelbundet jämföra bolagens prestation med fastställda mål kan staten som ägare utvärdera och bidra till bolagens utveckling. Ekonomiska mål och utfall Avkastning eget kapital, om inget annat anges om inget annan anges om inget annat anges %, om inget annat -0,1 0,6–0,93 -10–503 -103,03 -6,63 -1,66 -18,2 0,5–1,03 -0,13 -2,06 0,3–0,53 0,3–0,63 0,7–1,53 -65,12 1)Avkastning på operativt kapital exklusive värdeförändringar. 2) Rörelsemarginal. 3) Skuldsättningsgrad, % eller ggr. 4) Andel av årets resultat justerat för resultat och skatt hänförligt till pensionstillgångar och pensionsförpliktelser. 5) EBITDA-marginal. 6) Avkastning på operativt kapital. 7) EBT-marginal. 8)Nettoskuld/EBITDAR. 9) Avkastning på eget kapital, baserat på resultat efter skatt efter återläggning av värdeförändringar och uppskjuten skatt. 10)Direktavkastning 11) Eget kapital ska uppgå till minst 10–. 12) EBIT oavsett redovisningsstandard ska vara positivt, utfall i . 13) Solid kreditvärdering på lång sikt och utdelning om per aktie. 14) Avkastning på sysselsatt kapital.15) Internt tillförda medel/justerad nettoskuld.16) ROIC. Avkastning eget kapital, om inget annat anges om inget annat anges 17)Total kapitalrelation och kärnprimärkapitalrelation ska under normala förhållanden uppgå till över kommun- icerade kapitalkrav, vilket för den totala kapitalrelationen motsvarar ett mål om och för kärnkapitalrelation ett mål om . 18) Total kapi- talrelation ska under normala förhållanden uppgå till mellan över kommunicerade kapitalkrav: 17,2–19,. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 M Å L U P P F Ö L J N I N G S T R AT E G I O C H M Å L Uppfyllnad av ekonomiska mål 1) Bolaget har flera relevanta mål varav vissa är uppfyllda. Uppdragsmål syftar till att tydliggöra bolagens samhällsuppdrag. uppdragsmål beskrivs på sidorna 21–23. Samhällsuppdrag, uppdragsmål och utfall för respektive bolag presenteras i bolagsöversikterna på sidorna 39–85. 1)Mål ej satt på grund av verksamhetens särart. 2)Processen för framtagandet av uppdragsmål pågår och målen förväntas beslutas . 3)Uppdragsmål har ännu inte tagits fram. 4)Uppdragsmål enligt processen beslutades på bolagets årsstämma 2018. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 S T R AT E G I O C H M Å L S T R AT E G I S K A M Å L F Ö R H Å L L B A R T F Ö R E TA G A N D E Strategiska mål för hållbart företagande Hållbart företagande integreras i bolagsstyrningen för att främja en långsiktigt hållbar värdetillväxt. Bolagen med statligt ägande ska agera föredömligt och integrera håll- barhetsperspektiv i verksamheten genom att styrelsen fastställer strategiska mål för ett hållbart företagande. Staten som ägare har en hög ambi- tionsnivå för hållbart företagande. Utgångspunkten är att bolagen med statligt ägande genom sina affärsmo- deller ska bidra till värdeskapande på ett sätt som gynnar en långsiktigt hållbar utveckling. Det innebär att bolagen, utifrån sin bransch och de marknader de verkar på, ska identi- fiera och minimera risker för negativ påverkan av sina verksamheter men även ta tillvara nya affärsmöjligheter och innovativt tänkande för ett håll- bart värdeskapande. Genom att den statliga bolagsportföljen är en stor och viktig del av närings- liv kan bolagens agerande tjäna som exempel för andra företag. Inom hållbart företagande ska bola- gen med statligt ägande agera före- dömligt, vilket inkluderar ett stra- tegiskt och transparent arbete med samarbete i fokus. Vägledande i detta arbete är internationella riktlinjer och även Agenda 2030 och de globala målen för en hållbar utveck- ling. Bolagen ska arbeta för efterlev- nad av internationella riktlinjer såsom Global Compact, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt riktlinjer för multinationella företag. Agenda 2030 är en gemensam agenda för världens länder med 17 globala mål för en hållbar utveckling som gäller . Alla samhällets aktörer är viktiga i genomförandet av Agenda 2030 och näringslivet har en central roll. Det innefattar även bola- gen med statligt ägande som ska ana- lysera målen för att identifiera vilka de genom sin verksamhet påverkar och kan bidra till. Regeringen menar att ett proak- tivt och integrerat hållbarhetsarbete bidrar positivt till bolagens utveck- ling. Det är styrelsens ansvar att inte- grera hållbart företagande i bolagets affärsstrategi. Det innebär att bolaget ska utgå från sin affär, och i förekom- mande fall sitt särskilt beslutade sam- hällsuppdrag, i fastställandet av mål och strategier för att nå dessa mål. Uppföljning av strategiska mål för hållbart företagande som fastställts av bolagsstyrelserna är en del av bolags- förvaltningens arbete. Regeringen har definierat ett antal kva- litetskrav för de strategiska målen för hållbart företagande. •få och övergripande, •relevanta för bolagets affärsverk- samhet och hållbarhetsutmaningar, •relevanta för bolagets särskilt beslutade samhällsuppdrag (när samhällsuppdrag finns), •långsiktiga och utmanande, •uppföljningsbara (behöver inte vara kvantifierbara), samt •tydliga och enkla att kommunicera. Uppföljning med hjälp av hållbarhetsanalys gör bolagsspecifika hållbarhetsanalyser för att utvärdera bolagens arbete med hållbart företagande. Hållbarhetsana- lysen utgår från en bred omvärldsana- lys som beaktar globala trender, risker och möjligheter kopplade till den värdekedja bolaget verkar i. Utöver att bidra med kunskap till äga- ren har resultatet från hållbarhetsanaly- sen fler användningsområden. Teknikutveckling, Klimatförändring, ”best practices” Bolagets och styrelsens arbete med hållbart företagande är en separat process V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 S T R AT E G I S K A M Å L F Ö R H Å L L B A R T F Ö R E TA G A N D E S T R AT E G I O C H M Å L Det ligger till grund för dels det aktiva ägandet i form av styrelsenominerings- processen, dels dialogen mellan ägaren och bolaget vilket ger förutsättningar för en långsiktig och konsekvent styr- ning av bolagen. Hållbarhetsanalysen är också en viktig del i processen att ta fram ekonomiska mål och uppdrags- mål eftersom den minskar risken för målkonflikter. Samarbete för ökat värdeskapande Samverkan mellan olika aktörer bidrar till mer kunskap och bättre, mer innovativa lösningar. Därför förväntas bolag med statligt ägande bedriva ett aktivt arbete såväl i den egna verksamheten som i sam- arbete med affärspartners, kunder, leverantörer och övriga intressen- ter i syfte att främja kunskapsöverfö- ring och innovativa samarbeten inom området hållbart företagande. Bolag med statligt ägande ska agera ansvarsfullt och arbeta aktivt för att följa internationella riktlinjer om miljöhänsyn, mänskliga rättig- heter, arbetsvillkor, antikorruption och affärsetik. Vägledande i bolagens arbete är Agenda 2030. Vidare ska bolagen arbeta aktivt för att följa rikt- linjer såsom Global Compact, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt riktlinjer för multinationella bolag. Stärkt fokus på mänskliga rättigheter i regeringens bolagsstyrning Hållbart företagande inklusive mänskliga rättigheter är en priorite- rad och integrerad del i bolagsstyr- ningen. Som ett led i detta arbete och för att fullgöra sitt ansvar som bolagsägare (se figur på sidan 28) har regeringen stärkt fokus på mänskliga rät- tigheter i styrningen av bolag med statligt ägande, framför allt genom tydligare krav i statens ägarpolicy, kompetenshöjande insatser och utökad uppföljning av bolagens arbete med FN:s vägledande prin- ciper för företag och mänskliga rättigheter. I statens ägarpolicy 2017 framgår att det är av särskild vikt att bolag med statligt ägande arbetar för respekt för mänskliga rättigheter. för företag och mänskliga rättigheter har i olika sammanhang också lyft fram den svenska bolagsstyrningen som ett positivt exempel när det gäller arbetet för mänskliga rättigheter. För att höja kunskapen om FN:s vägledande principer och för att underlätta kunskapsöverföring mellan bolagen genomförde bolagsförvaltningen tillsammans med de statligt ägda bolagen –2017 ett antal workshops på olika teman, till exempel konse- kvensanalyser och mänskliga rät- tigheter samt barnrättsprinciperna för företag. Mänskliga rättigheter har även fått ett större utrymme i ägarens uppföljning av bolagens arbete, bland annat genom de håll- barhetsanalyser som genomförs av bolagsförvaltningen och i samband med ägardialoger. Uppföljning och vägen framåt genomförde bolagsförvaltningen en undersök- ning av hur väl bolagen med statligt ägande kommunicerar sitt arbete med mänskliga rättigheter.1 Analy- sen har presenterats för bolagen med statligt ägande och används för att såväl bolagsförvaltningen som bolagen ska kunna fortsätta att stärka sitt arbete med mänskli- ga rättigheter i linje med FN:s väg- ledande principer. Detta har bland annat resulterat i att bolagsförvalt- ningen tillsammans med specialis- ter inom mänskliga rättigheter har utvecklat en vägledning för sty- relser i bolag med statligt ägande om förväntningarna på företagens arbete inom området mänskliga rättigheter samt styrelsens roll och ansvar. Arbetet med att höja kun- skapen om mänskliga rättigheter och stärka bolagens arbete inom området fortsätter . 1) Redovisades i verksamhetsberättelsen 2016. För företagen kan ansvaret att ta hänsyn till mänskliga rättigheter i affärsbe- slut uppfattas som ytterligare en pålaga i en stadigt växande flora av regula- toriska krav. Att göra en riskanalys om påverkan på mänskliga rättigheter i främmande miljöer med kulturella avvikelser är komplext. Men i vågskålen väger de positiva aspekterna betydligt tyngre. Riskanalyserna ger tidig insikt om missförhållanden och potentiella problem. Resultatet av de förbättringsåtgärder som behöver vidtas kan påtagligt bidra till förbättrade levnadsvillkor för de människor som berörs av bolagets verksamhet. I slutändan gynnas samhällen, människor, varumärke, attraktionskraft och bolagsvärde.” Chefsjurist, och styrelseledamot, (). V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 S T R AT E G I O C H M Å L S T R AT E G I S K A M Å L F Ö R H Å L L B A R T F Ö R E TA G A N D E Statens ansvar som ägare antog för mänsk- liga rättigheter FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Grundpelarna för de vägledande principerna är: 1.Statens skyldighet att skydda de mänskliga rättigheterna. Företagens ansvar att respektera de mänskliga rättigheterna, vilket innebär att deras verksamhet inte ska bidra till kränkningar av mänsk- liga rättigheter och att företagen ska agera för att förhindra detta. Möjlighet att få sin sak prövad för det fall rättigheterna inte respekteras. Den fjärde principen under pelare Detta med utgångspunkt i att stater ett riktas till stater som ägare och ut- som äger eller kontrollerar företag trycker att stater bör vidta ytterligare har störst möjlighet att säkerställa åtgärder för att motverka att företag att relevanta riktlinjer, lagar och regler som ägs eller kontrolleras av staten om respekten för de mänskliga rättig- kränker de mänskliga rättigheterna. få sin sak prövad om Världssamfundet har antagit en gemensam agenda för hållbar utveckling med 17 globala mål som gäller . Ambitionsnivån för bolagens arbete inom området hållbart företagande har fortsatt att höjas genom att FN:s Agenda 2030 med 17 globala mål för hållbar utveckling har inkluderats i statens ägarpolicy. ägande ska analysera de globala målen och identifiera de mål som de genom sin verksamhet påverkar och bidrar till. Utmaningar och möjligheter för ett hållbart värdeskapande Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling är ett tydligt exempel på hur utmaningar och möj- ligheter hänger samman. Näringslivet har en central roll i genomförandet av agendan och företagen uppma- nas att använda sin kreativitet och innovationsförmåga för att bidra. Näringslivet har en nyckelroll för att hitta lösningar på de utmaningar som finns på miljö- och klimatom- rådet, för att skapa ett mer jämställt arbetsliv och för att säkerställa acceptabla arbetsvillkor och respekt för mänskliga rättigheter. En viktig utgångspunkt för de statligt ägda bolagen är etablerade internationella riktlinjer för hållbart företagande. Regering- en vill att bolag med statligt ägande ska vara med och visa vägen framåt och har därför inkluderat krav och förväntningar på bolagen i statens ägarpolicy, som slår fast att interna- riktlinjer, Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling ska vara vägledande för de statligt ägda bolagens arbete med hållbart företagande. Bolagen ska analysera de globala målen och identifiera de mål som respektive bolag genom sin verksamhet påverkar och bidrar till. Regeringen ser hållbart företagande som en viktig affärsstrategisk fråga. Kortsiktiga och långsiktiga strategier hänger ihop och de beslut som fattas ska vägledas av omsorgen om bolagets framtida position i en hållbar värld. Bolagen förväntas därför enligt ägarpolicyn även identifiera affärs- möjligheter som bidrar till att uppnå de globala målen. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 S T R AT E G I S K A M Å L F Ö R H Å L L B A R T F Ö R E TA G A N D E S T R AT E G I O C H M Å L Kunskap och inspiration i arbetar med att på olika sätt inspirera och höja bolagens kunskap om Agenda 2030 och de 17 globala målen. genomfördes en välbesökt workshop på temat Agen- da 2030 med representanter från bolagen. De globala målen var även temat för årliga seminarium för bolagen. På se- minariet deltog externa talare med goda kunskaper på området samt bolagens styrelserepresentanter och verkställande direktörer. Bolagens fortsatta arbete kommer att följas upp inom ramen för den ägardialog som fortlöpande genomförs mellan företrädare för ägaren och bolagen. Det finns en rad exempel på hur de statligt ägda bolagen tagit sig an ar- betet med de globala målen och där de redovisar sitt arbete i sin årsre- dovisning eller på sina webbplatser. om minskad ojämlikhet. knutet till FN:s hållbarhetsmål 10 arbetar proaktivt för att bidra till en positiv utveckling. för människor att snabbare bli en del av den svenska arbetsmark- naden och samhället. invigdes världens första Entry i , ett samarbete mellan We Link och Swedavia samt Ume- bygdens etableringscentrum (UBEC), Randstad, Antenn och Unionen. Entry erbjuder en plattform där nyanlända och näringsliv kan mötas och bygga nätverk. språnget drivs av Kungl. jörsvetenskapsakademien (IVA) och är ett praktikprogram för nyanlända akademiker. tar Swedavia emot fyra nyanlända kvalificerade akademiker för praktik varje termin. Praktiken skapar nya kontakter, förutsättningar för validering av kompetens och möjlighet att fylla ett reellt kompetensbehov hos Swedavia med nya resurser. Prakti- ken sker på engelska och Swedavia erbjuder svenskundervisning för att ytterligare stärka anställnings- barheten för individen. Samtliga fyra praktikanter har fått anställning på Swedavia. Gröna lån till hållbara fastigheter bygger kontorsfastigheter i som finansieras med gröna lån från SEK. SEK:s gröna lån finansierar nya fastigheter som uppförs av Skan- ska med certifiering ”LEED Gold” och med ambitionen att nå ”LEED Platinum”. Lånet är på sammanlagt med en löptid . Den första byggnaden som lånet an- vänts till är ett miljöeffektivt kontor beläget i hamnkvarter. Byggnaden har många tekniska innovationer, bland annat högef- fektiva avloppssystem och återan- vändning av regnvatten. tens ellipsform är skapad för att öka effektiviteten i själva konstruk- tionen. En andra byggnad håller på att uppföras i , . Kontorsfastigheten kommer att bli det första projektet i som når certifieringen LEED Platinum, version 4. Energianvändningen kommer vara lägre jämfört med normala kontorsfast- igheter. SEK bedömer att hållbara byggnader bidrar till minst två av FN:s globala hållbarhetsmål; minskade utsläpp av växthusgaser (hållbarhetsmål 13) och till en håll- bar stadsmiljö (hållbarhetsmål 11). V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 S T R AT E G I O C H M Å L K Ö N S F Ö R D E L N I N G Regeringen eftersträvar en jämn könsfördelning såväl i de enskilda bolagsstyrelserna som på portföljnivå. För den statligt ägda bolagsportföljen ska andelen kvinnor respektive män i styrelserna vara . Övergripande för bolagen med stat- ligt ägande är att de ska ha en jämn könsfördelning i bolagsstyrelserna. Andelen kvinnor respektive män ska vara i den stat- liga bolagsportföljen (hel- och delägda bolag). De stämmovalda styrelseleda- möterna i den statliga bolagsport- följen (aktiebolag med säte i ) utgjordes av kvinnor och män per . Det kan jämföras med de börsnote- rade bolagens styrelser med 34 pro- cent kvinnor och män.1 Jämställdheten i respektive bolags styrelse ska följa ”trappan” som anger hur många ledamöter av vardera könet en styrelse med ett visst antal ledamöter ska innehålla. (Läs mer om styrelsens sammansättning på sidan 97.) I samtliga de 42 bolag med stat- ligt ägande som ingår i statistiken Könsfördelning – VD och ledningsgrupp4 uppnåddes en balanserad könsfördel- Andelen kvinnor som är styrelse- ning, jämfört med då tre av 44 ordförande i de av staten hel- och bolag inte uppnådde målsättningen. delägda bolagen har ökat från 38 pro- I två av dessa bolag var det övervikt cent 2018, vilket av män och i ett av dessa bolag var kan jämföras hos börs- det övervikt av kvinnor. 1) Andra AP-fondens Kvinnoindex. Hel- och delägda bolag 2)Andel kvinnor som ordförande i börsbolagen. 3)Andel kvinnor som ordförande och ledamöter i börsbolagen. Kvinnor (K), Män (M) 4)fanns 48 bolag. Utvärderingen omfattar ej Apoteksgruppen, EUROFIMA och . 5) Ledningsgruppen exklusive VD. Könsfördelning – ledamöter utsedda av bolagsstämman Kvinnor (K), Män (M) Hel- och delägda bolag Beräkningen omfattar aktiebolag med säte i . Redovisningen omfattar ej EUROFIMA, , och . Bostadsgaranti ingår inte i statistiken då det beslutades på årsstämman 2018 att bolaget skall avvecklas genom frivillig likvidation. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 L Ö N E N I VÅ E R O C H A N S TÄ L L N I N G S V I L L K O R S T R AT E G I O C H M Å L Hållbara lönenivåer och anställningsvillkor Ersättningar till ledande befattningshavare i näringslivet är en viktig förtroendefråga. Bolagen med statligt ägan- de bör därför ge sina chefer lön och pensioner som är väl avvägda. Kravet på sunda ersättningssystem är en viktig bolagsstyrningsfråga både i och internationellt. En vik- tig del i bolagsstyrningen av bolagen med statligt ägande är därför att ersätt- ningarna till ledande befattningsha- vare är rimliga och väl avvägda. beslutade regeringen om nya riktlinjer för ersättning och andra anställnings- villkor till ledande befattningshavare i bolag med statligt ägande. Dessa ska ha tillämpats från och med års- stämman 2017. Styrelserna i de stat- Grupp 1: bolag med omsättning mindre än eller lika med , Grupp 2: bolag med omsättning 851–3 , Grupp 3: bolag med omsättning 3 301–14 , Grupp 4: bolag med omsättning lika med eller större än 14 . ligt ägda bolagen är ansvariga för att regeringens riktlinjer tillämpas. I bolag där staten är en av flera del- ägare bör regeringen i dialog med övriga ägare verka för att dessa rikt- linjer tillämpas så långt som möjligt. Enligt ersättningsprinciperna i reger- ingens riktlinjer ska totalersättningen till ledande befattningshavare vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och företagskultur. Ersätt- ningen ska inte vara löneledande i förhållande till andra jämförbara företag utan ska präglas av måttfull- het. Detta ska vara vägledande också för övriga anställdas totala ersätt- ning. har gett ett kon- sultbolag i uppdrag att undersöka hur nuvarande riktlinjer har efterlevts i bolag med statligt ägande och dessutom jämförs ersättningsni- våerna i bolagen med marknadsdata från privatägda bolag. Sammanlagt 122 representativa jämförelsebolag har identifierats och ingår i under- sökningen. om den totala kontantersättningen till ledande befattningshavare varit ”konkurrenskraftig men ej lönele- dande”. Med total kontantersättning avses alla fasta och kortsiktiga rörliga ersättningar till den anställde.