prop · H503237 · 2018-04-12 00:00:00 — värdeminskningar av betydelse för den regulatoriska kapitalbasen, dvs. inte nödvändigtvis de avskrivningar som kommer till uttryck i nätföre- tagets egen redovisning. Bestämmelsen tillåter att en investering som planeras två i tillsynsperioden beaktas vid beräkningen Den påverkar kapitalbasen och beräknad kapitalkostnad först från den tidpunkt när den tas i bruk. Det är således inte avsikten att investeringen ska generera kapitalkostnad för hela perioden. Utrustning som kommer till användning får normalt antas behövas för att bedriva verksamheten. Tillgångar som inte krävs för driften ingår dock inte i kapitalbasen ens om de faktiskt brukas. Kunderna ska i prin- cip inte behöva betala för tillgångar som av olika anledningar inte längre kan anses ha en berättigad funktion i nätverksamheten. tid finnas undantagssituationer där en sådan ordning är oskälig mot nät- Att en investering visat sig vara obehövlig beror inte sällan på omständigheter som helt eller delvis ligger utanför nätföretagets kontroll. I andra stycket finns därför en undantagsbestämmelse som tillåter att nät- företaget vid beräkningen av avkastningen på kapitalbasen får tillgodo- Prop. 2017/18:237 räkna sig investeringar trots att dessa i efterhand visat sig onödiga. tillgång som inte behövs i verksamheten ska sålunda anses ingå i kapital- basen om det skulle vara oskäligt att bortse från den. Vad som är oskäligt beror i stor utsträckning på omständigheterna i det enskilda fallet. Såväl orsaken till att tillgången blivit onödig som de ekonomiska konsekven- serna för företaget av att den inte ingår i kapitalbasen måste vägas in i bedömningen. 8 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela 1.ytterligare föreskrifter om hur kapitalbasen ska beräknas, 2.föreskrifter om beräkningen av avskrivningar och en sådan avkastning på kapitalbasen som behövs för att i konkurrens med alternativa placeringar med motsvarande risk få tillgång till kapital för investeringar. I paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 9 § tredje stycket, finns ett bemyndigade till regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer att meddela föreskrifter om kapitalbasen och andra frågor som har betydelse för beräkningen av kapitalkostnader. Paragrafen har fått sin utformning med beaktande av Lagrådets synpunkter. Sådana föreskrifter som avses i första punkten kan framför allt avse frågor om vilka tillgångar som ska ingå i kapitalbasen och hur tillgångar- na ska värderas. Ett exempel på frågor som kan regleras med stöd av andra punkten är beräkningen av kalkylränta. finns föreskrifter om beräkningen av en rimlig avkastning i in- täktsramsförordningen och i föreskrifter (EIFS 2015:2) om skäliga kostnader och en rimlig avkastning vid beräk- ning av intäktsram för elnätsföretag. 9 § När intäktsramen bestäms ska hänsyn tas till kvaliteten i nätverksamheten. En sådan bedömning får medföra en ökning eller minskning av avkastningen på kapitalbasen. I paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 7 § första stycket, finns bestämmelser om vilken hänsyn som ska tas till kvaliteten i nätverksam- heten vid bestämmandet av intäktsramen. Hänsyn ska tas till kvaliteten vid bestämmandet av intäktsramen. Vär- deringen av kvaliteten bör utgå från vad kunderna har rätt att förvänta sig och är beredda att betala för. Faktorer som kan ha betydelse är bl.a. an- talet avbrott, spänningskvalitet och kvaliteten på kundservice. En låg kvalitet kan medföra sänkning av den regulatoriska avkastningen medan en hög kvalitet kan medföra en höjning. Det är en samhällsekonomiskt optimal nivå som eftersträvas. Nätföre- tagets förmåga att upprätthålla och återupprätta funktionen i systemen under svåra förhållanden ska vägas in i detta sammanhang. Ett företag som håller en kvalitet som överstiger den förväntade nivån bör i princip inte tillerkännas en högre intäktsram. I praktiken är det emellertid svårt att med exakthet ange denna nivå. Håller ett nätföretag en kvalitet över 2017/18:237 den samhällsekonomiskt optimala nivån bör företaget i viss omfattning kunna få en större intäktsram med stöd av bestämmelsen. En dålig kvalitet ska innebära en sänkning av intäktsramen. Det finns dock ett golv för sådana sänkningar för att ett nätföretag inte ska hamna i en negativ spiral där företaget inte har råd med nödvändiga investeringar och därmed får ännu högre kvalitetsavdrag. Minskningen av intäkts- ramen får inte gå ut över någonting annat än avkastningen på kapital- basen. föreskrivs i 5 kap. 7 § andra stycket att ett avbrott ska beaktas en- dast om det inte medför ersättningsskyldighet. Den bestämmelsen utgår av skäl som redovisas i avsnitt 7.5. 10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som avses med kvaliteten i nätverksamheten. I paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 7 § tredje stycket, finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer att meddela föreskrifter om vad som avses med kvaliteten i nät- verksamheten. finns ett bemyndigande för att med- dela motsvarande föreskrifter i 17 § första punkten intäktsramsförord- ningen. har med stöd av bemyndigandet meddelat föreskrifter om vad som avses med kvaliteten i nätkoncessions- havarens sätt att bedriva nätverksamheten vid fastställande av intäktsram (EIFS 2015:5). Effektivt utnyttjande av elnätet 11 § När intäktsramen bestäms ska hänsyn tas till i vilken utsträckning nät- verksamheten bedrivs på ett sätt som är förenligt med eller bidrar till ett effektivt utnyttjande av elnätet. En sådan bedömning får medföra en ökning eller minsk- ning av avkastningen på kapitalbasen. I paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 7 a § första stycket, finns bestämmelser som syftar till att skapa särskilda incitament för nätföre- tagen att bedriva verksamheten på ett sätt som bidrar till ökad energi- Bestämmelsen har tillkommit med anledning av artikel 15.1 andra stycket och artikel 15.4 andra meningen i energieffektivise- ringsdirektivet, dvs. och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG. Av artikel 15.1 andra stycket i energieffektiviseringsdirektivet framgår att medlemsstaterna ska se till att tillsynsmyndigheten inom ramen för ta- riffregleringen ger nätföretagen incitament att göra systemtjänster till- gängliga för nätanvändare. Sådana systemtjänster ska göra det möjligt för nätanvändarna att genomföra åtgärder för förbättrad energieffektivitet i samband med den fortsatta idriftsättningen av smarta nät. erna ska vidare enligt artikel 15.4 andra meningen se till att nätföretagen ges incitament att förbättra effektiviteten i fråga om infrastrukturens ut- formning och drift och att tariffer gör det möjligt för leverantörerna att förbättra användarnas deltagande i systemens effektivitet. Paragrafen är utformad på i stora drag samma sätt som 9 §. I första Prop. 2017/18:237 meningen föreskrivs att när intäktsramen bestäms för ett nätföretag ska hänsyn tas till i vilken utsträckning nätverksamheten bedrivs på ett sätt som är förenligt med eller bidrar till ett effektivt utnyttjande av elnätet. ska således beakta såväl om verksamheten bedrivs på ett sätt som motverkar energieffektivisering som om den bedrivs på ett sätt som aktivt bidrar till en sådan effektivisering. Ett nätföretag kan bidra till ett effektivt utnyttjande av elnätet genom sådana investeringar som anges i artikel 15.1 andra stycket i energieffek- tiviseringsdirektivet. Genom nya tekniska lösningar kan det bli lättare för nätanvändarna att tillhandahålla tjänster som gör det möjligt att optimera nätdriften, t.ex. efterfrågeflexibilitet. Ett exempel är att nätföretag tillhan- dahåller s.k. smarta mätsystem. Nätföretaget kan även underlätta för nät- kunderna att anlita energitjänsteföretag. Ett sådant företag kan exempel- vis få möjlighet att styra förbrukningen med beaktande av spotpriset så att elanvändarens kostnader minimeras. Bestämmelserna i paragrafen är inte begränsade till en viss kategori av investeringar. Alla åtgärder som bidrar till ett effektivt utnyttjande av el- nätet ska kunna beaktas av nätmyndigheten. För att det ska finnas sådana incitament som avses i energieffektivise- ringsdirektivet föreskrivs i andra meningen att bedömningen får medföra en ökning eller minskning av den regulatoriska avkastningen. Om nätverksamhet bedrivs på ett sätt som bidrar till ett effektivt utnytt- jande av elnätet, kan det medföra en ökning av intäktsramen. Nätmyn- digheten bör i det sammanhanget kunna utgå från att nätföretagen lever upp till en viss nivå utan att det krävs särskilda incitament. En ökning av intäktsramen bör därför komma i fråga när ett företag bedriver nätverk- samheten på ett sätt som överträffar en sådan nivå. Att nätverksamheten bedrivs på ett sätt som inte är förenligt med ett effektivt utnyttjande av elnätet kan medföra en sänkning av intäktsramen. I det sammanhanget är det nödvändigt för nätmyndigheten att även ta hänsyn till om intäktsramen ska minskas med tillämpning av 9 § med hänvisning till kvaliteten i nätverksamheten. 12 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som avses med ett effektivt utnyttjande av elnätet. I paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 7 a § andra stycket, finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vad som avses med ett effektivt utnyttjande av elnätet. finns ett bemyndigande för Energimarknads- inspektionen att meddela motsvarande föreskrifter i 17 § andra punkten intäktsramsförordningen. har meddelat föreskrifter med stöd av bemyndigandet (EIFS 2015:6). 13 § En intäktsram för intäkter från ett ledningsnät inom ett område ska be- stämmas för varje koncessionsområde för sig. Om nätmyndigheten enligt 3 kap. 3 § har beslutat att flera nätkoncessioner för område ska redovisas samlat, ska dock de områdena anses vara ett koncessions- område när intäktsramen bestäms. 2017/18:237 Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 22 § första och andra styckena. Enligt första stycket ska en intäktsram som avser intäkter från ett lokal- nät bestämmas för varje koncessionsområde för sig. En viktig avvikelse från denna regel finns emellertid i andra stycket. Om flera nätkonces- sioner för område efter beslut av nätmyndigheten redovisas samlat, ska dessa anses utgöra ett område när intäktsramen bestäms. 14 § Om en nätkoncession för linje innefattas i redovisningen av en nätkonces- sion för område enligt 3 kap. 3 a § andra stycket, ska koncessionerna anses vara en nätkoncession för område när intäktsramen bestäms. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 22 § tredje stycket och har utfor- mats i enlighet med Lagrådets förslag. I paragrafen finns en bestämmelse om vad som ska gälla när en nät- koncession för område redovisas samlat med en nätkoncession för linje. Regionledningen ska i ett sådant fall anses ha lokalnätsfunktion, och nät- koncessionerna ska anses utgöra ett koncessionsområde när intäktsramen bestäms. 15 § En intäktsram för intäkter från en regionledning ska bestämmas för nät- koncessionshavarens samtliga regionledningar i . Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 23 §. En intäktsram för regional distribution ska bestämmas för nätföretagets samtliga regionledningar i hela landet. Distributionsverksamheten ska alltså betraktas som en enhet när intäktsramen bestäms oavsett hur re- gionledningarna förhåller sig till varandra geografiskt. 16 § En intäktsram ska bestämmas för intäkter från ett transmissionsnät. Paragrafen, som delvis motsvarar nuvarande 5 kap. 24 § första och andra styckena, tydliggör att intäkter från ett transmissionsnät ska omfattas av en särskild intäktsram, som omfattar samtliga ledningar som ingår i transmissionsnätet. Till skillnad från görs inget undantag för ut- landsförbindelser. Övervägandena finns i avsnitt 7.6.2. 17 § Om ett transmissionsnätsföretag är systemansvarig myndighet, ska den del av verksamheten som inte kan hänföras till en viss kund eller kundkategori anses ingå i företagets nätverksamhet när intäktsramen bestäms. Paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 24 § tredje stycket, ska ses mot bakgrund av de särskilda uppgifter som har i egen- skap av systemansvarig myndighet. Den verksamhet som är förknippad med systemansvaret och inte kan hänföras till en viss kund eller kundkategori ska enligt bestämmelsen an- ses ingå i Svenska kraftnäts nätverksamhet. Kostnaderna för den verk- samhet som ingår i nätverksamheten ska beaktas vid beräkningen av in- täktsramen enligt 1 §. kan alltså täcka kostnaderna för den verksamhet som avses i första stycket via avgifter för transmission. 2017/18:237 Den systemansvariga myndighetens grundläggande uppgifter anges i 8 kap. 1 §. 18 § Om ett transmissionsnätsföretag deltar i ett europeiskt samarbete som syftar till att utveckla och vidmakthålla en fungerande europeisk marknad för el, ska även den verksamheten anses ingå i företagets nätverksamhet när intäkts- ramen bestäms. Bestämmelsen i paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 24 § fjärde stycket, innebär att kan täcka kostnaderna för sitt del- tagande i vissa europeiska samarbeten via överföringsavgifterna. Den verksamheten ska anses ingå i nätverksamheten. deltar i samarbeten som syftar till att utveckla och vidmakthålla en fungerande europeisk marknad för el främst inom ramen för Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el (ENTSO-E). 19 § Om ett transmissionsnätsföretag är en statlig myndighet och har finansie- rat en förstärkning av elnätet enligt ett sådant avtal som avses i 4 kap. 9 b §, ska, när intäktsramen bestäms, företagets kostnader med anledning av avtalet anses ha uppstått i företagets nätverksamhet. Paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 24 a § första stycket, gör det möjligt att genom avgifterna för överföring av el på transmissionsnätet finansiera sådana avtal mellan staten och enskilda nätföretag som avses i 4 kap. 9 b §. Avsikten är att staten genom ska kunna ingå avtal med distributionsnätsföretag om finansiering av nätförstärkningar. Att de kostnader som uppstår hos anses uppstå i verkets nät- verksamhet innebär att kostnaderna ska beaktas vid beräkningen av intäktsramen enligt 1 §. får på det sättet möjlighet att finansiera stödet till nätförstärkningar genom överföringsavgifterna. I 30 § finns en bestämmelse om intäkter med anledning av avtalet. 20 § får ändra intäktsramen, om nätkoncessionshavaren har ansökt om det och 1.det finns omständigheter som bedöms medföra en väsentlig ökning av ramen vid en omprövning efter tillsynsperioden, eller 2.det annars finns särskilda skäl. En ansökan om omprövning ska handläggas skyndsamt. I paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 10 §, behandlas fall där ett beslut om bestämmande av intäktsram får ändras efter ansökan av ett nätföretag. Paragrafen har utformats i enlighet med Förutsättningarna för en omprövning framgår av första stycket. exempel på omständigheter som kan medföra en ökning av intäktsramen är att ett nätföretag avser göra investeringar utöver de planerade invester- ingar som anmäldes till nätmyndigheten innan tillsynsperioden började. En sådan ökning av kapitalbasen ska beaktas vid en omprövning enligt 22 §. 2017/18:237 Vid bedömningen av vad som är en väsentlig ökning enligt första punkten bör man i första hand se till förhållandet mellan den aktuella jus- teringen av intäktsramen och den totala ramen. Om investeringen medför en väsentlig ökning av intäktsramen, kan det ge anledning att ändra ramen . Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl för en ändring enligt andra punkten bör man se till vilken typ av investering det är fråga om och vilken betydelse en prövning av intäktsramen har för nätföretaget. Ett starkt skäl för att få till stånd en prövning är om det finns ett uttalat riskmoment för nätföretaget, exempelvis därför att det är oklart om en investering kommer att godtas av nätmyndigheten enligt 1 och 7 §§. Bestämmelsen är främst avsedd att tillämpas när det gäller investering- ar som inte prövats. När det däremot gäller kostnader, t.ex. för överliggande nät, finns ingen risk för nätföretaget även om dessa kost- nader satts för lågt när intäktsramen bestämdes, eftersom intäktsramen efter tillsynsperiodens slut kan justeras med beaktande av nätföretagets faktiska kostnader enligt 22 och 23 §§. I andra stycket anges att en ansökan om ändring av intäktsramen ska handläggas skyndsamt. En slutlig prövning av intäktsramen kan ske efter tillsynsperioden med tillämpning av 22–24 §§. prövar då kostnaderna för till- kommande investeringar och beaktar även i övrigt förhållanden som inte kunnat förutses vid det ursprungliga beslutet. Investeringarna och andra skäliga kostnader som har tillkommit kan i så fall motivera en ändring av intäktsramen, även om de inte föranlett någon ändring under tillsyns- perioden. 21 § ska ompröva ett beslut om intäktsram under tillsynsperio- den och ändra ramen, om 1.nätkoncessionshavaren har lämnat oriktiga eller bristfälliga uppgifter och detta har inverkat på ramens storlek, 2.ramen av någon annan anledning har bestämts på ett uppenbart felaktigt eller ofullständigt underlag och detta har inverkat på ramens storlek, eller 3.det annars finns särskilda skäl. Vid en omprövning enligt första stycket 1 får intäktsramen ökas endast om det finns särskilda skäl. I paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 11 §, behandlas fall där nätmyndigheten ska ändra intäktsramen under den tillsynsperiod som En omprövning enligt paragrafen föranleds inte av en ansö- kan från nätföretaget. Första stycket första och andra punkterna behandlar fall där intäkts- ramen blivit felaktig antingen på grund av att nätföretaget har lämnat oriktiga eller bristfälliga uppgifter eller att beslutet annars har fattats på ett uppenbart felaktigt eller ofullständigt underlag. I båda fallen gäller att felaktigheterna har inverkat på intäktsramens storlek. Till skillnad från i dag krävs inte att inverkan är av mer än ringa omfattning. Av tredje punkten framgår att ett beslut även kan ändras om det finns Så kan vara fallet bl.a. om ny lagstiftning gör det nödvän- digt att justera intäktsramen. Ett nätföretag ska som utgångspunkt inte ska kunna tillgodoräkna sig felaktigheter som beror på att företaget har gett nätmyndigheten oriktiga eller bristfälliga uppgifter. Som framgår av andra stycket kan dock in- Prop. 2017/18:237 täktsramen ökas med hänvisning till bristerna om det finns särskilda skäl. Sådana skäl är främst att felaktigheten av någon anledning framstår som ursäktlig. En uppgift kan ha blivit oriktig på grund av omständigheter som ligger utanför nätföretagets kontroll, t.ex. om nätföretaget litat på bristfällig information som det fått från en myndighet och det inte har funnits anledning att ifrågasätta den informationen. Övervägandena finns i avsnitt 7.7. Omprövning av intäktsramen efter tillsynsperioden 22 § ska ompröva intäktsramen efter tillsynsperiodens slut, om det finns skäl att anta att ramen ska vara större eller mindre med hänsyn till förhållanden som blivit kända efter det att den bestämdes. Vid en omprövning ska nätmyndigheten senast efter tillsynsperio- dens slut 1.fatta ett slutligt beslut i frågan om ändring av intäktsramen, om det inte finns särskilda hinder, eller 2.informera nätkoncessionshavaren om att det slutliga beslutet i ändrings- frågan kommer att fattas . Om myndigheten fattar sitt slutliga beslut i ändringsfrågan senare än efter tillsynsperiodens slut utan att ha informerat enligt andra stycket 2, får beslutet inte innebära någon nackdel för nätkoncessionshavaren. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 13 §. Enligt första stycket ska nätmyndigheten ompröva intäktsramen efter tillsynsperiodens slut om det finns skäl att anta att ramen ska vara större eller mindre med hänsyn till förhållanden som blivit kända efter det att den bestämdes. Omprövning ska ske redan när myndigheten finner skäl att granska intäktsramen närmare. I princip kan omprövning således äga rum utan att någon ändring sedan görs. Bestämmelsen skiljer sig i två avseenden från dagens reglering. Till skillnad från det som föreskrivs ska en omprövning äga rum utan ansökan från nätföretaget också i de fall där det finns skäl att anta att in- täktsramen är för liten (jfr nuvarande 5 kap. 12 §). ska vidare ompröva intäktsramen även i de fall då avvikelsen är ringa. Över- vägandena finns i avsnitt 7.8.1. ska enligt andra stycket första punkten fatta ett beslut i frågan om ändring av intäktsramen senast efter tillsyns- periodens slut om det inte finns särskilda hinder. Sådana kan finnas t.ex. på grund av att ett nätföretag inte lämnat in fullständiga uppgifter . måste enligt andra stycket andra punkten informera nätföretaget om myndigheten avser att meddela beslut i frågan om änd- ring efter utgången av . I annat fall har myndigheten inte rätt att justera intäktsramen till nackdel för nätföretaget. Detta fram- går av tredje stycket. Något formkrav för underrättelsen har inte ställts upp. Det är nätmyndigheten som har att visa att nätföretaget har under- rättats . Myndigheten får själv avgöra hur den vill underrätta ett nät- företag. 2017/18:237 23 § Vid en omprövning enligt 22 § ska nätmyndigheten 1.utgå från de uppgifter och metoder som använts för att bestämma intäkts- ramen och som framgår av det beslut om intäktsram som gäller för nätkonces- sionshavaren, 2.kontrollera om de antaganden som legat till grund för att bestämma ramen överensstämmer med det faktiska utfallet för tillsynsperioden, och 3.ändra ramen i den utsträckning det är motiverat av att det faktiska utfallet för tillsynsperioden avviker från de antaganden som legat till grund för att bestämma ramen. I paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 kap. 14 §, finns bestämmelser om hur en omprövning enligt 22 § ska genomföras och vilka ändringar som i det sammanhanget ska göras i intäktsramen. Omprövningen syftar till att intäktsramen ska vara korrekt med beak- tande av de faktiska förhållandena efter det att ramen bestämdes inför tillsynsperioden, dvs. att den prognos som legat till grund för ramen när det gäller exempelvis investeringar, opåverkbara kostnader och elavbrott ersätts med det som faktiskt inträffat i dessa avseenden. Utgångspunkten för omprövningen är enligt första punkten de uppgif- ter och metoder som användes när intäktsramen bestämdes inför tillsyns- Uppgifterna och metoderna ska anges i det beslut genom vilket ramen bestäms (3 § andra stycket). Utrymmet för att ändra ramen med hänvisning till brister i det ursprungliga beslutsunderlaget är begränsat. Det underlag som användes för att bestämma ramen och som framgår av det beslutet ska nämligen ligga till grund även för omprövningen utom i sådana fall som anges i 24 §. De metoder som framgår av beslutet kan inte frångås vid en omprövning enligt 22 §. Omprövningen efter tillsynsperioden är alltså inte en fullständig om- prövning av det beslut genom vilket intäktsramen bestämdes. företag som är missnöjt med exempelvis metoden för beräkning av kal- kylränta kan inte invänta omprövningen som ett alternativ till att över- klaga beslutet eller ansöka om följdändring enligt 25 §. Som framgår av andra punkten innebär omprövningen att nätmyndig- heten ska jämföra de prognoser som har legat till grund för intäktsramen med det faktiska utfallet. Utgångspunkten är de faktiska uppgifter som framgår av bestämmandebeslutet, men i de delar där uppgifterna är preli- minära ska en uppdatering göras. Att kontrollen gäller de antaganden som legat till grund för att bestäm- ma intäktsramen innebär en avgränsning av vilka omständigheter som har betydelse för omprövningen. De antaganden som avses gäller de fak- tiska förutsättningarna för den aktuella nätverksamheten under tillsyns- Antagandena gäller alltså sådana förhållanden som inte kan bli fullt kända förrän efter tillsynsperiodens slut.