prop · H50384 · 2018-01-23 00:00:00 — Granskningen tyder på att Lärarlönelyftet har mindre legitimitet och lett till större missnöje bland huvudmän och rektorer än Karriärstegsreformen. Bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bakgrund finns det en risk för att den utredning som ska se över Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet och beakta förslag har ett uppdrag som för ensidigt är inriktat mot att förändra Karriärstegsreformen. 3.7 Utvecklingen av läraryrkets attraktionskraft I detta avsnitt redovisas resultat för utvecklingen av läraryrkets attraktionskraft. Regeringen har inte angett hur syftet att öka läraryrkets attraktionskraft ska följas upp i Karriärstegsreformen eller i Lärarlönelyftet.82 I förarbetena till Lärarlönelyftet anges dock att statsbidraget bör ge ekonomiska incitament för att få fler personer att söka sig till yrket och stanna kvar i det. Det finns olika mått för att mäta attraktionskraften för läraryrket. Reformerna kan väntas påverka viljan hos utbildade lärare att stanna kvar i yrket, viljan hos utbildade lärare som lämnat yrket att återvända till yrket och viljan hos personer som inte är utbildade till lärare att söka sig till yrket. I granskningen redovisas två mått som visar utvecklingen av läraryrkets attraktionskraft för personer som inte är utbildade till lärare: antalet behöriga personer som söker till en lärarutbildning som förstahandsalternativ och deras kvalifikationer. Dessa bedöms fånga den långsiktiga attraktionskraften för läraryrket och vara stabila . Utvecklingen relateras till tidpunkten för när Karriärstegsreformen infördes, men ambitionen är inte att bedöma om utvecklingen av läraryrkets attraktionskraft beror på reformen i kausal mening. Resultat från undersökningar som fångar övriga mått på attraktionskraften redovisas också. Antal sökande till lärarutbildningarna och deras kvalifikationer83 De redovisade resultaten omfattar antalet behöriga sökandes förstahandsval av utbildning, för att få jämförbara siffror.84 Det är således antalet sökande som valt någon av de utvalda utbildningarna i första hand som presenteras i diagram 5. 82I det uppdrag som Statskontoret fått att följa upp Lärarlönelyftet anges att myndigheten ska utvärdera: ”om, och i så fall hur, statsbidraget har påverkat lärares rörlighet på arbetsmarknaden och lärares karriärmönster…” I övrigt omfattar uppdraget enligt bedömning ingen uppföljning av hur attraktionskraften påverkats av reformen. U2016/02466/UH, Uppdrag att utvärdera Statsbidrag för höjda lärarlöner till lärare och vissa andra personalkategorier Detsamma gäller uppdraget till den statliga kommitté som bland annat ska se över Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet. dir 2016:76, Bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner. 83De redovisade uppgifterna har inhämtats från SCB:s register över sökande till högskolan där det framgår vilka utbildningar som sökts samt i vilken prioriteringsordning. Registret har kompletterats med information om de sökandes genomsnittliga betygspoäng. 84Det är de sökandes förstahandsprioritet (prio=1) som har använts. Ej behöriga sökande har exkluderats (urvalsresultat=E). R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T diagrammet framgår att antalen förstahandsval till lärarutbildningar har ökat , framför allt bland de som söker till förskollärarutbildningen. Förskollärare omfattas dock inte av Karriärstegsreformen. Liknande trender finns för utbildningar till jurist, socionom och läkare, varför det är svårt att hitta stöd för att Karriärstegsreformen har påverkat antalet sökande. Enligt diagram 5 verkar det dessutom som att antalet sökande till lärarutbildningarna ökade mer innan reformen. Diagram 5 Antal behöriga sökandes förstahandsval av utbildning Källa: Egna analyser av data från SCB. I diagram 6 beskrivs hur de sökandes genomsnittliga betygspoäng85 har utvecklats för de som sökt lärarutbildning i första hand, samt för sökande till andra utbildningar. Diagrammet visar inte på någon tydlig indikation på förändrade kvalifikationer för sökande till lärarutbildningarna jämfört med övriga utbildningar. Den genomsnittliga betygspoängen faller för hela perioden för 85Summan av kursernas poäng viktades med betyg dividerat med totalpoäng för eleven. Vikt för betygen är IG=0, G=10, VG=15, MVG=20. Endast betygsatta kurser är medräknade. beräknas den genomsnittliga betygspoängen endast på kurser som ingår i det fullständiga programmet. Om eleven har läst fler kurser, inom ramen för utökat program, påverkar detta inte betygspoängen. Kurser utöver de som ingår i elevens fullständiga program ska tydligt anges i slutbetyget. För de elever som gick ut enligt gymnasiereformen Gy 2011: Kursens poäng multiplicerat med vikt för betyg, (A=20, B=17.5, C=15, D=12.5, E=10, F=0) dividerat med summa poäng för eleven totalt. Endast betygsatta kurser är medräknade. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N nästan alla grupper, yrkeslärarna undantagna. För sökande till yrkeslärarutbildningen stiger den genomsnittliga betygspoängen i början och slutet av den observerade perioden. Diagram 6 Sökandes genomsnittliga betygspoäng Källa: Egna analyser av data från SCB. I en ytterligare analys har sökande till lärarutbildningar, förutom sökande till förskollärarutbildningen, samlats i en gemensam grupp och övriga sökanden i en annan grupp. Detta görs för att testa om det är någon signifikant skillnad mellan dem och övriga sökande i perioden efter införandet av Karriärstegsreformen, det vill säga efter 2012 och framåt. Analysen visar att det är en liten, dock signifikant bättre, utveckling bland de som söker till lärarutbildningar jämfört med övriga sökande. I diagram 7 och diagram 8 redovisas hur stor andel av de sökande till lärarutbildningarna som återfinns i den högsta respektive lägsta kvartilen av den genomsnittliga betygspoängen. Mönstret i diagrammen överenstämmer med resultaten i diagram 6. Diagram 7 visar på stigande andelar av sökande i den lägsta kvartilen även om ämneslärarutbildningen uppvisar en något mer gynnsam utveckling jämfört med övriga yrken. Vad gäller utvecklingen för sökande ur den högsta kvartilen som redovisas i diagram 8, sjunker andelen sökande med genomsnittlig betygspoäng i R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T den högsta kvartilen för alla grupper. Dock förfaller utvecklingen något gynsammare för yrkeslärarna men då från redan låga nivåer. Diagram 7 Andel sökande till lärarutbildningen med genomsnittlig betygspoäng i den lägsta kvartilen Källa: Egna analyser av data från SCB. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 8 Andel sökande till lärarutbildningen med genomsnittlig betygspoäng i den högsta Källa: Egna analyser av data från SCB. Utvecklingen av andra mått på läraryrkets attraktionskraft Ett mått på attraktionskraften för läraryrket är om utbildade lärare väljer att stanna kvar i yrket. En undersökning av SCB visar att av de lärare med lärarexamen som började arbeta som lärare 2010 var kvar i yrket senare.86 Det är en något högre andel kvarvarande än de som började arbeta som lärare åren . Ingen analys görs dock i undersökningen av vad som påverkat utvecklingen. SCB har även undersökt vad som fått utbildade lärare som arbetat som lärare att lämna yrket.87 I denna enkätundersökning var arbetsmiljön vanligaste orsak till att lärarna valt att lämna yrket, 7 av 10 uppgav detta svarsalternativ. Knappt hälften av de svarande uppgav att lönen i förhållande till arbetsbördan och lönen i förhållande till utbildningen var en helt eller till stor del bidragande anledning till beslutet. Då det gällde viljan att återvända till yrket uppgav 6 av 10 av de svarande att de skulle kunna tänka sig att återvända till yrket. Rimligare arbetsbelastning och större möjlighet att styra över arbetsmiljön var de faktorer som ansågs Vanligt arbeta som lärare. Välfärd 2016/2. Lärare utanför yrket. Undersökningen riktades till personer med svensk lärarexamen som arbetat som lärare inom utbildningsbranschen , men sedan bytt yrke och bransch. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T viktigast för viljan att återvända. Omkring 7 av 10 har dock uppgett att högre lön har en helt avgörande eller stor betydelse för om de skulle återvända till yrket igen. Det indikerar att reformerna kan komma att bidra till att fler utbildade lärare återvänder till yrket. Det är sammantaget svårt att dra slutsatser om det skett några förändringar vad gäller antal sökande till lärarutbildningarna eller deras kvalifikationer jämfört med övriga sökande till högskolan. Inga av de presenterade resultaten ger en tydlig indikation på att Karriärstegsreformen skulle ha ökat antalet sökande till lärarutbildningarna . Analyserna ger inte heller något klart stöd för att de sökandes kvalifikationer har förbättrats. Det kan bero på att det tar innan eventuella effekter av reformen uppstår. Det är även svårt att dra slutsatsen att reformerna påverkat utbildade lärares vilja att stanna kvar i yrket eller fått fler utbildade lärare att återvända till yrket. Fler undersökningar behöver göras. Indikationer finns dock på att reformerna kan påverka lärares vilja att stanna kvar och återvända till yrket. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Betänkande 2012/13:UbU15. Betänkande 2015/16:1:UbU16. Bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner. (2017), Statliga interventioner i svensk lönebildning – erfarenheter och möjliga risker. Förordning (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Förordning (2014:145) om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden Förordning (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. Hellmark , H och . Vi kan inte ge alla lärare ett lärarlönelyft. lonelyft/, hämtad . Ett psykologiskt perspektiv på lön. I Lönespridning, , L. (red.). SNS (2013). Löneutveckling . , hämtad . , M och , E. Lärarlönerna. Ekonomisk debatt, nr 4/2014. Promemoria U2012/4904/S. Karriärvägar m.m. i fråga om lärare i skolväsendet. Promemoria U2015/05040/UH. Statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. Proposition 2012/13:136. Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. Proposition 2011/12:1. Proposition 2014/15:1. Proposition 2014/15:100. Proposition 2015/16:1. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T Regeringsbeslut U2016/02466/UH. Uppdrag att utvärdera Statsbidrag för höjda lärarlöner till lärare och vissa andra personalkategorier. Remissvar till promemoria U2015/05040/UH, Statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. , , Unionen, LO, . Vanligt arbeta som lärare. Nr 2/2016 Lärare utanför yrket. Kommungruppsindelning 2017 – Omarbetning av Kommuner och Landstings kommungruppsindelning. SKOLFS 2011:144, Förordning om läroplan för gymnasieskolan SKOLFS 2013:147, föreskrifter om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. SKOLFS 2016:61, föreskrifter om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. Skollag (2010:800). Redovisning av uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier. 2015 – 15-åringars kunskaper i naturvetenskap, läsförståelse och matematik. 2017. lararlonelyftet-1.246260, hämtad . Redovisning av statsbidraget för karriärtjänster 2016. Uppföljning av lärarlönelyftet . SOU (2017:35). Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Uppföljning av karriärstegsreformer för lärare. (2015:12). Uppföljning av karriärstegsreformer för lärare. (2016:1). Uppföljning av karriärstegsreformer för lärare. (2017:1). 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Karriärstegsreformens påverkan på lärarnas löner har analyserats med en så kallad differences-in-differences-ansats. Metoden innebär att löneutvecklingen för lärare som tagit del av Karriärstegsreformen jämförs med lärare som inte tagit del av den. Metoden gör det möjligt att skatta om Karriärstegsreformen haft några effekter på lönen för de lärare som tagit del av statsbidragen. Det är dock inte möjligt att skatta kausala effekter av reformen på övriga lärares lön. För detta skulle krävas ytterligare en referensgrupp som har haft samma löneutveckling som dessa övriga lärare haft. För analysen används individdata från SCB. Urvalet utgår från registret över pedagogisk personal (lärarregistret). Ytterligare information har matchats på dessa data som strukturlönestatistik, individens egen utbildning, föräldrarnas utbildning och om individen har utländsk bakgrund eller ej. Data som används sträcker sig , och urvalet är betingat på att individerna ska ha en inkomst 2015. Deskriptiv statistik beskrivs i tabellen nedan. har skattat en löneekvation med logaritmerad månadslön som beroende variabel och har kontrollerat för: den genomsnittliga årliga löneutvecklingen, kön, ålder, ålder kvadrerad, egen utbildningsnivå, föräldrars utbildningsnivå, utländsk bakgrund, om personen är anställd av en enskild eller huvudman, om individen har pedagogisk examen eller inte, om läraren är i den grupp av lärare som kommer att få en karriärtjänst, samt en kontroll för när det blev möjligt att få statsbidrag för karriärsteg. Urvalet består av grund- och gymnasielärare och är betingat på att individen ska ha haft lön 2015 för att öka jämförbarheten i undersökningen. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T Tabell B1 Deskriptiv statistik för lärarurval. Andel (procent) samt ålder (genomsnitt). Ålder (genomsnitt) Förgymnasial utbildning kortare än 9 år Förgymnasial utbildning 9 år Gymnasial utbildning högst 2-årig Gymnasial utbildning 3 år Eftergymnasial utbildning kortare än 3 år Eftergymnasial utbildning eller längre Inrikes född med minst en inrikes född förälder Inrikes född med två utrikes födda föräldrar Två webbenkätundersökningar har genomförts i granskningen. En enkät skickades till rektorer som är ansvariga chefer för en skolenhet och en skickades till skolchefer/förvaltningschefer hos huvudmännen. Undersökningarna har samordnats med Statskontoret, som genomfört en undersökning med liknande målgrupp , så att skolchefer/förvaltningschefer och rektorer inte skulle få enkäter från två myndigheter . Urvalsramen för rektorer bestod av skolenheter som rekvirerat statsbidrag för både karriärsteg och lärarlönelyft . Den togs fram via register över rekvirerade statsbidrag. Från ramen drogs ett obundet slumpmässigt urval (OSU) som uppgick till halva ramstorleken. E-postadresser har hämtats från skolenhetsregistret. I de fall e-postadresser saknats har kompletterat dem manuellt via sökningar på nätet. Enkätundersökningen genomfördes mellan och . Tre påminnelser skickades ut till personer som inte svarat på enkäten. Viss övertäckning av huvudmän som inte rekvirerat båda statsbidragen fanns i urvalet. Svarsfrekvensen för rektorer uppgick till . 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Populationen av huvudmän består av huvudmän som rekvirerat statsbidrag för både karriärsteg och lärarlönelyft . På grund av samordningen med Statskontoret var det inte möjligt att skapa en urvalsram direkt från populationen. Urvalet har istället gjorts via den urvalsram som Statskontoret utgick ifrån, vilket var huvudmän som rekvirerat statsbidrag för lärarlönelyft. Uppgifter om rekvisitioner för statsbidrag för karriärsteg har matchats på denna ram. Urvalet drogs enligt OSU för enskilda huvudmän och som ett stratifierat urval för kommunala huvudmän. E-postadresser har hämtats från skolenhetsregistret. Då e-postadresser saknats har de inhämtats manuellt via sökningar på nätet. Enkätundersökningen genomfördes mellan och . Tre påminnelser skickades ut till personer som inte svarat på enkäten. Svarsfrekvensen för huvudmännen uppgick till . Bortfallsanalyser för enkäterna visar på bra överensstämmelse mellan populationernas, urvalens och de svarandes sammansättning. Analysen har gjorts med avseende på fördelningen på huvudmannatyp (kommunala och enskilda)88 samt en storleksvariabel (tre grupper) som baserats på varje huvudmans bidragsram för Lärarlönelyftet. Fördelningarna framgår av tabellerna. Tabell B2 Enkätundersökning till huvudmän. Fördelning efter huvudmannatyp och storlek.89 Andel (procent). Population (N=770) Urval (n=359) Svarande (n=152) Anm. * Inga kommunala huvudmän finns i den minsta storleksgruppen. 88I gruppen enskild ingår även ett fåtal offentliga huvudmän som kommunalförbund, landsting och stat. 89Uppdelningen baseras på bidragsramen för Lärarlönelyftet. Små: 50 000<>5 250 000 kr. 5 250 000<>19 200 000 kr. Stora: 19 200 000- kr. Grupperna består av ungefär lika många huvudmän. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T Tabell B3 Enkätundersökning till rektorer. Fördelning efter huvudmannatyp och storlek.90 Andel (procent). Urval (n=2224) Svarande (n=654) En kontroll av resultaten för huvudmännen har också genomförts genom viktning.91 De viktade resultaten har inte avvikit nämnvärt från de oviktade resultaten. Resultaten i rapporten redovisas därför oviktade. Inga sambandsanalyser har genomförts i undersökningen. Intervjuerna i undersökningen har genomförts med skolchefer/förvaltningschefer eller motsvarande på förvaltningsnivå samt med rektorer. I vissa fall har även annan personal på förvaltningsnivå deltagit i intervjuerna. Rektorerna har i huvudsak varit skolenhetschefer, men även andra rektorer har deltagit, alla har dock varit lönesättande chefer. Syftet har varit att nå större förståelse för hur de intervjuade uppfattat reformerna och för de val de ställts inför vid genomförandet av reformerna. Intervjuerna har genomförts som gruppintervjuer. Totalt intervjuades cirka 20 personer på förvaltningsnivå och omkring 30 rektorer från grundskola och gymnasium. Intervjuerna genomfördes i fyra kommuner som valdes ut efter två parametrar. Samtliga kommuner indelades i fyra grupper baserat på om kommunen valt att ge Lärarlönelyftet till karriärstegslärare eller inte samt efter kommunstorlek. Från dessa fyra grupper valdes en kommun per grupp ut slumpmässigt. Uppdelningen gjordes för att fånga uppfattningar om reformerna från kommuner som gjort olika strategiska val vid implementeringen av reformerna och som har skilda förutsättningar att rekrytera lärare. Urvalet har inte gjorts i syfte att belägga resultat i kausal mening. Intervjuer har även genomförts med nuvarande och tidigare tjänstemän på , tjänstemän på samt företrädare för arbetsmarknadens parter från , , och . 90Uppdelningen baseras på antalet rekvirerade statsbidrag för lärarlönelyft. Grupperna består av ungefär lika många skolenheter. 91Kontrollanalyser har genomförts med post-stratifieringsvikter beräknade som psv=andel i populationen/andel bland svarande. Vikterna beräknades med avseende på fördelningen för huvudmannatyp och storlek. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Kriterier för att en lärare ska kunna omfattas av reformerna Kriterier för förstelärare (utöver legitimationskrav) är att läraren uppfyller samtliga av följande kriterier: •Kan genom dokumentation redovisa väl vitsordat arbete med undervisning inom ramen för en eller flera anställningar inom skolväsendet. •Har visat en särskilt god förmåga att förbättra elevernas studieresultat och har ett starkt intresse för att utveckla undervisningen. •Även i övrigt av huvudmannen bedöms som särskilt kvalificerad för undervisning och uppgifter som hör till undervisningen. Kriterier för huvudmännens lönesättning:92 •En person som nyanställs hos en huvudman på en förstelärartjänst ska få en lön som är högre än medianlönen för samma kategori lärare hos huvudmannen. •En lärare som tidigare är anställd av huvudmannen och får en förstelärartjänst ska få en lön som är högre än den lön läraren tidigare hade. •Om däremot flera tidigare anställda hos huvudmannen får en tjänst som förstelärare ska den sammanlagda genomsnittliga löneökningen för dessa lärare vara . Detta villkor innebär att förstelärarna hos en huvudman kan få olika lönepåslag (så länge den genomsnittliga löneökningen är ). Läraren, förskolläraren eller fritidspedagogen ska ha visat intresse för och god förmåga till att utveckla undervisningen på egen hand och tillsammans med kollegor och därigenom förbättrat elevernas studieresultat eller måluppfyllelsen i förskolan. Detta ska ha skett genom att läraren, förskolläraren eller fritidspedagogen har uppfyllt minst ett av följande kriterier: •tagit särskilt ansvar för att utveckla undervisningen genom kollegialt lärande i former som vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet, •med stöd av formell utbildning på avancerad nivå utöver lärarexamen eller förskollärarexamen förbättrat undervisningens innehåll, metoder och arbetssätt, 92 Förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T •tagit särskilt ansvar för att stödja lärar- eller förskollärarstudenter och kollegor som är nya i yrket eller tagit särskilt ansvar för att utveckla ämnen eller ämnesövergripande områden, eller •tagit särskilt ansvar för särskilt komplicerade undervisningssituationer. Kriterier för huvudmännens lönesättning:93 •Den sammanlagda löneökningen hos varje huvudman ska överstiga den lön som annars skulle ha utgått enligt den ordinarie lönerevisionen med i genomsnitt och högst och person. •Statsbidraget får inte lämnas för nyanställning av lärare. •För lärare som fått en karriärtjänst ska lönepåslaget enligt denna reform räknas som en del av som en del av löneökningen enligt den ordinarie lönerevisionen. 93Förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. 74 R I K S R E V I S I O N E N Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet är två statliga reformer som syftar till att öka läraryrkets attraktionskraft. Reformerna gör det möjligt för skolhuvudmännen att premiera skickliga lärare genom lönepåslag. Det ska få lärare att utvecklas i sitt yrke och få fler personer att bli lärare, vilket ska öka kvaliteten i skolan och förbättra elevernas resultat. har granskat om reformerna har skapat förutsättningar för att läraryrkets attraktionskraft ska öka. Granskningen visar bland annat att regeringens lönemässiga målsättningar med reformerna till stor del har uppnåtts . Lärarnas generella lönenivå och relativlöner i förhållande till jämförbara yrken har ökat efter reformerna. Det har skapat förutsättningar för att yrkets attraktionskraft ska öka. Men reformerna har också mött stark kritik och påverkat sammanhållningen mellan lärare negativt. De upplevs ha skapat en alltför tydlig uppdelning mellan förste-, ”andre”- och ”tredjelärare”, där tredjelärarna inte har tagit del av något statsbidrag. Satsningarna har genom det sätt som de utformats och implementerats, och som utfallet av dem har tolkats, skickat en signal om att vissa lärare är kompetenta och andra inte. lämnar med anledning av granskningen flera rekommendationer till regeringen så att reformerna på ett bättre sätt ska kunna bidra till att göra läraryrket mer attraktivt.