prop · H503191 · 2018-03-27 00:00:00 — när kostnader uppstår, och av den anledningen uppstår det inga större överskott inom bidragsfinansierad verksamhet. De inbetalade bidrag som inte förbrukats redovisas som egna poster i balansräkningen (oförbrukade bidrag) och påverkar varken årets resultat (kapitalförändring) eller lärosätets myndighetskapital. Myndighetskapital uppstår inom bidragsfinansierad verksamhet enbart när oförbrukade bidrag efter projektslut inte krävs tillbaka av finansiären utan förs till årets resultat i resultaträkningen.31 Detta utgör dock en ganska liten andel av lärosätenas totala myndighetskapital. Vid några av intervjuerna framhölls vikten av att analysera myndighetskapital och de oförbrukade bidragen i ett gemensamt sammanhang eftersom båda posterna utgör lärosätenas oförbrukade resurser.32 har tidigare granskat de oförbrukade forskningsbidragen, och konstaterat att ökningen inte enbart kan förklaras av ökade inbetalda forskningsmedel utan att det även finns incitament på lärosätena att spara resurser, bl.a. för att lättare kunna hantera fluktuationer i beviljade medel från externa finansiärer.33 Vidare har konstaterat att om lärosätet har en stor volym oförbrukade bidrag finns det en risk att en inte försumbar andel av framtida forskningsanslag eller nuvarande myndighetskapital är intecknat för samfinansiering.34 31Lärosätena använder olika principer för detta, ibland kan bidragsmedel från avslutade projekt också ligga kvar som oförbrukade medel. 32Till exempel intervju med årliga revisorer, . 33Riksrevisionen (2011a). 34Riksrevisionen (2011b). Med samfinansiering avses att externa finansiärer har krav på att lärosätena går in med delfinansiering och ibland även med finansiering av overheadkostnader. R I K S R E V I S I O N E N V A R F Ö R S P A R A R L Ä R O S Ä T E N A ? En positiv kapitalförändring som bidrar till ökningen av myndighetskapitalet kan också uppstå som ett resultat av att lärosätets avgiftsfinansierade verksamhet har gått med överskott (se b och f i figur 1). Lärosätena har rätt att ta ut avgifter för delar av sin verksamhet, i enlighet med 3 och 4 § avgiftsförordningen (1992:191). Dessa avgifter kan avse antingen utbildning eller forskning, och de består av intäkter från uppdragsverksamhet och övriga avgiftsintäkter. För försäljning av beställd utbildning, utbildning inom m.m., uppdragsutbildning, utbildning av studieavgiftsskyldiga studenter och uppdragsforskning gäller principen för full kostnadstäckning.36 Högskolorna får själva bestämma avgiftens storlek för ovanstående verksamheter och avgiften ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. Grunden för avgiftsfinansierad verksamhet är att avgifternas storlek ska beräknas enligt principen om full kostnadstäckning, vilket innebär att avgifterna ska täcka de direkta och indirekta kostnaderna för prestationen.37 Emellertid uppstår dock ofta mindre över- eller underskott eftersom de faktiska kostnaderna inte alltid sammanfaller med de avgifter som bestämts i förväg. I dessa fall kommer den avgiftsfinansierade verksamheten att generera en kapitalförändring, vilket också påverkar myndighetskapitalet. De erhållna avgiftsintäkterna som inte avser det pågående räkenskapsåret periodiseras och redovisas som egna poster i balansräkningen (övriga förutbetalda intäkter) och påverkar varken årets resultat (kapitalförändring) eller lärosätets myndighetskapital. 2.3Hur stort är myndighetskapitalet vid universitet och högskolor? 2.3.1 Ett samlat myndighetskapital på /17 hade statliga universitet och högskolor i ett samlat myndighetskapital på , vilket motsvarade av lärosätenas omsättning (kostnader). Vid 11 av 31 lärosäten uppgick 35Kategorin övriga avgiftsintäkter är intäkter för uthyrning av lokaler, konferensavgifter eller intäkter av försäljning av tjänster eller liknande, samt övriga intäkter i verksamheten, t.ex. försäljning av material och fakturerade kostnader. Lärosätenas intäkter av anmälnings- och studieavgifter ingår också i denna kategori. 36Se till exempel Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor, bilaga 4 Av bilagan framgår även vilka avgiftsbelagda verksamheter som inte omfattas av kravet på full kostnadstäckning. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N myndighetskapitalet till av omsättningen och vid några fall till och med . Det är värt att nämna att spännvidden mellan lärosätena avseende myndighetskapitalet i förhållande till omsättningen är stor – från till av omsättningen (se tabell 2 i bilaga 3). Som tidigare beskrivits utgörs myndighetskapitalet till av summan av årets kapitalförändring och balanserad kapitalförändring. De övriga utgörs av statskapital, uppskrivningskapital, donationskapitel och/eller resultatandelar i hel- och delägda bolag.38 Av denna anledning kommer den fortsatta beskrivningen av myndighetskapitalet huvudsakligen bygga på summan av årets kapitalförändring och balanserad kapitalförändring.39 2.3.2Myndighetskapitalets storlek inom utbildning respektive forskning avspeglar verksamhetens inriktning på lärosätena40 uppgick myndighetskapitalet inom utbildning till och utgjorde av det totala myndighetskapitalet vid de 31 lärosäten som ingår i granskningen. Som jämförelse kan nämnas att lärosätenas verksamhet avseende utbildning utgjorde av hela verksamheten. Myndighetskapitalet inom forskning uppgick till . Skillnaderna mellan lärosätena är dock stora. De lärosäten som har en dominerande verksamhetsgren, dvs. utbildning eller forskning, har generellt också en relativt stor obalans mellan verksamhetsgrenarna när det gäller myndighetskapital. I stort sett alla nya universitet och högskolor (med undantag för och konstnärliga högskola), vars verksamhet framför allt är inriktad mot utbildning på grundnivå och avancerad nivå, har byggt upp ett betydligt större överskott inom utbildning än inom forskning medan det motsatta förhållandet gäller för fackinriktade universitet (diagram 1). På de breda etablerade universiteten är myndighetskapitalet något mer balanserat mellan de två verksamhetsgrenarna. Myndighetskapitalet inom respektive verksamhetsgren speglar delvis de olika lärosätesgruppernas inriktning på verksamhet. 38Enligt uppgifter från ESV:s databas förfogar 25 lärosäten över ett statskapital, oftast i form av konst från . I de flesta fall utgör statskapitalet enbart 1–av lärosätets totala myndighetskapital men i några enstaka fall (, och ) uppgår andelen statskapital till 6–av det totala myndighetskapitalet. () har även ett uppskrivningskapital som utgör av lärosätets myndighetskapital och 6 lärosäten förfogar över ett donationskapital, vilket dock bara är en marginell del av myndighetskapitalet. Resultatandelar redovisades av 16 lärosäten 2016, varav 4 hade ett negativt kapital från det. 39I har några lärosäten lämnat uppgifter om myndighetskapital inklusive statskapital etc. medan de flesta har lämnat uppgifter om enbart balanserad och årets kapitalförändring. 40Myndighetskapital inom utbildning respektive forskning avser summan av årets kapitalförändring och balanserad kapitalförändring inom respektive verksamhetsgren. Dessa uppgifter baserar delvis på statistik från (2011–2016), delvis på (2007–2010). R I K S R E V I S I O N E N V A R F Ö R S P A R A R L Ä R O S Ä T E N A ? Diagram 1 Myndighetskapital () uppdelat på utbildning, forskning respektive fortlöpande miljöanalys 2016, per lärosätesgrupp Myndighetskapital inom fortlöpande miljöanalys Not: Myndighetskapital inom fortlöpande miljöanalys, vilket är en för liten verksamhetsgren för att synas i diagrammet, finns enbart vid , vilket ingår i gruppen . Källa: UKÄ. Vid 21 av 31 lärosäten är myndighetskapitalet större inom utbildning än inom forskning (se tabell 2 i bilaga 3). Detta förhållande gäller även med hänsyn tagen till omsättningen i respektive verksamhetsgren, dvs. myndighetskapitalets andel av omsättningen inom utbildning respektive forskning. 2.3.3Nästan av myndighetskapitalet utgörs av oförbrukade anslagsmedel Med tanke på den anslagsfinansierade verksamhetens storlek, och de skillnader som finns mellan redovisningsprinciperna för anslagsfinansierad verksamhet och externt finansierad verksamhet, faller det sig naturligt att en övervägande del av myndighetskapitalet har uppstått inom den anslagsfinansierade verksamheten. Enligt från lärosätena utgör det uppbyggda myndighetskapitalet inom anslagsfinansierad verksamhet av det totala myndighetskapitalet.41 Det ackumulerade överskottet från avgiftsfinansierad verksamhet utgör av lärosätenas totala myndighetskapital.42 41Det utgör av det totala myndighetskapitalet men av summan av balanserad kapitalförändring och årets kapitalförändring. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.3.4En del av myndighetskapitalet är intecknat för framtida åtaganden Delar av myndighetskapitalet avser uppskjuten verksamhet, dvs. medel som är intecknade för framtida åtaganden.43. har också tidigare konstaterat att den del av myndighetskapitalet som lärosätena fritt kan disponera kan vara mindre än vad som framgår av balansräkningen, eftersom delar av kapitalet kan vara bundet i bemärkelsen att det är intecknat för framtida åtaganden och kostnader, exempelvis samfinansieringar av forskningsbidrag, kommande avskrivningar, investeringar eller medel avsatta för beslutade strategiska satsningar.44 Det finns inte några officiella statistikuppgifter om lärosätenas myndighetskapital uppdelat på fritt respektive intecknat kapital. har därför samlat in dessa uppgifter från lärosätena. Vid de 11 lärosäten som lämnat dessa uppgifter varierar andelen fritt kapital mellan av det totala myndighetskapitalet, och den intecknade delen är betydligt större inom forskning än inom utbildning.45 Av det intecknade kapitalet avser den största delen beslutade strategiska satsningar, reserverade medel för rekryteringar samt uppskjuten forskningstid. Även uppskjutna personalkostnader är vanliga, t.ex. reserverade medel för återgång i forskning efter ledningsuppdrag, föräldraledighet eller sjukskrivning.46 Lärosätena tillämpar något olika definitioner av fritt respektive intecknat kapital. Till exempel tillämpar lärosäten olika principer för hur de behandlar framtida samfinansieringar. reserveras delar av myndighetskapitalet till beslutade framtida samfinansieringar medan i andra fall reserveras delar av kommande års anslag. Även principerna för att behandla överskotten från externt finansierade projekt där finansiären inte krävt tillbaka sina medel efter projektets slut kan variera. Vid några lärosäten får forskarna behålla medlen och det förblir intecknat; i andra fall förs kvarvarande medel från avslutade projekt över till en gemensam pott, antingen på central- eller fakultetsnivå och blir då fritt kapital.47 43Riksrevisionen definierar intecknat kapital som kapital som är avsatt för en planerad, tidsbunden användning och som har någon form av dokumenterat underlag. Exempel på vad reserverat/bundet kapital kan användas till är samfinansiering av befintliga projekt, doktorandsanställningar, beslutade strategiska satsningar eller avskrivningar av beslutade investeringar. Det intecknade kapitalet kan däremot inte avse täckning av normala kostnadsförändringar som löne- och prisökningar. 44Riksrevisionen (2012). 45Beräkningen bygger på uppgifter från 11 lärosäten; övriga lärosäten har inte lämnat uppgifter om myndighetskapital uppdelat på fritt respektive bundet kapital. 46Intervju 3 vid , . 47Till exempel intervju 1 vid , , intervju 3 vid , . R I K S R E V I S I O N E N V A R F Ö R S P A R A R L Ä R O S Ä T E N A ? 2.4 Utvecklingen av myndighetskapital 2007–2016 Som beskrivits tidigare kan ökningen av myndighetskapitalet ske på tre sätt: •genom överskott i den löpande verksamheten, vilket kan uppstå genom ökade intäkter eller minskade kostnader •genom nya tillskott av stats- eller donationskapital •genom positiva resultat från andelar i hel- och delägda bolag. Som tidigare nämnts står överskott i den löpande verksamheten för den allra största delen av ökningen och utgör också av . Detta avsnitt ger en deskriptiv bild av myndighetskapitalets utveckling –2016. Orsakerna till utvecklingen analyseras i kapitel 3. 2.4.1Ökningen har avstannat totalt sett, men fortsätter på många lärosäten Det samlade myndighetskapitalet för samtliga statliga universitet och högskolor har ökat hela den granskade perioden, även om ökningen stannat av (se diagram 2). –2016 har myndighetskapitalet ökat med , motsvarande . Omräknat till priser har ökningen varit , motsvarande (blå staplar i diagram 2). Diagram 2 Myndighetskapital priser vid statliga universitet och högskolor 2007–2016 Myndighetskapital som andel av kostnader, % Källa: ESV/och . 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I förhållande till lärosätenas omsättning (kostnader) har myndighetskapitalet legat på ungefär samma nivå – på (linjen i diagram 2), vilket betyder att ökningen av myndighetskapital har följt ökningen av lärosätenas omsättning. Ökningen 2007–2016 avser alla lärosäten utom sex (Försvarshögskolan, konstnärliga högskola, , Kungl. , och ). Vid fyra lärosäten har myndighetskapitalet ökat mer än tio gånger , men detta gäller lärosäten vars myndighetskapital ursprungligen var mycket litet, motsvarande av omsättningen. Den största relativa ökningen återfinns vid fackinriktade universitet, följd av breda etablerade universitet och högskolor (se tabell 3 i bilaga 3 för utvecklingen på lärosätesnivå). Eftersom de breda etablerade och fackinriktade universiteten står för av det sammanlagda myndighetskapitalet påverkar utvecklingen vid dessa lärosäten i hög grad utvecklingen på totalnivå. Myndighetskapitalet ökade som mest 2007–2011. ökade såväl utbildningssom forskningsanslagen mycket snabbt till många lärosäten och lärosätena hann inte omsätta alla resurser i verksamhet. Ökningen av myndighetskapitalet har varit betydligt mindre och utvecklingen har varierat ganska mycket mellan olika lärosäten. –2016 har myndighetskapitalet i förhållande till omsättningen minskat vid 15 lärosäten, legat på ungefär samma nivå vid 5 lärosäten och fortsatt att öka vid 11 lärosäten. Bland dessa 11 lärosäten finns ett antal lärosäten vars myndighetskapital i förhållande till omsättningen är större än genomsnittet på totalnivå. Vid några av dem har kapitalet enligt enkätsvaren byggts upp medvetet för att finansiera planerade investeringar i samband med flytt, om- eller nybyggnation.48 2.4.2En övervägande del av ökningen har uppkommit inom den anslagsfinansierade verksamheten49 visar att av ökningen 2007–2016 har skett inom den anslagsfinansierade verksamheten. Myndighetskapitalet inom anslagsfinansierad verksamhet har ökat med (i löpande priser). har anslagsintäkterna ökat med (i löpande priser). Detta innebär att två tredjedelar av anslagsökningen 2007–2016 inte har omsatts i verksamhet utan blivit kvar hos lärosätena, vilket 49Myndighetskapital inom anslags-, bidrags- och avgiftsfinansierad verksamhet har samlats in via . En mer detaljerad beskrivning av databearbetning finns i bilaga 1. R I K S R E V I S I O N E N V A R F Ö R S P A R A R L Ä R O S Ä T E N A ? tyder på att lärosätena haft svårigheter att anpassa verksamheten till ökad tilldelning. 2.4.3 Överskotten ökar även inom avgiftsfinansierad verksamhet Även om myndighetskapitalet inom den avgiftsfinansierade verksamheten50 utgör en liten del, , av myndighetskapitalet som helhet (som jämförelse kan nämnas att omsättningen inom avgiftsfinansierad verksamhet utgör drygt av lärosätenas totala omsättning), har en viss ökning skett även där med en dryg fördubbling priser (, motsvarande ) –2016. Ökningen har skett vid ett tjugotal lärosäten och avser i de flesta fall både utbildning och forskning. Ökningen inom utbildning (, motsvarande ) har framförallt skett vid högskolor, medan ökningen inom forskning (, motsvarande ) har varit koncentrerad till breda etablerade och fackinriktade universitet. Detta följer därmed samma mönster som myndighetskapitalets utveckling totalt sett. 2.4.4 Ökningen avser såväl utbildning som forskning Ökningen, både i absoluta tal och i förhållande till omsättningen, har skett såväl inom utbildning som inom forskning (diagram 3). Under början av perioden följde ökningen av myndighetskapitalet inom de två verksamhetsgrenarna varandra, men har myndighetskapitalet inom forskning minskat något i förhållande till omsättningen medan myndighetskapitalet inom utbildning har ökat i förhållande till omsättningen inom utbildning. Avser all avgiftsfinansierad verksamhet inkl. studieavgiftsfinansierad verksamhet. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 3 Myndighetskapital i förhållande till lärosätenas omsättning (kostnader) 2007– 2016 priser, uppdelat i verksamhetsgrenar Källa: samt UKÄ. Myndighetskapitalet inom utbildning har ökat i absoluta tal i alla lärosätesgrupper utom de konstnärliga, medan myndighetskapitalet inom forskning framför allt har ökat vid breda etablerade och fackinriktade universitet (diagram 4). Orsaker till varför utvecklingen varit olika för olika lärosätesgrupper beskrivs i kapitel 3. Diagram 4 Myndighetskapitalets förändring 2007–2016 i löpande priser, uppdelat i lärosätesgrupper och verksamhetsgrenar Myndighetskapital inom fortlöpande miljöanalys Källa: samt UKÄ. R I K S R E V I S I O N E N V A R F Ö R S P A R A R L Ä R O S Ä T E N A ? 2.4.5En stor ökning av myndighetskapitalet inom utbildning vid nya universitet och högskolor Myndighetskapitalet inom utbildning har ökat med , motsvarande 2007–2016. Omräknat till priser är ökningen (). Ökningen avser framförallt den anslagsfinansierade verksamheten (anslagsfinansierad samt anslags-och bidragsfinansierad) som ökat med priser. Ökningen av myndighetskapitalet inom den avgiftsfinansierade verksamheten har varit (priser), motsvarande (diagram 5). Diagram 5 Myndighetskapitalet inom utbildning –2016 priser, uppdelat i finansieringsform Not: ”Ej uppdelad” avser uppgifter från fyra lärosäten som inte lämnat uppgifter uppdelade på finansieringsform. Den relativa ökningen av myndighetskapitalet inom utbildning har varit störst vid fackinriktade och nya universitet. Ökningen i absoluta tal priser har varit störst vid högskolor (), följt av de breda etablerade universiteten () och de nya universiteten (). 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 6 Myndighetskapitalet inom utbildning –2016 priser, uppdelat i lärosätesgrupp 2.4.6Störst ökning av myndighetskapital inom forskning vid breda etablerade och fackinriktade universitet Myndighetskapitalet inom forskning har 2007–2016 ökat med (). Omräknat till priser är ökningen , motsvarande . av dessa har uppstått inom den anslagsfinansierade verksamheten.51 Till skillnad från ökningen av myndighetskapital inom utbildning, där ökningen i stort sett avser alla lärosäten, har ökningen inom forskning varit koncentrerad till breda etablerade och fackinriktade universitet (diagram 7). Vid de nya universiteten och vid högskolorna har myndighetskapitalet på forskarnivå totalt sett minskat 2007–2016 (priser). Myndighetskapitalet inom forskning har ökat vid 20 av 31 lärosäten, däribland vid samtliga breda etablerade och fackinriktade universitet. 51För närmare beskrivning av av kvantitativa uppgifter från lärosäten, se elektronisk bilaga 5. R I K S R E V I S I O N E N V A R F Ö R S P A R A R L Ä R O S Ä T E N A ? Diagram 7 Myndighetskapitalet inom forskning 2007–2016 priser, uppdelat i lärosätesgrupp 2.4.7 Utvecklingen ur ett längre perspektiv (1999–2016) Den granskade perioden sträcker sig , men det är även intressant att se myndighetskapitalets utveckling ur ett längre tidsperspektiv. I diagram 8 framgår att ökningen av myndighetskapitalet, både i absoluta tal och i förhållande till omsättningen, är än mer markant ur ett längre tidsperspektiv. I början av 2000- talet var det samlade myndighetskapitalet cirka 4–5 miljarder omräknat till priser, men på grund av minskade intäkter minskade kapitalet och vissa lärosäten saknade helt myndighetskapital.52 När intäkterna sedan ökade kraftigt , hann inte lärosätena omsätta dem i verksamhet och kapitalet fördubblades . Myndighetskapitalet i förhållande till lärosätenas omsättning (linjen i diagram 8) varierade mellan ända , då det började stiga för att sedan stabilisera sig på en nivå av omsättningen. 52 (2013). 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 8 Utveckling av myndighetskapitalet priser 1999–201653 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 Myndighetskapital som andel av kostnader Källa: UKÄ. •Det är möjligt för universitet och högskolor att bygga upp myndighetskapital genom att behålla de anslag de inte förbrukat eftersom lärosätena omfattas av ett undantag från kostnadsbaserad anslagsavräkning. •Vid /17 redovisade statliga universitet och högskolor ett samlat myndighetskapital på , vilket motsvarar av deras totala omsättning. •Jämfört med 2007 har myndighetskapitalet ökat med , motsvarande , och myndighetskapitalet har ökat vid alla utom sex lärosäten. •Ökningen på totalnivå har blivit mindre , och i förhållande till lärosätenas totala omsättning har myndighetskapitalet legat på ungefär samma nivå . har myndighetskapitalet minskat vid 15 lärosäten. •Även om ökningen vid många lärosäten har stannat av ligger myndighetskapitalet på en historiskt hög nivå, både i absoluta tal och i förhållande till omsättningen. 53Avser utvecklingen av summan av balanserad kapitalförändring och kapitalförändring enligt resultaträkning, eftersom det inte finns tillgängliga uppgifter om det totala myndighetskapitalet för perioden –2003. R I K S R E V I S I O N E N V A R F Ö R S P A R A R L Ä R O S Ä T E N A ? •En övervägande del av ökningen () har uppkommit inom den anslagsfinansierade verksamheten, vilket innebär att de anslag som anvisat och regeringen tilldelat inte har förbrukats fullt ut. •Det finns en relativt liten, men tydlig, ökning av överskotten inom den avgiftsfinansierade verksamheten, vilket har bidragit till ökningen av myndighetskapitalet. •Tidigare studier om myndighetskapital har framför allt förklarat uppbyggnaden av myndighetskapitalet med ökade forskningsresurser. Denna granskning visar dock att myndighetskapitalet har ökat även inom utbildning. Ökningen av myndighetskapitalet inom forskning har dock varit dubbelt så stor som den inom utbildning. •Myndighetskapitalet inom utbildning har ökat på samtliga lärosäten men mest vid nya universitet och högskolor. •Myndighetskapitalet inom forskning har ökat enbart hos breda etablerade och fackinriktade universitet. •En del av myndighetskapitalet är intecknat för framtida kostnader. Denna del är betydligt större inom forskning än inom utbildning. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3Orsaker till uppbyggnaden av myndighetskapital I detta kapitel beskrivs och analyseras de orsaker till uppbyggnaden av myndighetskapitalet som identifierat under granskningens gång. Kapitlet bygger på enkät till lärosätena, genomförda fallstudier på lärosäten samt intervjuer med företrädare för , , () och (). För att undersöka i vilken omfattning vissa faktorer förklarar det ökande myndighetskapitalet har även genomfört regressionsanalyser baserade på dels uppgifter från UKÄ, dels . 3.1 Planering och genomförande av verksamhet Nedan beskrivs faktorer kopplade till lärosätenas planering och genomförande av utbildning och forskning som påverkar myndighetskapitalets ökning. 3.1.1Lärosätena har svårt att anpassa verksamheten till medelstilldelningen