prop · H503262 · 2018-05-22 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2017/18:262 En nationell strategi för ESS och den omgivande Skr. Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse redovisas en nationell strategi med övergripande målsättningar för det svenska deltagandet i och värdskapet för den internationella forskningsanläggningen (ESS), som byggs utanför . ESS kommer att bli den mest kraftfulla anläggningen i världen i sitt slag. Anläggningen kommer att öppna vägen för framtida forskningsgenombrott inom en rad viktiga områden där nya och avancerade material och läkemedel kan bli avgörande för att möta många av de stora samhällsutmaningarna. Regeringens utgångspunkt är att ESS utgör en unik möjlighet för som kunskapsnation, som också stärks av den närliggande nationella forskningsanläggningen . finns ett enastående tillfälle att etablera ett internationellt ledande centrum för material- och livsvetenskaper med ESS och som hörnstenar. Huvudsyftena med strategin är att presentera nationella mål för arbete relaterat till ESS och att bidra till att skapa förutsättningar för berörda aktörer att agera samordnat och effektivt. Den nationella strategin anlägger ett brett perspektiv och omfattar i vissa delar både ESS och samt den kunskapsmiljö som etableras runt dessa anläggningar. Regeringen vill även stödja de initiativ som redan tagits av olika aktörer. Skrivelsen kommer efter behov att följas av uppdrag till berörda myndigheter för att målen ska uppnås. 1 En nationell strategi behövs för ESS och den omgivande En vision för ESS ............................................................... ESS innebär stora möjligheter för och Pågående insatser för nationell samordning ....................... Från byggstart till drift – ESS en världsunik och 2 Utgångspunkter för nationella strategi för ESS................ ESS i ett svenskt forskningspolitiskt sammanhang .......... ESS, och regeringens samverkansprogram....... En miljö för samverkan och kunskapsutveckling kring ESS och ................................................... ESS är ett europeiskt projekt men och har centrala roller som värdländer .................... 3 En nationell strategi för arbete med ESS.......................... inom områden relevanta för både ESS och för att möjliggöra nya vetenskapliga genombrott............. Det behövs en ökad kunskapsuppbyggnad Lärosätena bör ta del av möjligheterna med ESS och .................................... En nationell samordning möjliggör att svenska aktörers insatser förstärker och kompletterar Kunskapsmiljön vid ESS och – en internationell mötesplats som stimulerar samarbeten, forskning och innovation som kommer hela Kunskapsmiljön kring ESS och ESS – ett samarbete över landsgränser............ Svenska företag ska dra nytta av forsknings- och innovationsmiljön kring ESS och ..................... ESS och bidrar till att öka intresset för naturvetenskap och teknik ................................................ ESS och stärker som ledande Erfarenheter av att planera, konstruera och driva ESS tas tillvara ................................................................. 4 Uppföljning av strategin ................................................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... En nationell strategi behövs för ESS och Skr. 1.1En vision för ESS står värd för två världsunika forskningsinfrastrukturer som kan användas för att med hjälp av neutroner och röntgenljus studera de allra minsta strukturerna i olika typer av material. Det är dels den europeiska neutronkällan European Spallation Source (ESS), dels den närliggande nationella anläggningen , världens ljusstarkaste synkrotron inom röntgenljusområdet. För att som forsknings- och innovationsnation ska kunna dra maximal nytta av investeringar i forskningsinfrastruktur och möjliggöra att svenska forskare aktivt kan medverka till de potentiella vetenskapliga genombrotten som ESS och kan bidra till när det gäller avancerade och nya material inom många olika områden såsom läkemedel, kemi, livsmedel, förpackning, energi, elektronik och fordon, anser regeringen att insatser behövs av en mångfald av aktörer, såsom lärosäten, forskningsfinansiärer och forskningsinstitut, som på olika sätt kan bidra till arbetet. För att skapa goda förutsättningar för att aktörerna ska känna ansvar, engagemang och se de möjligheter som anläggningarna erbjuder samt driva utvecklingen framåt krävs en gemensam vision och nationella mål. Mot denna bakgrund presenterar regeringen en samlad strategi för svensk medverkan i, och värdskap för ESS. Strategin ska stärka och komplettera pågående och genomförda insatser, anlägga ett brett perspektiv och i vissa delar omfatta både ESS och samt den kunskapsmiljö som etableras runt dessa anläggningar. Strategin speglar regeringens övergripande prioriteringar, och presenterar nationella mål för arbete med ESS. Huvudsyftena är att skapa långsiktiga förutsättningar för berörda aktörer att agera samordnat och effektivt och att höja och bredda det svenska engagemanget för ESS. Vidare ska strategin vara ett underlag för regeringens planering, ett stöd för myndigheternas arbete och tjänstgöra som information till och omvärlden om hur regeringen arbetar med ESS. Strategin kommer efter behov att följas av uppdrag till berörda myndigheter för att målsättningarna ska uppnås. Regeringens övergripande vision är att ESS och är bärande delar i ett ledande centrum för genombrottsforskning, spjutspetsteknik och innovation inom material- och livsvetenskaperna. Anläggningarna utgör förstahandsvalet för de forskare, företag och institut som vill använda de tekniker som dessa anläggningar erbjuder. Forskningsresultaten, den tekniska utvecklingen och den innovation som möjliggjorts av ESS och bidrar till att lösa våra stora samhälls- och miljöutmaningar, i , och världen. Genom samarbetet i ESS har kunskaper byggts upp om hur internationella storskaliga forskningssamarbeten kan genomföras på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt, som de bidrar till större sammanhållning och gemenskap över nationsgränserna. 1.2ESS innebär stora möjligheter för och Ett unikt europeiskt projekt på svensk mark Regeringens avsiktsförklaring om att erbjuda värdskap för European Spallation Source (ESS) blev startskottet för förhandlingar med andra europeiska länder om deltagande och finansiering av anläggningen. De svenska och danska regeringarna kom överens om att tillsammans verka för ett europeiskt beslut om placeringen av ESS. Efter budgivning och förhandling i konkurrens med bl.a. och , enades de europeiska forskningsministrarna om att ESS ska byggas i i . De data som experimenten i ESS kommer att generera kan lagras och i viss utsträckning behandlas i en datahanteringscentral placerad i som är en integrerad del i organisationen. Ett europeiskt konsortium med tretton medlemsländer ansvarar för styrning och finansiering av anläggningen (, , , , , , , , , , , och ). Konsortiet har två observatörsländer (och ). ESS beräknas bli i genomsnitt ca 20 gånger mer kraftfull än dagens bästa och motsvarande anläggningar. Denna unika prestandahöjning öppnar för helt nya typer av banbrytande studier med en stor potential för vetenskapliga genombrott inom många områden, såsom livsvetenskaper, medicin och materialvetenskap med tillämpningar inom t.ex. läkemedelsutveckling, miljö och klimat, bioekonomi, transporter och kulturarvsforskning. Uppskattningsvis kommer ca 800 experiment att genomföras vid de 15 olika experimentstationerna som initialt planeras. De första förväntas utföras och ESS beräknas vara fullt i drift 2025. ESS kommer då att besökas av flera tusen forskare . Erfarenhet från andra liknande anläggningar visar att den allra största delen av användningen () kommer att gälla grundläggande forskning. En betydande del av användningen kommer dock att vara samverkansprojekt mellan industri, universitet och högskolor och en del kommer att handla om direkt industriell användning. ESS är ett av de största och mest högprioriterade forskningsinfrastrukturprojekten i . Anläggningen kommer att ge ett värdefullt bidrag till möjligheterna att nå det långsiktiga målet i 2020- strategin och öka europeisk tillväxt och sysselsättning. Den kommer också att stödja arbetet med FN:s hållbarhetsmål i Agenda . Det svenska och danska värdskapet innebär unika möjligheter men också ett särskilt åtagande och ansvar för och . investering i ESS är omfattande och större än vad som vore fallet om anläggningen var placerad utomlands. För är det därför viktigt att säkerställa att konstruktion, underhåll och uppgradering av ESS sker på ett kostnadseffektivt sätt. De kostnader som medföljer värdskapet motiveras, förutom av de rent vetenskapliga skälen, av att placeringen av ESS på svensk mark kan innebära stora fördelar för i form av kompetensförsörjning, ekonomisk tillväxt och skatteinkomster. Tidigare studier visar att en satsning som ESS kan resultera i en sysselsättningsökning på tusentals arbetstillfällen och en extra BNP-ökning i storleksord- ningen (Ds 2005:20). Studier av andra forskningsanläggningars inverkan på det omgivande samhället och ekonomin indikerar också positiva effekter. Som exempel kan nämnas neutronkällan and Muon Source nära som uppskattats ge tillbaka på investeringarna enligt utvärderingen Report (2016). De potentiella vinsterna är dock beroende av att det finns en förmåga i samhället att omsätta den kunskap som anläggningar som ESS genererar i form av företag, tjänster och produkter. Forskningsinfrastrukturer som ESS är en nödvändig förutsättning för forskning av hög kvalitet, men anläggningen i sig leder inte automatiskt till internationell framgång. Det är framförallt forskningens kvalitet, det unika i de vetenskapliga frågeställningarna som ska besvaras och hur anläggningen integreras i forskningssystemet, som avgör om anläggningen blir en framgång eller inte. Svenska lärosäten har stor betydelse för att utveckla olika styrkeområden genom att knyta verksamheter närmare forskningsanläggningar som ESS. De kan därför också ha en nyckelroll i att utveckla ESS till en framgångsrik anläggning. arbete med värdskapet för ESS har pågått under och genomgått flera olika faser. Fokus skiftas nu från förberedelser och konstruktion till kommande användning. För att ska få maximal samhällsekonomisk nytta av satsningen kommer den centrala frågan nu att vara möjligheterna för lärosäten och näringsliv att använda anläggningarna. ESS i ett internationellt perspektiv Forskning kan bidra till att möta globala utmaningar. EU har i allt högre grad uppmärksammat behovet av gemensamma insatser för att bygga upp forskningsinfrastrukturer. Orsaken är att sådana i många fall kräver så stora investeringar för uppförande och drift att det är svårt för ett enskilt land att på egen hand klara av finansieringen. Utöver de uppenbara fördelarna med att dela på det finansiella ansvaret så utgör gränsöverskridande samarbeten kring utveckling och drift av forskningsinfrastruktur också en god grund för samordning av forskningsprioriteringar och utveckling av konkreta forskningssamarbeten. Inom det innevarande ramprogrammet för forskning och innovation, Horisont 2020, har EU genomfört olika satsningar för att stimulera nya forskningsinfrastrukturer. Den rådgivande gruppen on Research Infrastructures (ESFRI), där experter från EU:s medlemsstater och Kommissionen ingår, publicerar regelbundet en översikt över existerande och planerade gränsöverskridande europeiska forskningsinfrastrukturer samt prioriteringar mellan dessa. Baserat på ESFRI:s prioriteringar har EU:s medlemsstater identifierat ESS som en av tre forskningsinfrastrukturer, som är speciellt viktiga för europeiskt mervärde och konkurrenskraft. En särskild juridisk organisationsform, () har inrättats av EU för att bl.a. underlätta det parlamentariska godkännandet av pan-euro- peiska infrastrukturer i medlemsstaterna. ESS är ett av ett femtontal sådana konsortier, men i finansiell, teknisk och organisatorisk bemärkelse den i särklass mest omfattande infrastrukturen. 2017/18:262 bidragit till finansiering av flera projekt vid eller som stöd för ESS. Även det Nationella regionalfondsprogrammet 2014–2020 bidrar till finansieringen. I ett globalt perspektiv har andra forskningsintensiva regioner också sökt samarbeten. Exempel på sådana internationella ansträngningar är partikelfysiklaboratoriet på gränsen mellan och och det europeiska sydobservatoriet () med huvudkontor i , , och observatorier i . Samarbeten för utveckling av neutronvetenskap har etablerats av ESS med exempelvis J-Parc i . stänger ned sin största neutronkälla och söker därför aktivt partnerskap med andra länders anläggningar vilket innebär möjligheter för ESS . Med och har ingått bilaterala innovationspartnerskap som omfattar utveckling av samarbeten för forskningsinfrastrukturer och testbäddar. Forskningsinfrastrukturer utvecklas, drivs och avvecklas under långa tidscykler. I det globala landskapet av neutronkällor blir ESS en av de viktigaste. Det är av stor betydelse att ESS tillsammans med andra neutronkällor i och globalt gemensamt arbetar för att optimera framtida tillgång och möjlighet till neutronbaserad forskning. Det innebär att planerade igångsättningar av nya anläggningar men också avveckling av gamla anläggningar måste beaktas i planeringen. ESS kommer att kunna erbjuda en unik kapabilitet för dess användare men kommer inte ensamt ha den kapacitet som krävs för att säkerställa behovet av tillgången till neutronkällor i . har varit världsledande inom användningen av neutroner i forskning, och tack vare ESS kan denna position vidmakthållas. ESS och stärker som attraktiv kunskapsnation Regeringen presenterade den forskningspolitiska propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208) som beskriver regeringens forskningspolitik med ett tioårigt perspektiv. Syftet är att ska vara en ledande kunskapsnation och ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer. Propositionen handlar om att skapa långsiktighet, stabilitet och samverkan för forskning och innovation med sikte på samhällets utmaningar. Regeringen vill med propositionen stärka förutsättningarna för att lärosäten ska kunna vara starka och ansvarsfulla och därmed bidra till att höja kvaliteten på svensk forskning. Regeringen vill också skapa förutsättningar för forskning i hela landet som en drivkraft för att stärka samhällsbygget. Medlen för att uppnå detta handlar om att skapa attraktiva karriärvägar, öka jämställdheten, höja anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå till universitet och högskolor samt genomföra olika strategiska forsknings- och innovationssatsningar för att möta samhällsutmaningar. De satsningar som presenterades i propositionen har två huvudsakliga inriktningar. Den ena innebär att lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå prioriteras upp och den andra att regeringen presenterar flera forsknings- och innovationssatsningar inriktade på fem utpekade samhällsutmaningar. ningar avser bland annat fem samverkansprogram och sju tioåriga De fem samverkansprogrammen är Nästa generations resor och transporter, Smarta städer, Cirkulär och biobaserad ekonomi, Life science och Uppkopplad industri och nya material. De tioåriga forskningsprogrammen avser klimat, hållbart samhällsbyggande, social bostadspolitik och tillgänglighetsdesign, migration och integration, antibiotikaresistens, tillämpad välfärdsforskning samt arbetslivsforskning. Därutöver presenterade regeringen ytterligare några forskningssatsningar och satsningar på ökat tillgängliggörande och användande av forskningsinfrastrukturer samt satsningar på test- och demonstrationsmiljöer. För att anta flera av samhällets stora utmaningar såsom hälsa, miljö- och klimatförändringar, energiförsörjning och hållbart utnyttjande av naturresurser behövs ett brett vetenskapligt perspektiv. Grundläggande material- och teknikforskning är avgörande för bl.a. lösningar av energiförsörjning och frågor kring utnyttjandet av ändliga naturresurser. Gemensamt för övergripande forskningsfrågor som är kopplade till de stora samhällsutmaningarna är att de kräver ett brett spektrum av natur- och teknikvetenskapliga kompetenser. I ESS geografiska närområde ligger synkrotronljusanläggningen , ett centrum för material- och livsvetenskaplig forskning med placering vid . MAX-laboratoriet vid grundades och är ett nationellt laboratorium som i första hand stöttar det svenska forskarsamhället, men som även har många internationella användare. 2016 invigdes det nuvarande som innebar en stor prestandahöjning. Laboratoriet har världens ljusstarkaste synkrotron inom röntgenljusområdet och har därmed rönt mycket stort internationellt intresse. En synkrotronljuskälla och en neutronkälla har principiella likheter i uppbyggnad, funktionalitet och användning, som de provresultat som kan genereras vid användning av den ena källan i många fall kan kompletteras med värdefull information och fördjupad förståelse vid användning av den andra källan. Forskaren kan därmed skapa en komplett bild av materialets inneboende egenskaper. Tack vare MAX-labo- ratoriet har byggt upp en bred användarbas, med användare från flertalet lärosäten i , och en expertkompetens kring synkrotronljusanvändning. De två anläggningarna ESS och är olika bl.a. när det gäller organisation, styrning och finansiering. Inom ramen för denna strategi finns det emellertid uppenbara fördelar att betrakta anläggningarna och den omgivande forskningsmiljön som en helhet. De insatser och åtgärder som föreslås kommer båda anläggningarna till godo. Att kommer att vara värd för två ledande forskningsinfrastrukturer är unikt och stärker redan starka ställning som en attraktiv kunskapsnation. Svensk forskning inom material- och livsvetenskaperna är av hög kvalitet, och vid svenska lärosäten finns flera starka forskningsmiljöer inom relevanta områden som ytterligare kommer att kunna stärkas av de satsningar på forskningsinfrastrukturer som genomförts. finns ett avgörande tillfälle att etablera ett internationellt ledande centrum för material- och livsvetenskaper med ESS och som hörnstenar och att skapa en arena för genombrottsforskning. Att dessa två anläggningar utvecklas på ett sätt som gör att 2017/18:262 forskare och företag väljer att förlägga sin verksamhet är därför av central betydelse. Nya skräddarsydda och funktionella material behövs för ett hållbart samhälle Vid ESS används neutroner för att undersöka och förstå material och processer. Det sker genom att en neutronstråle först får träffa provet, och därefter analyseras hur neutronerna studsar och sprids i materialet. Neutroner finns inte naturligt tillgängliga i form av väldefinierade strålar som kan användas i vetenskapliga experiment. Vid ESS produceras neutronstrålar genom en process som kallas spallation och som har fått ge namn åt ESS. Neutroner kan tränga djupt in i olika material utan att skada provet. De kommande användarna av ESS kommer att kunna utnyttja neutronstrålar med upp till hundra gånger högre intensitet än i dagens befintliga anläggningar. Detta öppnar för vetenskapliga studier som inte tidigare varit möjliga att genomföra – med mindre prover, bättre upplösning eller mätningar av snabbare förlopp. Den höga prestandan hos ESS tillsammans med de speciella egenskaperna hos neutronerna innebär unika möjligheter för forskning inom en rad olika områden. Materialvetenskaplig forskning spelar en viktig roll för en hållbar utveckling inom energi, miljö och hälsa, där uppgiften att framställa skräddarsydda funktionella material med specifika egenskaper är en stor utmaning. Nya smarta material är nyckeln till att utvinna energi ur förnyelsebara källor, att minska energiförluster och att utveckla energilagringskapacitet. Forskning om nedbrytbara material och biomaterial blir allt viktigare i en cirkulär och biobaserad samhällsekonomi, samt för att framställa förnyelsebara konstruktionsmaterial för hållbar materialutveckling. Avancerade och nya material är avgörande för stora delar av det svenska näringslivet. Som exempel kan nämnas industrier inriktade på kemi, livsmedel, förpackning, energi, elektronik och fordon, där materialutveckling har en central betydelse för företagens konkurrenskraft. Inom medicin och hälsa finns också många viktiga tillämpningar. Med neutroner kan man skapa ökade insikter om exempelvis cellmembranen, som ett läkemedel måste passera för att ta sig in i kroppen. Man kan också få ökad förståelse för fysiologiska processer och bättre kunskap om molekylära strukturer, t.ex. för de proteiner som är mottagarmolekyler för läkemedelssubstanserna. Kombinationen av och beräknas t.ex. i en del fall kunna korta tiden för läkemedelsutveckling med . Anläggningar som ESS har även visat sig användbara inom t.ex. kulturarvsforskning, där metoderna kan användas för att studera sköra och känsliga föremål utan att de skadas eller förstörs, samt inom skogsnäringen. Då materialforskning och materialutveckling är nödvändig för ett hållbart samhälle och en cirkulär ekonomi kan forskning vid ESS och bidra till att göra till en ledande kunskapsnation och att möta samhällsutmaningar genom samverkan mellan aktörer på regional och nationell nivå. 1.3Pågående insatser för nationell samordning har i uppdrag att stimulera svenskt deltagande, utnyttjande och kompetensförsörjning kring uppbyggnaden och driften av ESS (U2014/3980/F). Inom delar av uppdraget ska samverka med Verket för innovationssystem (). har inom ramen för uppdraget utarbetat en strategi för ESS (hädanefter kallad Strategi för ESS i ), vilken överlämnades till regeringen . ska också initiera och genomföra åtgärder med syfte att möjliggöra ett brett svenskt utnyttjande av ESS för forskning och näringsliv samt öka kännedomen om neutronspridning som ett verktyg för forskning och utveckling. I uppdrag ingår att stödja det svenska värdskapet för ESS med analys och beredning av frågor som behöver hanteras på nationell nivå inför beslut i ESS olika styrorgan ingår. har i uppdrag att etablera Industrial Liaison Office, en ILO-funktion (N2013/3281/FIN). Uppdraget syftar till att öka svenska företags deltagande i uppbyggnad av storskaliga forskningsanläggningar som investerar i. Som framgår av avsnitt 3.4 finansierar , och ett nationellt konsortium som driver den svenska ILO-funktionen under namnet Big Science . arrangerade , med stöd av och (), en workshop som syftade till att samla aktörer involverade i ESS-förberedande arbete och tillsammans diskutera de förslag som presenterats i Strategi för ESS i . I Strategi för ESS i ingår förslag på områden där olika insatser, behövs, bl.a. nationell samordning av ESS-relaterade frågor. Som ett led i regeringens arbete med ESS anställdes därför f.d. statsrådet för att bistå som samordnare i arbetet med ESS. Samordnarens uppdrag avslutas . Som uppföljning till anordnade och en hearing . En bred krets av aktörer från det svenska forsknings- och innovationssamhället bjöds in för att diskutera nationella mål för ESS och den omgivande kunskaps- och innovationsmiljön. Företrädare för ett femtiotal organisationer deltog. Hearingen tog avstamp i strategi och målsättningar och utgjorde ett led i ESS-samordnarens arbete. Inför hearingen fanns även möjlighet att lämna skriftliga synpunkter till . Dessa synpunkter har sammanställts tillsammans med referat från hearingen och de muntliga synpunkter som framfördes (U2017/00950/F). Hearingen webbsändes för att bli tillgänglig för så många som möjligt. genomfördes en nationell workshop arrangerad av , och . Workshopen hade temat Tillsammans för internationell forskning i världsklass – så går vi gemensamt från strategi till handling.