prop · H60314 · 2018-11-13 00:00:00 — Denna rapport bygger på statistik över startade sjukfall per 1 000 individer per kommun i åldrarna 16–64 år.137 kontaktade verksamhetschefer vid totalt 33 vårdenheter (varav 19 vårdenheter medverkade) per e-post med en öppen förfrågan om genomförande av djupintervjuer med sjukskrivande läkare vid vårdenheten. På begäran ställde verksamhetscheferna en förfrågan till läkare vid vårdenheterna, med i läkaryrket, om intresse för att medverka i djupintervjuer. Medverkan i intervjuer var frivillig. Fyra vårdenheter tackade nej på grund av hög arbetsbelastning, och en vårdenhet tackade nej på grund av att man inte hade någon fast anställd läkare för tillfället. Ytterligare en vårdenhet visade intresse, men var vi tyvärr fullbokade. Totalt åtta vårdenheter uteblev med ett svar. bedömning är sammantaget att det fanns ett stort intresse av att medverka och bidra med erfarenheter. Närmare uppgifter om namn på läkare, vårdenheter och kommuner som var i kontakt med är avidentifierade. Som urvalsmetod använde ett strategiskt urval. Resultatet är dock inte är generaliserbart för alla sjukskrivande läkare i primärvården. Hur många läkare i primärvården som skulle intervjuas var inte avgjort på förhand. genomförde intervjuer tills det att mättnad upplevdes i det empiriska materialet, då intervjuerna inte längre ledde till någon ny information i nämnbar utsträckning. intervjuer med läkare i primärvården genomfördes . intervjuade företrädare för , såsom personliga handläggare, specialister, försäkringssamordnare och enhetschefer vid två lokalkontor i , samt verksamhetsutvecklare och försäkringsmedicinska rådgivare vid . Sammantaget intervjuade 18 medarbetare på , varav en telefonintervju gjordes med en försäkringssamordnare. Utöver detta hade ett möte med två medarbetare vid Avdelningen för analys och prognos, och ett samtal hölls via länk på med tre medarbetare från Rättsavdelningen. Intervjuer med företrädare för genomfördes . Kvalitet på läkarintyg – En del av sjukskrivningsmiljarden, . Psykisk ohälsa, Sjukskrivning för reaktioner på svår stress ökar mest. Korta analyser: 2016:2. Begreppet ”startade sjukfall” avser sjukskrivningar som pågått längre än och som påbörjats respektive kalenderår. Av rapporten framgår bland annat antal startade sjukfall per 1 000 individer och antal startade sjukfall i psykiatriska diagnoser per 1 000 individer, liksom procentuell förändring sjukfall i psykiatriska diagnoser –2015. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N intervjuade även företrädare för och träffade företrädare för och Kommuner och Landsting (SKL). tog del av officiell statistik över sjukfrånvaron, samt olika styrdokument och vägledningar vid och . Den officiella statistiken över sjukfrånvaron studerades, liksom olika styrdokument och vägledningar vid och . R I K S R E V I S I O N E N B E D Ö M N I N G A V A R B E T S F Ö R M Å G A V I D P S Y K I S K O H Ä L S A Bilaga 2 Intervjuguide med läkare Uppskatta hur vanligt det är att patienter söker för psykisk ohälsa där sjukskrivning är aktuellt och/eller där patienten önskar bli sjukskriven ()? Beskriv hur ett läkarbesök vanligtvis går till när patienten söker för psykisk ohälsa (och vid återbesök). Vilka moment ingår? 1)Tidsaspekten vid läkarbesöket. Hur mycket tid har läkare och patient ihop vid ett första läkarbesök? 2)Beskriv hur du går tillväga när du bedömer patientens arbetsförmåga? a.Tillvägagångssätt för att bedöma arbetsförmåga mot ordinarie arbete? b.Har du patienter som prövas mot normalt förekommande arbete på arbetsmarknaden? c.Tillvägagångssätt för att bedöma arbetsförmåga mot normalt förekommande arbete på arbetsmarknaden? d.Vad menas med normalt förekommande arbete på arbetsmarknaden? Hur får du konkret fram information om vilka förutsättningar patienten har att klara sitt ordinarie arbete (vad arbetet kräver) och normalt förekommande arbete. 3)Vilka överväganden behöver göras för att bedöma arbetsförmåga? Finns särskilda svårigheter?) 4)Hur får du uppgifter om vad patientens arbete kräver? 5)Har du kontakt med arbetsgivare? Om ja, hur vanligt? 6)Stöd av annan kompetens för att bedöma arbetsförmåga? Om ja, beskriv hur det går till. 7)Hur tycker du att läkarintyget fungerar att fylla i? 8)Är det något särskilt som ofta begär mer information om/förtydliganden av? a.Hur vanligt är det med kompletteringar av läkarintyg? b.Hur fungerar detta? c.Vad kan bli bättre? 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 9)Finns riktlinjer (eller vägledningar) för sjukskrivningsärenden vid din vårdenhet? a.Om ja, hur fungerar det i praktiken tycker du? b.Finns gap mellan teori och praktik/praxis? c.Om nej, finns behov av sådana riktlinjer (eller vägledningar)? 10)försäkringsmedicinska beslutsstöd. a.Känner du till det? b.Vilken hjälp har du av det? c.Använder du stödet vid psykiatriska diagnoser? d.Vanligt med avsteg från beslutsstödet? e.En första uppdatering av beslutsstödet för psykiatriska diagnoser har gjorts som tas i bruk . Har du tagit del av det nya beslutsstödet? 11)Hur hanterar du osäkerhet om sjukskrivning är rätt/befogat? 12)Har du varit med om att en patient vill bli sjukskriven i fall där kliniska fynd/observationer saknas? a.Om ja, hur går du tillväga? när läkare och patient har olika åsikter om behovet av sjukskrivning) 13)Finns risker med mer omfattande läkarintyg i samband med längre sjukskrivningar? Om ja, beskriv. 14)Händer det att du har förlängt en sjukskrivning som en annan läkare har initierat? a.Om ja, beskriv processen. b.Risker och el särskilda svårigheter med detta? 15)Har du deltagit i någon utbildning/kurs inom försäkringsmedicin? Finns behov av mer sådan utbildning eller är det bra som det är? Berätta om hur du ser på detta. 16)Hur fungerar dialogen med handläggare? 17)Om du kunde ändra på något i sjukskrivningsprocessen, vad skulle det vara? 18)Vilket stöd upplever du att ger i arbetet med sjukskrivningsärenden? a.Vad fungerar bra? b.Vad kan bli bättre? Avslutningsvis, är det något annat du vill lyfta fram? R I K S R E V I S I O N E N B E D Ö M N I N G A V A R B E T S F Ö R M Å G A V I D P S Y K I S K O H Ä L S A 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N R I K S R E V I S I O N E N B E D Ö M N I N G A V A R B E T S F Ö R M Å G A V I D P S Y K I S K O H Ä L S A 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N R I K S R E V I S I O N E N BEDÖMNING AV ARBETSFÖRMÅGA VID PSYKISK OHÄLSA är psykiatriska diagnoser vanligast vid sjukskrivning i . Läkarintyget är ett centralt underlag i dessa ärenden. Läkare har dels ett medicinskt uppdrag att ställa diagnos och ge behandling, dels ett försäkringsmedicinskt uppdrag att bedöma arbetsförmåga och utfärda medicinska underlag, till exempel läkarintyg. utreder sjukskrivningsärenden och fattar beslut om rätten till sjukpenning. har granskat processen för bedömning av arbetsförmåga med fokus på läkares försäkringsmedicinska uppdrag. samlade bedömning är att processen för att bedöma arbetsförmåga i sjukskrivning vid psykiatriska diagnoser har påtagliga brister gällande tydligheten i de krav och förväntningar som ställs på läkare. granskning visar att primärvårdsläkarna har betydande svårigheter att beskriva funktionsnedsättningar och aktivitetsbegränsningar vid psykiatriska diagnoser på det sättet som det efterfrågas inom sjukskrivningsprocessen. Givet svårigheterna som har framkommit i granskningen bedömer att det finns risk att regelverket för sjukförsäkringen inte tillämpas på ett likformigt och rättssäkert sätt. Därmed finns risk att sjukskrivningsprocessen inte säkerställer regeringens mål för sjukförsäkringen, nämligen att rätt ersättning ges till rätt person och att individen förstår beslut. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , , , Bucht, , , Hellmark , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , Skog, Regeringen beslutar skrivelse om bedömningen av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa