prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — Vid utgången av 2017 fanns 17 utställda garantier. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 redovisar eventuella korrigeringar till följd av pågående revisions- ärenden. meteorologiska och hydrologiska instituts ansvarsförbindelser är avtal tecknade inom det europeiska systemet för övervakning av jorden, och det europeiska väder- centret. geologiska undersökning redovisar framtida utgifter för sanering och återställning av objekt som är under pågående åtgärdsutredning. ansvarsförbindelser är bl.a. ett antal pågående rättsprocesser i olika frågor, t.ex. skadeståndskrav i samband med upp- handlingar. , , och redovisar ansvarsförbindelser för hyrda lokaler. ansvarsförbindelser är möjliga rättegångskostnader som avser över- klaganden av beslut eller där myndigheten för talan. redovisar ansvarsförbindelser för eventuell återställningsåtgärd. post består av ansvarsförbindelser för förorenad mark. belopp är i huvudsak borgensåtagande för dotterföretag. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tillkommer/avgår: Förändring av fordringar och skulder jämfört med föregående år. Betalningarna är lägre än skatteintäkterna enligt resultaträkningen. Det beror på att periodiseringsposterna vid redovisningen av skatteintäkter i årsredo- visningen för staten har ökat med . Vid periodiseringen av skatteintäkterna tas upplupna eller förutbetalda intäkter upp för de skatter som är hänförliga , men ännu inte betalats eller omvänt. Både fordringarna och skulderna för skatter som redovisar ökade med . Skatte- intäkterna enligt resultaträkningen har ökat med , se not 1 och 38. Avgifter och andra ersättningar Tillkommer: utdelningar och Statens betalningar från avgifter och andra ersättningar minskade med vilket huvudsakligen beror på lägre utdelningar från hel- och delägda företag. I finansieringsanalysen tillkommer erhållna utdelningar i avsnittet för statens verksamhet eftersom hel- och delägda företag redovisas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden och utdelningarna därmed inte redovisas i resultat- räkningen. Statens utdelningar redovisas i allt väsentligt av Kammarkollegiet. Utdelningarna minskade med jämfört med . De lägre utdelningarna gäller främst Akademiska hus AB, och . De största utdelningarna erhölls ändå från och Akademiska hus AB. Staten har även fått en återbetalning från Nordiska investeringsbanken efter en kapitaljustering mellan medlemsländerna. Avgifter och andra ersättningar justeras med delen av förändringen av avsättningar för garantier som redovisas som intäkter, eftersom förändring av avsättningar inte medför något kassaflöde. Från avgifter och andra ersättningar enligt resultaträkningen avgår realisationsvinster eftersom dessa inte innebär några betalningar. Omvärdering och avskrivning av lån, CSN Utbetalningarna av transfereringar ökade med . Utbetalningarna är lägre än kostnaderna för transfereringar enligt resultat- räkningen eftersom avsättningar till fonder och nedskrivningar av lån inte medför några betalningar. Nerskrivning av andra långfristiga Kostnader för avskrivningar, avsättningar och nedskrivning av lån medför inte några betalningar och tas därför bort. Ökningen av avsättningar avser främst ökad avsättning för statens tjänstepensioner, se not 43. Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning. Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa och bank Justeringar till betalningar för statens verksamhet försämrade kassaflödet med sammantaget . Förändring av omsättningstillgångar på- verkade kassaflödet negativt genom att omsättningstillgångarna ökade. Den största ökningen var kortfristiga placeringar som ökade med . Förändring av skulder påverkade betalnings- flödet positivt med eftersom skulderna ökade. Förändring av fordringar och skulder avseende skatter redovisas under not 56, poster och förändring av periodiseringsposter som S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 tillhör statsskuldsförvaltningen redovisas under not 65. Aktier och andra värdepapper Datasystem, rättigheter m.m. Minskningen beror främst på att placeringar i bostadsobligationer för Kärnavfallsfonden och placeringar i utländsk valuta för EKN har minskat. De har i stället ökat investeringarna i statsobligationer och placeringar hos Riksgälds- kontoret, som båda elimineras i årsredovisningen för staten. Årets finansiella investeringar består i allt väsentligt av kapitaltillskott till och utvecklings- och investeringsbanker, se not 26 och 27. Investeringar i materiella anläggningstillgångar uppgick till vilket är mer än föregående år. Den största förändringen jämfört med föregående år är att investeringar i beredskapstillgångar minskade med , se not 24. Investeringar i väganläggningar ökade med och investeringar i järnvägs- anläggningar med , se not 18, 19 och 23. Investeringar i maskiner och inventarier och i fastigheter och markanläggningar har förändrats i begränsad omfattning, se not 22 och 20. I övriga investeringar ingår pågående nyan- läggningar, förbättringsutgifter på annans S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 fastighet och förändring av förskott för materiella anläggningstillgångar, se not 21, 23 och 25. Investeringar i immateriella tillgångar som i huvudsak avser it-system uppgick till , vilket är samma nivå som föregående år, se not 15 och 16. Det största beloppet finns hos . CSN:s nyutlåning, som till största delen består av studielån, uppgick till , vilket är mer än föregående år. Amorteringarna ökade med . nyutlåning uppgår till avser framför allt omsättning av lånet till som ökat med exklusive orealiserade valutakursförändringar. Amorteringarna ökade med vilket huvudsakligen beror på att återbetalade hela sitt lån. Finansiellt netto för statens upplåning Övriga poster, netto Tillkommer/Avgår: Det finansiella nettot som är hänförbart till statens upplåning har förbättrats med jämfört med föregående år. Räntenettot för statens upplåning har försämrats med jämfört med föregående år. Den viktigaste skillnaden mellan åren är att övriga poster förbättrar det finansiella nettot för statens upplåning med , en skillnad med jämfört med en försämring på föregående år. Där ingår bl.a. dels valutakursförändringar, dels överkurser vid emission. De orealiserade valutadifferenserna försämrade det finansiella nettot för statens upplåning med , till skillnad mot föregående år då de förbättrade det finansiella nettot med . Finansiellt netto för statens upplåning justeras för dessa orealiserade poster eftersom de inte medför något kassaflöde (se not 12). Nerskrivning av andra långfristiga Avgår reavinst vid försäljning av aktier S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till statsskuldsförvaltningen, se not 13 och 14. Övrigt finansiellt netto justeras för marknadsvärdesförändringar på statens innehav av obligationer m.m. eftersom de inte medför några betalningar. Realisationsvinster vid försäljning av aktier och andra värdepapper ingår i posten försäljning av anläggningstillgångar i finansieringsanalysen och dras därför av från de finansiella intäkterna. Förändring av tillgångar hänförbara till Förändring av skulder hänförbara till Upplupna och förutbetalda räntor som är hänförbara till statens upplåning redovisas i balansräkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. Förändringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning har försämrat kassaflödet med . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 4 Utvecklingen av statsskulden överskottet minskade med jämfört med , då budgeten visade ett över- skott på . Statens lånebehov är lika med saldot på statens budget fast med Men att minskningen inte var lika stor som budgetsaldot beror framför allt på att överskattade statens låne- behov i sin upplåningsplan. De fick även in finansiering vid sidan av den ordinarie upplån- ingen via oväntat stora volymer marknads- vårdande repor, dvs. utlåning av statspapper till återförsäljare över . Som säkerhet får in pengar vilket minskar upplåningsbehovet. Detta med- förde sammantaget att ett kassaöverskott upp- stod, som placerats i tillgångar. Statsskulden i årsredovisningen för staten är konsoliderad och skiljer sig från den statsskuld som redovisar. Statsskulden från är okonsoliderad. Skillnaden utgörs av elimineringar av myndig- heters innehav av svenska statspapper. Vissa myndigheter som hanterar medel avsatta för ändamål vid sidan av statens budget har rätt att placera på den svenska statspappersmarknaden. Dessa tillgångar räknas bort vid beräkningen av den konsoliderade statsskulden. Elimineringen av statliga myndigheters inne- hav av statspapper uppgick till 2017 (se nedanstående tabell). hela beloppet är Insättningsgarantifondens och Kärnavfallsfondens innehav. Övriga myndig- heters innehav var . innehav av statspapper för premiepensionssystemet elimineras inte i den konsoliderade statsskulden, eftersom dessa tillgångar inte ingår i den konsoliderade balans- räkningen för staten. Sammantaget innebär detta att den okonsoliderade statsskulden som redovisar är högre än vad som redovisas i balans- räkningen för staten. Tabell 4.1 Statliga myndigheters innehav av statspapper vid utgången av 2016 Statsskulden redovisas på bokslutsdagen till nominellt belopp inklusive upplupen inflations- kompensation för realobligationer. Att stats- skulden redovisas till nominellt belopp betyder att nollkuponglån och statsskuldväxlar tas upp till det belopp som kommer att betala på förfallodagen. Även derivat- instrument inkluderas i statsskulden, t.ex. de skuldbytesavtal (swappar) som Riksgälds- kontoret ingår för att påverka sammansättningen S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 och löptiden av statsskulden. Instrumenten i utländska valutor är värderade till de valutakurser som gällde , årets sista bankdag. Regeringen har beslutat att ska redovisa statsskulden som statens andel av den offentliga sektorns bruttoskuld enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Undantag ska göras för skulden till premie- pensionssystemet och de skulder i insättnings- garantifonden som kan uppstå. De skulderna liksom de tillgångar och skulder i övrigt kopplade till statsskuldsförvaltningen som blir följden av att bokföringsmässiga grunder tillämpas, ska därmed tas upp under andra poster i balansräkningen. 4.2Statsskuldens fördelning och löptid Det lagfästa målet för statsskuldsförvaltningen är att långsiktigt minimera kostnaden för stats- skulden utan att ta för stora risker. Därutöver ska förvaltningen ske inom ramen för de krav penningpolitiken ställer. Regeringens styrning av statsskuldsförvaltningen Det övergripande målet för statsskulds- förvaltningen konkretiseras genom de riktlinjer som regeringen fastställer efter förslag från . Riktlinjerna styr hur statsskulden ska fördelas mellan de tre skuld- slagen nominell skuld i kronor, real skuld i kronor och valutaskuld. Av riktlinjerna framgår också vilken löptid de olika delarna av skulden ska styras mot. I tabellen nedan redovisas dessa riktlinjer . Regeringen lämnar en skrivelse till som innehåller en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning. Ut- värderingen görs över rullande femårsperioder. En utvärdering –2017 lämnas . Tabell 4.2 Regeringens riktlinjer andel ska styras mot Nominell skuld i kronor med 2,9–3,9 löptid upp till 12 år Nominell skuld i kronor med löptid över 12 år Real skuld i kronor (andel av total statsskuld) Minskning med högst 30 sköter upplåningen genom att ge ut värdepapper. Huvuddelen är i form av nominella statsobligationer och statsskuldväxlar i kronor. En del av upplåningen täcks genom reala statsobligationer (realobligationer), som ger investerarna ett inflationsskydd. Riksgälds- kontoret lånar även på den utländska ränte- marknaden genom att ge ut värdepapper i utländsk valuta. Köpare är i första hand inhemska och utländska fonder, försäkrings- bolag och finansiella institutioner. En mindre del av statsskulden finansieras genom sparprodukter som är riktade till privatpersoner och andra mindre placerare. Inom ramen för regeringens riktlinjer fattar beslut om förvaltning och upplåning. Det gäller t.ex. vilka valutor som ska ingå i valutaskulden och valutornas inbördes fördelning. har även möjlighet att fatta beslut om ränte- och valutapositioner. Riktlinjerna för statsskuldens löptid anges i termer av duration. De riktvärden som regeringen anger baseras på en avvägning mellan kostnad och risk. Analysen bygger på erfaren- heten att det är billigare att låna i instrument med kort löptid än med lång. Kort löptid innebär å andra sidan högre risk eftersom räntekostnaderna varierar mer om räntevillkoren ändras ofta. Den nominella kronskuldens löptid varierar kring riktvärdet, bl.a. beroende på att stats- skuldens storlek följer variationer i statens betalningar . var dura- tionen för lån med löptid under , vilket var inom riktlinjernas intervall. Den reala kronskuldens löptid var i genomsnitt . Realskuldens andel av den totala skulden var i genomsnitt av den totala skulden. Riktvärdet på är långsiktigt. Realskulden är svår att styra eftersom nyupplåningen är liten i förhållande till den utestående skulden. Till skillnad från övriga skuldslag är det inte möjligt att använda derivatinstrument för att påverka andelen real skuld. Realandelen kan därför variera kring riktvärdet utan att behöver vidta åtgärder. emitterades i realobligationer. Den planerade emissionsvolymen vid ingången av 2017 var . Ett planerat auktionstillfälle ströks och efter oktober sänktes auktionsvolymen från till i de återstående auktionerna. Den genomsnittliga löptiden för valuta- skulden var . Eftersom valutaskulden kan styras med hjälp av derivat, varierar löptiden inte nämnvärt över året. Statsskuldens exponering i utländsk valuta ska minska med upp till 30 miljarder enligt riktlinjerna. Exponeringen ska beräknas så att förändringar i kronans växelkurs exkluderas. Andelarna beräknas baserat på nominella belopp, inklusive upplupen inflationskompensat- ion och till aktuell växelkurs. De procentuella andelarna enligt riktlinjerna som beskrivs ovan överensstämmer inte med andelarna i nedan- stående tabell då riktlinjernas andelar beräknas på okonsoliderad skuld inklusive fordringar i vidareutlåning och inklusive förvaltningstill- gångar. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 4.3 Statsskuldens utveckling och sammansättning Nominella lån i svenska varav nominella lån i Reala lån i svenska varav reala lån i svenska Nominella lån i utländsk I den konsoliderade statsskulden ökade de nominella lånen i svenska kronor med till . Den reala lånestocken uppgick till vilket är en minskning med jämfört med . Valutaskulden minskade med . Valutaskulden består delvis av lån i utländsk valuta. skapar även valutaskuld med hjälp av derivat. Det innebär att ingår avtal om att byta åtaganden i kronor mot åtaganden i utländsk valuta. Tabell 4.4 Nominella lån i svenska kronor Nominella lån i svenska Den nominella skulden i svenska kronor var högre vid utgången av 2017 jämfört med föregående år. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 nominella statsobligationer minskade med . ökade nominell upplåning i likviditetsförvaltnings- instrument med . I nominella lån i svenska kronor ingår också privatmarknadslån. Privatmarknadslån består dels av premieobligationer, dels av Riksgäldsspar. fortsatte upplåningen på privat- marknaden att minska. utgjorde den av den konsoliderade statsskulden. Riksgäldsspar avvecklades efter ett beslut av 2013. Riksgäldsspar med fast ränta är stängt för nyteckning. De sista kontona förfaller . beslutade att tillsvidare inte ge ut premieobligationer. Utgivningen återupptas när den bedöms vara lönsam igen. gavs inga premieobligationslån ut. Att låna upp på privatmarknaden i stället för på kapital- och penningmarknaderna ökade kostnaderna för statsskulden med . Men för femårsperioden –2017 var ändå den sammanlagda kostnads- besparingen , varav premie- obligationer stod för hela besparingen. tar aktiva positioner för att sänka statens kostnader och risker baserat på bedömningar av den framtida ränte- och växelkursutvecklingen. Positioner tas med hjälp av derivat som gör att skuldens löptid och fördelning mellan valutor justeras. Riksgälds- kontoret kan ta valutapositioner och ränte- positioner, men räntepositioner får endast tas i utländsk valuta. En vinst i den aktiva förvaltningen minskar statens räntekostnader med samma belopp. Utrymmet för positions- tagande styrs av regeringens årliga riktlinjer. När bedömer att ett marknadspris markant avviker från en långsiktigt motiverad nivå, kan myndigheten ta större positioner. Sådana positioner tar Riksgälds- kontoret dock sällan. Dessutom bedriver en löpande aktiv förvaltning både i egen regi och med hjälp av externa förvaltare. Där tas normalt relativt små positioner. Regeringen fastställer det över- gripande riskutrymmet för positionsverksam- heten i de årliga riktlinjebesluten. Den positionstagning som externa förvaltare bedrev gav en förlust på inklusive provisionskostnader. Riksgälds- kontorets egen positionstagning gav däremot en vinst på . provisionerna räknas in. har den interna förvaltningen gett ett underskott Utgifterna på anslaget för statsskuldsräntor m.m. på statens budget uppgick till 2017. Jämfört med ökade ränteutgifterna med . Beloppen i statens budget redovisas enligt utgiftsmässiga principer och är ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksamheten. Den utgiftsmässiga redovisningen innehåller dock svagheter när det gäller att beskriva statsskuldens kostnader. Exempelvis har valet av upplåningsteknik stor påverkan på anslagsbelastningen ett visst år. En kostnadsmässig redovisning, där samtliga kostnader och intäkter hänförliga tas med, ger därför en bättre bild av hur räntekostnaderna utvecklas över tiden I resultaträkningen för staten redovisas räntor enligt kostnadsmässiga principer efter eliminering av räntor till eller från statliga myndigheter. I kostnaderna ingår även en omvärdering av skulden i utländsk valuta. I nedanstående tabell visas statsskuldens kostnader, vilket är en sammanfattning och specificering av uppgifterna i resultaträkningen (se not 12 till resultaträkningen). Tabell 4.5 Statsskuldens kostnader Räntekostnader på lån i Räntekostnader på lån i Över-/underkurs vid Enligt resultaträkningen uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser, valutakursförändringar m.m.) till , vilket till skillnad från den utgiftsmässiga redovisningen är en minskning jämfört med . Realiserade valutakursdifferenser påverkas framför allt av kronans växelkurs mot andra valutor när ett lån förfaller, men också av inbördes förändringar mellan andra valutors växelkurser eftersom i förvaltningen av valutaskulden använder olika derivatinstrument. Utfallet för de realiserade valutakursdifferenserna blev en valutakursvinst på 2017. De realiserade kursdifferenserna var i princip oförändrade jämfört med . Kursdifferenser uppstår när köper tillbaka obligationer och marknadsräntan avviker från kupongräntan. De orealiserade valutakursförlusterna vändes till valutakursvinster . De orealiserade valutakursvinsterna uppgick till . Det innebär en förbättring med mellan åren. De orealiserade valutakursförlusterna hänförbara S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 till skuldskötselinstrument och vidareutlåning uppgick till 2017. De totala orealiserade valutakursvinsterna blev därmed netto endast . Över- och underkurser vid emission av stats- papper m.m. bidrog till att sänka statsskuldens kostnader med 2017. Skillnaden mellan statsskuldens netto- kostnader inklusive skuldskötselåtgärder och utfallet på anslaget Räntor på statsskulden var 2017 endast . Skillnaden förklaras av olika principer för utgiftsmässig redovisning mot anslag och den kostnadsmässiga redovisningen i resultaträkningen. Det är endast realiserade utgifter som redovisas mot anslaget, medan orealiserade räntor och orealiserade valutakursdifferenser ingår i resultaträkningens nettokostnad. var motsvarande skillnad . Redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 5 Redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning Ett statligt garantiåtagande innebär att staten går i borgen för någon annans betalnings- åtagande, vilket leder till en finansiell risk för staten. Generella regler för hanteringen av statliga garantier finns i budgetlagen (2011:203). Förordningen (2011:211) om ut- låning och garantier innehåller mer detaljerade bestämmelser om garantigivning och utlåning med kreditrisk. Nämnda förordning gäller inte för studielån. För studielån enligt studie- stödslagen (1999:1395) har budgetlagens bestämmelser tillämpats . Regeringen får enligt budgetlagen ställa ut kreditgarantier och göra andra liknande åtaganden för det ändamål och med högst det belopp som bestämmer. Regelverket föreskriver bl.a. att en garantiavgift ska tas ut som motsvarar statens förväntade kostnad för åtagandet, om inte beslutar annat. Förväntade kostnader för garantier består av de förväntade förluster och administrativa kostnader som är förknippade med åtagandet. Förväntad förlust är ett statistiskt mått för de kreditförluster som beräknas kunna uppstå på grund av att garantigäldenären eller låntagaren med en viss sannolikhet inte kommer att fullgöra sitt åtagande. Avgifterna för för- väntade förluster sätts in på konton i , i bank eller placeras i värdepapper. Garantiverksamheten förväntas därmed vara självfinansierad på lång sikt. Dessa principer för garantigivning kallas för den statliga garantimodellen. Exempel på stora garantiåtaganden som omfattas av garantimodellen är exportkredit- garantier och kreditgarantier för infrastruktur- projekt. har dock möjlighet att besluta om att undanta garantier från garantimodellen. Det finns därför garantier med andra villkor än de åtaganden som hanteras i enlighet med garantimodellen. Avgifter för sådana garantier är vanligen angivna direkt i lag och kan fastställas på andra grunder än att de ska täcka de förväntade kostnaderna. Insättnings- garantin, investerarskyddet och garantikapital till internationella finansiella institutioner är exempel på garantier som hanteras i särskild ordning. har () förtydligat redovisningsreglerna för garanti- och utlåningsverksamheten i syfte att göra dem mer enhetliga. En konsekvens av övergången till det nya regelverket är att jämförelsetalen har justerats. Regel- förändringarna beskrivs närmare i avsnitt 3.4. Statens garantiportfölj ökade med och uppgick till , jämfört med 2 043 miljarder per ) utgjordes de största åtagandena av kreditgarantier () och garantier om tillförsel av kapital S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Pensionsgarantier uppgick till . I ovanstående belopp avseende statens garantiportfölj ingår inte investerarskyddet, eftersom åtagandet inte kan belopps- bestämmas. Utöver redan utfärdade garantier finns det utfästelser om nya garantier på . De redovisade utfästelserna omfattar endast bundna utfästelser och består i huvudsak av exportkreditgarantier.2 I tabell 5.1 visas en sammanställning av de garantier och utfästelser som regeringen och myndigheterna ställt ut. Garantierna motsvarar de garantiförbindelser som redovisas i not 54 till balansräkningen. Garantierna hanteras av fyra myndigheter: , (), samt (Sida). Garantikapital till internationella finansiella institutioner hanteras av men redovisas av . Garanti- kapitalet till Eurofima redovisas dock av . 2 Bundna utfästelser är utfästelser för vilka reservationslöst avtal anmälts mellan externa parter, men där inget garantiavtal utfärdats mellan regeringen eller myndigheten och garantitagaren. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 5.1 Statliga garantier och bundna garantiutfästelser efter typ av garanti Garantier till banker m.fl. 2, 7, 16, 22 1, 6, 23 Garantier om tillförsel av kapital 2, 7, 22 2, 16, 22, 24