prop · H60327 · 2018-12-19 00:00:00 — En begäran om komplettering åtföljs av sådan information till den försäkrade i av de granskade sjukfallen , där det förekommer (minst) en begäran om komplettering.102 Enligt vägledning är det ”viktigt att omgående informera den försäkrade om att läkarintyget måste kompletteras”.103 Summan borde härmed, enligt mening, vara . 5.7Begäran om komplettering sker sällan på grund av avsteg från beslutsstödet aktgranskning visar att agerar på omotiverade avsteg från rekommenderad sjukskrivningstid i cirka var fjärde ärende. konstaterar härmed att det finns brister i uppfyllandet av utredningsskyldighet. begärda kompletteringar av läkarintyg har visserligen ökat kraftigt som andel av sjukpenningärenden . Men denna ökning sker inte med hänvisning till avsteg från beslutsstödet, utan hänvisar till bristfällig bedömning av arbetsförmåga mot normalt förekommande arbete. I de ärenden myndigheten agerar på ett icke motiverat avsteg från beslutsstödets vägledning om sjukskrivning är dock begäran om komplettering den främsta reaktionen som står till buds. finner också att oftast, men inte alltid, informerar de försäkrade då myndigheten begär komplettering av läkarintyg. Sådan information bör utgå i varje sådant ärende. 102Totalt finner aktgranskningen informationsbrev till de försäkrade i av de granskade sjukfallen. Andelen har ökat och är för såväl 2015 som 2017. Utöver dessa kan muntlig information till de försäkrade härledas i av ärendena, vilka adderas till summan för . 103Försäkringskassans Vägledning 2015:1, version 7, s. 224. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R S Ä K R I N G S M E D I C I N S K T B E S L U T S S T Ö D 6 iakttagelser och slutsatser 6.1 Diagnosförändringar har inte ökat Denna granskningsrapport inleddes som följd av iakttagelser från en tidigare granskning av Riksrevisionen.104 I intervjuer med primärvårdsläkare framkom att det förekommer att det försäkringsmedicinska beslutsstödet leder sjukskrivande läkare till att anpassa diagnos efter beslutsstödets rekommenderade sjukskrivningstid, istället för att låta beslutsstödet styra sjukskrivningstid för aktuell diagnos eller motivera avsteg från den tilltänkta diagnosens rekommenderade sjukskrivningstid. ansåg att det var viktigt att analysera huruvida detta beteende var vanligt förekommande och om det inverkade på förekomsten av diagnosförändringar. har i denna rapport analyserat förekomst av diagnosförändring genom sjukpenningakter och registerdata. Granskningen visar att diagnosförändring i pågående sjukfall inte har blivit vanligare efter införandet av beslutsstödet. Det förekommer visserligen att diagnosförändring sker med koppling till beslutsstödet. Men det är ovanligt att detta sker omotiverat. Diagnosförändringar föranleder härmed inte någon påtaglig risk för att beslutsstödet inte kan användas med tillfredsställande kvalitet. noterar att det förekommer diagnosförändring i cirka hälften av alla pågående långtidssjukskrivningsärenden med psykiatriska diagnoser. Andelen som byter till en psykiatrisk diagnos, från ett annat diagnoskapitel, har också ökat. 6.2Beslutsstödets vägledning om sjukskrivning används inte likformigt Andel ärenden med fler än en sjukskrivningsdiagnos (samsjuklighet) har ökat kraftigt. Detta är ny kunskap och har inte kunnat följas genom registerdata. Däremot kommer läkarintygsregistret uppdateras med sådan information framöver.105 Samsjuklighet är intressant betraktat i skenet av det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Samsjuklighet kan nämligen tolkas som en 104Riksrevisionen, RiR 2018:11. kan kopplas till mikrodata för analys av socialförsäkringen (MiDAS), såsom har skett i denna granskning. För att underlätta framtida analys av sjukförsäkringen menar dock att informationen också är lämplig att registrera i MiDAS. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N anledning att inte använda beslutsstödet vid utredning av rätten till sjukpenning. Att samsjuklighet kan betraktas som att beslutsstödet inte är tillämpligt är problematiskt för likformigheten, då handläggare gör olika tolkningar av beslutsstödets tillämpbarhet. Det förekommer att handläggare skriver att det försäkringsmedicinska beslutsstödet inte är tillämpligt på grund av samsjuklighet. används dock beslutsstödet som vägledning för sjukskrivning, i likartade ärenden av sjukpenningakterna att döma. Enligt bör använda beslutsstödets rekommendationer för huvuddiagnos, om inte annat framkommer av sjukskrivande läkare, exempelvis genom begärt avsteg på grund av samsjuklighet. har tidigare noterat problem med samsjuklighet vid användning av beslutsstödet och konstaterat att ”det faktum att man har flera diagnoser behöver inte i sig innebära att dessa interagerar på ett sätt som innebär att läkningen eller behandlingen tar ”.106 delar uppfattning att det råder oklarhet kring användningen av begreppet samsjuklighet. Även osäker diagnosticering där två eller fler diagnoser används för att ringa in vissa symtom kan – av sjukfallsakterna att döma – komma att betraktas som samsjuklighet. institutet107 har tidigare föreslagit att – möjligen med hjälp av expertgrupper – utveckla det försäkringsmedicinska beslutsstödet vad gäller samsjuklighet. instämmer i detta, och menar att och , gärna tillsammans med hälso- och sjukvården, även bör se över användningen av beslutsstödet vid samsjuklighet. Det är i en sådan översyn lämpligt att fundera över vad som är att betrakta som samsjuklighet respektive vad som är att betrakta som osäker diagnostik.108 6.2.2 Likformig och förutsebar användning av beslutsstödet granskning visar att det försäkringsmedicinska beslutsstödet inte alltid används på ett likformigt sätt. I en tredjedel av ärenden med diagnoser som ingår i beslutsstödet överskrids rekommenderad sjukskrivningstid. I drygt hälften av dessa ärenden motiveras avsteget av sjukskrivande läkare, i resterande motiveras det inte. 106Försäkringskassan, 2018. 107Alexandersson m.fl., 2017a. 108Med osäker diagnostik avses här då två eller fler diagnoser används för att ringa in en sjukdom, snarare än för att ange diagnoser som interagerar på ett sätt som innebär att läkningen eller behandlingen tar . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R S Ä K R I N G S M E D I C I N S K T B E S L U T S S T Ö D Försäkringsmedicinskt beslutsstöd innehåller vägledning om sjukskrivning för ett urval av diagnoser. I flertalet av de granskade sjukfallen förekommer diagnoser som ingår i beslutsstödet, men inte i alla. I aktgranskningen framkommer att beslutsstödets vägledning om sjukskrivning ändå används i närmare hälften av sjukfallen med diagnoser som saknar vägledning. Exempelvis förekommer att rekommendationen för akut stressreaktion används för reaktion på svår stress, ospecificerad. Det senare betraktar som problematiskt vad gäller såväl likformighet som förutsebarhet. institutet109 har tidigare önskat att fler diagnoser med många sjukfall bör ingå i beslutsstödets vägledning om sjukskrivning. När det gäller neurotiska och stressrelaterade diagnoser, menar dock att det inte är säkert att detta är en framkomlig väg. De mest förekommande diagnoserna i aktgranskningen som inte ingår i beslutsstödets vägledning om sjukskrivning är ospecificerad reaktion på svår stress respektive ospecificerad ångest, vilkas sjukskrivningstid svårligen kan prognosticeras på grund av sin ospecificerade art. För vissa diagnoser finns en flexibilitet vad gäller rekommenderad sjukskrivningstid. Detta är positivt, då läkare och svårligen helt kan prognostisera individers sjukfallslängd. En avgränsad fraktur må läka efter ett visst antal veckor. Men med en depression är det annorlunda. En differentierad utformning av beslutsstödet kräver dock mer av handläggare. Genom differentiering finns en risk att handläggare betraktar ett typiskt utmattningssyndrom som ett tillstånd som övergår . Handläggare kan betrakta samma sjukfallsärende som övergående . Medan handläggare kan betrakta det som övergående än så, utan att fundera särskilt mycket på hur allvarliga de kvarstående kognitiva svårigheterna är. Ärendena innehåller av läkarintygen att döma i väldigt stor utsträckning utmattningssyndrom med sådana kvarstående problem. Dessutom har de ökat . Avslutningsvis noterar att beslutsstödets kategorisering av utmattningssyndrom (F43.8) inte överensstämmer med den i ICD-10 (F43.8A).110 Risken med detta är att sjukskrivande läkare och handläggare vid använder rekommendationerna för utmattningssyndrom på andra specificerade reaktioner på svår stress (än utmattningssyndrom) vid sjukskrivning. Att så förekommer framgår av aktgranskningen. 109Alexandersson m.fl., 2017a. 110Se även m.fl., 2017a, vilka noterar detsamma för ett antal andra diagnoser. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.3Begäran om komplettering av läkarintyg är sällan kopplade till beslutsstödet Det är av stor vikt att avsteg från rekommenderad sjukskrivningstid motiveras av sjukskrivande läkare, och att begär komplettering när så inte sker, för att undvika att myndigheten fattar beslut på otillräckligt underlag.111 Begäran om komplettering sker dock endast på avsteg från beslutsstödet i var fjärde ärende när sådan motivering saknas. Detta indikerar brister i uppfyllande av sin utredningsskyldighet. Dessutom informerar inte alltid de försäkrade i de fall myndigheten begär komplettering, trots att så bör ske i varje sådant ärende. Granskningen visar emellertid att andelen långtidssjukskrivna med psykiatriska diagnoser som får (minst) en begäran om komplettering på något av sina läkarintyg har ökat. De begärda kompletteringarna sker dock sällan med hänvisning till beslutsstödet. Merparten begärda kompletteringar hänvisar till begreppen funktionsnedsättning och aktivitetsbegränsning samt bedömningen mot normalt förekommande arbete vid 180 dagars sjukskrivning. Det är främst de senare som har ökat. Att begär fler kompletteringar betyder dock inte att begär för många kompletteringar. Ökningen av begärda kompletteringar kan vara motiverad. Med tanke på att kvaliteten i läkarintyg i flera studier112 har visat sig ha påtagliga brister, talar det snarare för det senare än det förra. har dock inte granskat kvaliteten i kompletteringarna. 6.4 slutsats och rekommendationer slutsats är att det finns indikationer på att det försäkringsmedicinska beslutsstödets vägledning om sjukskrivning inte används likformigt av . Granskningen visar också att sällan begär komplettering av läkarintyg vid omotiverade avsteg från beslutsstödet. har genom tidigare regleringsbrev113 haft krav på sig att kontinuerligt följa upp, uppdatera och utvärdera det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Detta har också gjort. Ett problem är dock att myndigheten inte har haft i uppdrag att ta hänsyn till kvalitativa aspekter och användningen av beslutsstödet i handläggningen. och har också ett pågående regeringsuppdrag, inom vilket bland annat 111Jfr , 2009. 112RiR 2009:7; ISF, 2011; , 2014b. 113Regeringen (). Regleringsbrev för respektive 2017 avseende . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R S Ä K R I N G S M E D I C I N S K T B E S L U T S S T Ö D handläggarnas erfarenhet av beslutsstödet (enkätstudie) samt följsamheten av beslutsstödets rekommendationer (registerstudie) ska studeras.114 menar att återigen bör få uppdraget att kontinuerligt följa upp, uppdatera och utvärdera det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Uppdraget bör dock ske i samverkan med , för att på så vis bättre kunna ta hänsyn till hur beslutsstödet används i praktiken. •Riksrevisionen rekommenderar att se över användningen av det försäkringsmedicinska beslutsstödet vid psykiatriska diagnoser, detta särskilt vid förekomst av samsjuklighet. •Riksrevisionen rekommenderar vidare att uppdatera sitt register för analys av mikrodata (MiDAS) med bidiagnoser och sistadiagnos i sjukfall. Detta för att underlätta framtida analys av sjukfrånvaro med hänsyn till sjukskrivningsdiagnoser, då samsjuklighet och diagnosförändring är vanligt förekommande vid långtidssjukskrivning. •Riksrevisionen rekommenderar att ge diagnoserna i beslutsstödet samma beteckning som de har i ICD-10. •Riksrevisionen rekommenderar regeringen att ge och i gemensamt uppdrag att kontinuerligt följa upp och utvärdera beslutsstödets vägledning om sjukskrivning samt användningen av rekommendationerna i handläggningen. 114Försäkringskassan och , 2018. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , m.fl. (2017a). försäkringsmedicinska beslutsstöd: underlag för utvärdering. : Avdelningen för försäkringsmedicin. , m.fl. (2017b). Läkares erfarenheter av arbete med sjukskrivning. Resultat från en enkätstudie , Rapport 1, 2017. , m.fl. (2014). Expertis, sjukskrivning och mötet mellan normal och postnormal vetenskap, Socialvetenskaplig tidskrift, nr 2, 2014. (2009). Försäkringsmedicinskt beslutsstöd – en aktstudie av användandet. Rapport: svar på regleringsbrevsuppdrag. Dnr 57499–2009. (2010). Beslutsstödet – Sjukskrivningsmönster före och efter införandet av specifika försäkringsmedicinska rekommendationer för psykiska sjukdomar. (2011). Försäkringsmedicinskt beslutsstöd – en långtidsuppföljning av förändringar i sjukskrivningsmönster. (2014a). Sjukfrånvaro i psykiska diagnoser En studie av befolkning 16–. (2014b). Kvalitet på läkarintyg – En del av sjukskrivningsmiljarden. (2015). Vägledning 2015:1 (version 6). Sjukpenning, rehabilitering och rehabiliteringsersättning. (2016). Sjukskrivning för reaktioner för svår stress. (2017a). Sjukskrivningsmönster – skillnader mellan län, kommuner och vårdenheter. (2017b). Rapport – Uppdrag att kartlägga komplettering av läkarintyg vid sjukskrivning. Svar på regeringsuppdrag. (2018). Förutsättningar för utbyte till sjukersättning eller aktivitetsersättning i långa sjukfall. Rättslig kvalitetsuppföljning 2018:1. och (2018). Delredovisning av regeringsuppdraget Bättre dialog mellan och hälso- och sjukvården. Svar på regeringsuppdrag. Hacking, (1999). Social konstruktion av vad? Hetzler, m.fl. (2005). – , rehabilitering och utslagning från arbetsmarknaden. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R S Ä K R I N G S M E D I C I N S K T B E S L U T S S T Ö D Inspektionen för socialförsäkringen (2011). hantering av underlag för beslut om sjukpenning. ISF Rapport: 2011:8. Inspektionen för socialförsäkringen (2014). Läkarintygens betydelse för sjukfrånvaron. En registerstudie av till inkomna läkarintyg. ISF Rapport 2014:5. Inspektionen för socialförsäkringen (2016a). Nekad sjukpenning för utrikes och inrikes födda. ISF Rapport 2016:5. Inspektionen för socialförsäkringen (2016b). Läkares sjukskrivning av kvinnor och män. ISF Rapport 2016:13. Inspektionen för socialförsäkringen (2018) Ökning av antalet personer som får beslut om indragen sjukpenning. En redovisning av vad som kännetecknar gruppen försäkrade som får sin sjukpenning indragen. ISF Rapport 2018:12. , (2002). När otillräckligheten byter namn – Ett idéhistoriskt perspektiv på den nya ohälsan i , (red.) Stress: Molekylerna – individen – organisationen – samhället. Lipsky, (1980). Street-Level Bureaucracy: Dilemmas of the Individual in , (2008). Sjukskrivningssystemet – Sjuka som blir arbetslösa och arbetslösa som blir sjukskrivna. (RiR 2009:7). Beslut om sjukpenning – har tillräckliga underlag? (RiR 2018:11). Bedömning av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa – en process med stora utmaningar. Gränslandet mellan sjukdom och arbete. Arbetsförmåga/Medicinska förutsättningar för arbete/Försörjningsförmåga. (2003). Utmattningssundrom – Stressrelaterad psykisk ohälsa. (2012). Försäkringsmedicinskt beslutsstöd – vägledning för sjukskrivning, reviderad 2012. (2017). Uppdatering av sjukskrivningsrekommendationer för psykiska sjukdomar i det försäkringsmedicinska beslutsstödet – Delrapportering av regeringsuppdraget för försäkringsmedicinskt beslutsstöd. och (2010). Uppföljning och kvalitetsutveckling av försäkringsmedicinskt beslutsstöd – och gemensamma lägesrapport om utvecklingen . och (2017). Sjukskrivningsmönster och praxis – Skillnader i vårdens arbete. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bilaga 1 – Diagram Diagram B.1 Sjukfall med psykiatriska diagnoser(F00–F99) (2007–2016) Källa: Egna bearbetningar av data från (MiDAS). Avser sjukfall som varat i minst där den försäkrade varit i arbete vid starten av sjukfallet. Diagram B.2 Sjukfall med neurotiska och stressrelaterade diagnoser (F40-F48) (2007–2016) Källa: Egna bearbetningar av data från (MiDAS). Avser sjukfall som varat i minst där den försäkrade varit i arbete vid starten av sjukfallet. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R S Ä K R I N G S M E D I C I N S K T B E S L U T S S T Ö D Diagram B.3 Sjukfall med förstämningssyndrom (F30–F39) (2007–2016) Källa: Egna bearbetningar av data från (MiDAS). Avser sjukfall som varat i minst där den försäkrade varit i arbete vid starten av sjukfallet. Diagram B.4 Sjukfall med psykiatriska diagnoser (F00–F99) (2007–2016), uppdelat på kön Källa: Egna bearbetningar av data från (MiDAS). Avser sjukfall som varat i minst där den försäkrade varit i arbete vid starten av sjukfallet. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram B.5 Sjukfall med psykiatriska diagnoser (F00–F99) (2007–2016), uppdelat på kön Källa: Egna bearbetningar av data från (MiDAS). Avser sjukfall som varat i minst där den försäkrade varit i arbete vid starten av sjukfallet. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R S Ä K R I N G S M E D I C I N S K T B E S L U T S S T Ö D Diagram B.6 Sjukfall med anpassningsstörningar och reaktion på svår stress (F43) avseende sista läkarintyg i sjukfallet (2010–2016) Källa: Egna bearbetningar av data från (och MiDAS). Avser sjukfall som varat i minst där den försäkrade varit i arbete vid starten av sjukfallet. Avser de sjukfall i MiDAS som kan matchas mot läkarintygsregistret. Diagram B.7 Förändring till psykiatrisk diagnos från annat diagnoskapitel under pågående sjukfall (2010–2016) Källa: Egna bearbetningar av data från (och MiDAS). Avser sjukfall som varat i minst där den försäkrade varit i arbete vid starten av sjukfallet. Avser de sjukfall i MiDAS som kan matchas mot läkarintygsregistret. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bilaga 2 – Diagnosförändring i pågående sjukfall I tabell B.1 presenteras en matris som visar hur diagnosförändring sker inom pågående sjukfall. I tabellens första rad framgår sjukfallens första diagnos, och i första kolumnen framgår slutdiagnos. Den fetstilta diagonalen markerar de fall där diagnosen är densamma i första och sista läkarintyget i sjukfallet. I sjukfallen där den första diagnosen är depression (F32 och F33) kvarstår knappt fyra av fem i denna diagnos även i sista läkarintyget (här kan dock ha skett en diagnosförändring från t.ex. lindrig till medelsvår depressiv episod (från F32.0 till F32.1) utan att det noteras som en diagnosförändring). Det sker en viss övergång mellan de båda depressionsdiagnoserna och en liten andel (1–) av dessa sjukfall slutar i utmattning (F43.8 och F43.8A) medan en lite större andel (5–) hamnar i andra psykiatriska diagnoser (F) eller i andra diagnoskapitel. Av sjukfallen där Akut stressreaktion utgör diagnos i första läkarintyget har cirka hälften kvar denna diagnos till sista läkarintyget. Förskjutningen sker främst mot depression (F32; ) samt utmattning (F438A och F43.8; respektive ) samt övriga psykiatriska diagnoser (F; ). avslutar sjukfallet i andra diagnoskapitel. Av de sjukfall som börjar i utmattning (F43.8 och F43.8A) kvarstår drygt fyra av fem i denna diagnos i sista läkarintyget. Det sker en liten förskjutning mellan de båda diagnoserna () samt mot depression (). Förskjutningen mot övriga psykiatriska diagnoser och diagnoser inom andra kapitel sker i viss grad (3– ). av de sjukfall som börjar i reaktion på svår stress kvarstår i denna diagnos hela sjukfallet. Förskjutningen sker främst mot depressiv episod (F32; ) och utmattningssyndrom (F43.8A, ). av sjukfallen slutar i övriga psykiatriska diagnoser (F) och i övriga diagnoskapitel. Det sker också ett visst inflöde från övriga psykiatriska diagnoser till depression (F32 och F33; respektive ) samt till utmattning (F43.8A och F43.8; respektive ). Bland de sjukfall som startar i icke-psykiatriska diagnoser är inflödet störst till utmattning (F43.8A), depressiv episod (F32) samt övriga diagnoser inom F-kapitlet. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R S Ä K R I N G S M E D I C I N S K T B E S L U T S S T Ö D Tabell B.1 Andel diagnosförändringar inom sjukfall från första till sista diagnos (2010–2016), procent Källa: egna bearbetningar av statistik från (MiDAS och läkarintygsregistret). Avser sjukfall där den försäkrade är i arbete i början av sjukfallet och där sjukfallet har varat där sjukfall i MiDAS har kunnat matchas mot läkarintygsregistret. I sammanhanget är det lämpligt att notera att antalet sjukfall med respektive diagnos varierar, se tabell B.2. Detta beror dels förstås på att diagnoserna förekommer i varierande utsträckning, dels på att diagnoserna är presenterade på olika detaljeringsnivå. Flera av diagnoserna avseende anpassningsstörningar och reaktioner på svår stress (F43) presenteras på den mest detaljerade nivån, medan depressiv episod (F32) och recidiverande depressioner (F33) avser hela diagnosavsnitt som vardera innehåller flera specifika diagnoser. Den största kategorin är övriga kapitel, som avser alla diagnoser förutom dem som ingår i det psykiatriska diagnoskapitlet. Därmed kommer kategorier av diagnoser som innehåller ett stort antal sjukfall, men som har en liten andel diagnosförändringar, ändå att beröra ett betydande antal diagnosförändringar. Tydligaste exemplet på detta är sjukfall som börjar inom andra diagnoskapitel än de psykiatriska. Av dessa går vardera till diagnoserna depressiv episod (F32), utmattningssyndrom (F43.8A) och övriga psykiatriska diagnoser. till antalet sjukfall utgör dessa ett betydande antal sjukfall. (se tabell B.2). 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B.2 Antal diagnosförändringar inom sjukfall från första till sista diagnos (2010–2016) Källa: egna bearbetningar av statistik från (MiDAS och läkarintygsregistret). Avser sjukfall där den försäkrade är i arbete i början av sjukfallet och där sjukfallet har varat där sjukfall i MiDAS har kunnat matchas mot läkarintygsregistret. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R S Ä K R I N G S M E D I C I N S K T B E S L U T S S T Ö D Bilaga 3 – Läkarintygsblanketten 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N R I K S R E V I S I O N E N F Ö R S Ä K R I N G S M E D I C I N S K T B E S L U T S S T Ö D 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N R I K S R E V I S I O N E N De psykiatriska diagnoserna stod för merparten av denna ökning. Sjukskrivningar med psykiatriska diagnoser leder också till längre sjukskrivningar. Särskilt har de stressrelaterade diagnoserna ökat, både vad gäller omfattning och tid. ansvarar för att utreda rätten till sjukpenning. Detta görs främst med bakgrund i sjukskrivande läkares intyg. Som stöd för bedömning av arbetsförmåga har läkaren och handläggaren ett försäkringsmedicinskt beslutsstöd, som innehåller rekommendationer för olika diagnoser, bland annat avseende sjukskrivningstid. Syftet med beslutsstödet är att bidra till en kvalitetssäker och likformig sjukskrivningsprocess. Införandet av beslutsstödet syftade också bland annat till att uppnå kortare sjukskrivningstider. Fungerar beslutsstödet som ett stöd i handläggningen vid psykisk ohälsa? Används det likformigt, eller finns brister i handläggningen?