prop · H503118 · 2018-03-14 00:00:00 — Enligt fördragen ska EU bidra till kulturens och den audiovisuella sektorns utveckling med respekt för den nationella och regionala mångfalden som unionen ska framhäva det gemensamma kulturarvet. EU ska också främja europeiska idrottsfrågor och då beakta idrottens särart. Kultur-, medie- och idrottspolitik faller huvudsakligen under nationell kompetens, men EU ska främja samarbete mellan medlemsstaterna och kan vid behov stödja och komplettera medlems- staternas insatser. 2017/18:118 56.1 antog rådet slutsatser om EU:s strategiska förhållningssätt till internationella kulturella förbindelser, som bl.a. innebar inrättande av tillfällig arbetsgrupp som har fortsatt att behandla frågan . Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . antog rådet slutsatser om att främja tillgången till kultur via digitala medel med fokus på publikutveckling. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . Stats- och regeringscheferna diskuterade kultur- och utbildningsfrågor under lunchen som avslutade toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i i . Diskussionen följdes upp i slutsatser från den 14–. beslutades det att utse till Europaår för kulturarv. Syftet med året är att uppmärksamma kulturavets betydelse för den kulturella mångfalden och interkulturell dialog, visa hur kulturarvet bidrar till ekonomin och samhället samt kan utgöra en viktig del i EU:s förbindelser med andra länder (se faktapromemoria 2016/17:FPM3). är nationellt samordningsansvarig för Europaåret för kulturarv. presenterade kommissionen ett förslag till revidering av det s.k. AV-direktivet som innehåller gemensamma grundläggande regler för tv- och beställ-tv-tjänster i EU (se faktapromemoria 2015/16:FPM101). I förslaget föreslås en utvidgning av direktivets tillämpningsområde till att omfatta audiovisuella tjänster med användargenererat material, s.k. videodelningsplattformar. Dessa tjänster ska regleras genom samreglering och nationella uppförandekoder för att garantera ett grundläggande likvärdigt skydd av minderåriga och skydd mot uppmaningar till våld och hat. Vidare föreslås ett antal justeringar av direktivets jurisdiktionsregler liksom en utjämning av innehållsreglerna för tv respektive beställ-tv. Krav på nationella myndigheters självständighet och samarbete föreslås också. Överläggning med ägde rum och . enades rådet om en allmän inriktning vilken dock inte ställde sig bakom. Förhandlingarna har därefter fortsatt med . 56.3Kreativa 2014–2020 Kreativa är EU:s ramprogram för de kulturella och kreativa näringarna. beviljades totalt nästan till projekt med svensk medverkan inom delprogrammet Kultur. Inom delprogrammet MEDIA (film, tv och dataspel) beviljades svenska aktörer totalt omkring , men i den summan saknas stödet till Cinemas svenska biografer. presenterade kommissionen ett förslag till ändring av programmet Kreativa för att lägga till Europeiska unionens ungdomsorkester som bidragsmottagare i programmet (se faktapromemoria 2017/18:FPM2). Överläggning med kulturutskottet ägde rum . DEL 12 EU:S INSTITUTIONER Kommissionen har fortsatt sitt arbete utifrån de politiska prioriteringar som den tagit fram för mandatperioden. höll kommissionens ordförande sitt årliga linjetal om unionen där han framförde tankar kring en positiv agenda för EU. Kommissionens arbetsprogram presenterades och går under rubriken ”En agenda för ett mer enat, starkare och mer demokratiskt EU” (se faktapromemoria 2017/18:FPM24). I arbetsprogrammet fortsätter kommissionen att fokusera på att framföra konkreta resultat för EU:s medborgare inom de tio prioriterade områdena för sin mandatperiod. Kommissionen lägger särskild vikt vid åtgärder inom den digitala inre marknaden, energiunionen, kapitalmarknads- unionen och en fungerande bankunion. Parallellt med de initiativ som presenteras för att avsluta arbetet med de prioriterade områdena har kommissionen tagit fram några initiativ som tar sikte på framtidens EU27. Förslagen har en längre tidshorisont mot 2025 som flerårig budgetram, en framtida energi- och klimatpolitik och initiativ om iakttagande av rätts- statens principer. Arbetsprogrammet innehåller 26 nya förslag, 15 förslag som ingår i s.k. REFIT-åtgärder och information om att 15 planerade förslag dras tillbaka. Kommissionen har tydliggjort att programmet är framtaget i enlighet med principerna om bättre lagstiftning och betonar de tre institutionernas gemensamma ansvar för genomförandet av arbetsprogrammet. redogör kommissionen för medlemsstaternas statistik för genomförande av direktiv . hade vid mätningen ett genomförandeunderskott för inremarknadsdirektiv på , vilket är en kraftig försämring från tidigare års mätning (0,). Försämringen beror sannolikt på den relativt sett stora ökning av antalet nytillkomna direktiv jämfört , särskilt inom områdena migration, finansmarknad och miljö. Detta bekräftas också av att det genomsnittliga underskottet på genomförande av direktiv för samtliga medlemsstater vid samma mättillfälle var (2015: ). I sin årsrapport om unionsrättens tillämpning anger kommissionen bl.a. hur många nya överträdelseärenden som rör för sent genomförande av direktiv på samtliga politikområden. del 22 ärenden i denna kategori, vilket är en marginell minskning (23 ärenden). Genomsnittet för EU28 på antalet sådana ärenden uppgick till 30. Jämförelsevis hade , och flest nya överträdelseärenden om för sent genomförda direktiv (51, 44 Skr. 2017/18:118 respektive 43 ärenden). För en allmän beskrivning av det formella förfarandet för överträdelseärenden och av förfarandet för ärenden inom ramen för projektet (EU-pilotärenden), se skr. 2016/17:115 s. 147 (med hänvisning till skr. 2015/16:115 s. 229 f.). När det gäller överträdelseärenden överlämnade kommissionen formella underrättelser och en kompletterande formell underrättelse till , varav 12 avsåg utebliven anmälan om genom- förande av direktiv och fyra felaktigt genomförande av direktiv. Vidare riktade kommissionen fyra motiverade yttranden mot vilka samtliga avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv. För en jämförelse med antalet formella underrättelser och motiverade yttranden som riktades mot under föregående år, se skr. 2016/17:115 s. 147. skrev kommissionen av sammanlagt 21 ärenden som varit föremål för överträdelseförfarande mot . Beträffande EU-pilotärenden har tagit emot sju sådana ärenden. Vidare har 15 EU-pilotärenden mot avslutats. fanns 25 öppna EU-pilotärenden. I bilaga 2 redogörs det för läget per när det gäller överträdelseärenden mot . För en översikt av överträdelseärenden som kommissionen driver mot medlemsstaterna hänvisas till kommissionens årliga rapport om kontrollen av unionsrättens tillämpning. Europaparlamentsåret inleddes med att italienaren , (EPP), valdes till ny talman för en period av . Han valdes med stöd av en ny ”pro-europeisk allians” bestående av EPP och liberala Valet innebar ett slut på samarbetet mellan EPP och socialdemokratiska S&D, vilken underlättade för de två största partigrupperna att få majoritet för sina förslag. För den nya alliansen och har det inte blivit lika enkelt att i omröstningarna samla tillräckligt stöd för sin linje. Det bidrog bl.a. till att för inte kunde enas om en gemensam resolution om vad som borde ingå i kommissionens arbetsprogram. fortsatte det aktuella lagstiftningsarbetet som det hölls många engagerade debatter i omtvistade frågor om bl.a. migration och gränskontroll, respekten för rättsstatens principer i medlemsstaterna och arbetet med den sociala pelaren. talman och flera europaparlamentariker deltog vid toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i . Frågan om brexit präglade flera plenarsessioner och ledamöterna ställde i flera resolutioner hårda krav på hur slutuppgörelsen borde se ut. 2017/18:118 ledande ledamöter var också involverade i förhandlingarna genom informella kontakter med unionens förhandlare. Vidare avslutades arbetet i två undersökningskommittéer. Slutsatser och rekommendationer presenterades av såväl som undersökte utsläppstester i bilindustrin, som PANA, med uppgift att undersöka om det förekommit penningtvätt eller skattefusk i strid mot EU- lagstiftningen. Svenska europaparlamentarikern () valdes till ordförande i utskottsordförande- konferens. påbörjades genomförandet av den reform av institutionen unionens domstol som beslutades , se skr. 2016/17:115 s. 148. har reformens två första etapper genomförts vilket resulterat i att antalet domare vid tribunalen uppgick till 46 domare. För en närmare beskrivning av och tribunalens behörighet och av de olika måltyper som normalt handläggs vid dessa instanser, se skr. 2016/17:115 s. 148 (med hänvisning till 2015/16:115 s. 231 f.). De vanligaste målen vid rör förhandsavgöranden enligt artikel 267 i EUF-fördraget. begärde nationella domstolar förhandsavgörande från i 498 fall, varav sju från svenska domstolar. yttrade sig regeringen skriftligen i 11 mål om förhandsavgörande och deltog vid muntlig förhandling i 11 sådana mål. För att möjliggöra en snabb och rättssäker hantering av mål om förhandsavgörande som kräver en mycket skyndsam handläggning, t.ex. vissa fall av frihetsberövande, finns på området frihet, säkerhet och rättvisa ett särskilt förfarande. beslutade om att tillämpa detta förfarande i fyra mål. Inget av dessa kom från svensk domstol. En annan vanlig måltyp är mål om s.k. direkt talan, dvs. mål där talan väcks direkt vid eller tribunalen. I är det huvudsakligen fråga om mål som inleds när en institution eller en medlemsstat väckt talan mot en annan medlemsstat eller institution, t.ex. i mål där kommissionen har väckt fördragsbrottstalan mot en medlemsstat enligt artikel 258 i EUF-fördraget. I sådana mål mot en institution eller annan medlemsstat än gav regeringen in en interventionsinlaga samt deltog i en muntlig förhandling. Tribunalen handlägger bl.a. mål där talan väcks av fysiska eller juridiska personer mot EU-institutionernas beslut. intervenerade i tre mål och gav in två interventionsinlagor. Regeringen gav också in ytterligare åtta inlagor i sådana mål, varav en replik, ett skriftligt yttrande jämte ett kompletterande sådant, två svar på tribunalens frågor och tre yttranden över en annan parts interventionsinlaga. Vidare deltog regeringen i tre muntliga förhandlingar i tribunalen. Tribunalens avgöranden kan överklagas till . 2017/18:118 in en svarsskrivelse samt deltog i två muntliga förhandlingar i I bilaga 1 finns en redogörelse för mål av svenskt intresse vid domstolen och tribunalen. , rådet och kommissionen tillämpar förordningen om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar (öppenhetsförordningen). I behandlingen av de enskilda ärenden om utlämnande av handlingar som rådet beslutar i har sedan reglerna antogs agerat aktivt för att främja en öppenhetsvänlig tolkning av förordningen. Handlingsoffentligheten inom EU har ökat väsentligt sedan öppenhetsförordningen infördes. Många handlingar som var hemliga är direkt sökbara på internet. Utvecklingen mot ökad handlingsoffentlighet är dock inte entydig. Under den översyn av öppenhetsförordningen som inleddes har även framförts förslag som skulle kunna leda till minskad öppenhet. målsättning i förhandlingarna är ökad öppenhet i EU:s institutioner. verkar också aktivt för att öppenhetsförordningen ska göras tillämplig även på handlingar som förvaras hos EU:s myndigheter, byråer och organ. har även i förhandlingen om det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning verkat för ett öppet och effektivt beslutsfattande som främjar demokratisk legitimitet (se avsnitt 15). Alla mål vid och tribunalen med anknytning till allmänhetens tillgång till handlingar bevakas. har fortsatt att agera i de mål där har varit aktivt. har även intervenerat i ett nytt mål vid tribunalen som bl.a. rör tolkningen av sekretessundantaget i förordningen avseende skyddet för rättsliga förfaranden (T-421/17, mot ). har meddelat domar i tre mål av principiell betydelse där intervenerat. Två av domarna innebär framgångar för öppenheten medan en av domarna innebär en motgång för öppenheten. meddelade dom i mål C-562/14 P, mot kommissionen. Domstolen konstaterade i domen bl.a. att handlingar i EU-pilotärenden (kommissionens databas för informella kontakter med medlemsstaterna) ska anses omfattas av en allmän presumtionsregel för sekretess. meddelade dom i mål C-213/ 15 P, Kommissionen mot Breyer. Genom domen klargjorde domstolen att handlingar som inkommit till kommissionen från och som härrör från en medlemsstat, dvs. inlagor som upprättats för ett domstolsförfarande, ska omfattas av öppenhetsförordningens tillämpningsområde. meddelade dom i mål C-331/15 P, mot . konstaterade i domen bl.a. att detaljerade utlåtanden inom ramen för det s.k. 98/34-förfarandet (direktiv /34/EG av om ett informationsförfarande beträffande 2017/18:118 tekniska standarder och föreskrifter) utgör en utredning i den mening som avses i öppenhetsförordningen och att det system som föreskrivs i direktiv /34 innefattar ett krav på öppenhet. Kravet på öppenhet utesluter dock inte att tillgång till utlåtandet kan vägras om institutionen i det enskilda fallet visar att ett utlämnande av handlingen konkret och faktiskt motverkar syftet att förhindra att tekniska föreskrifter antas som är oförenliga med unionsrätten. Tribunalen meddelade en dom i ett mål av principiell betydelse där intervenerat (mål T-136/15, Evropaïki Dynamiki mot ). Tribunalen fann att parlamentet inte hade visat att i målet aktuella anbudsförfrågningar, med anledning av deras art, omfattas av en allmän presumtion för sekretess. intervenerade på grund av frågan om tillåtligheten av en sådan presumtion och domen är en framgång för öppenhetsarbete i EU. Information lämnades till . En framgångsrik basrekrytering via uttagningsprov eller direktrekrytering är en förutsättning för att det ska finnas tillräcklig andel svenska medborgare inom EU:s institutioner, byråer (myndigheter) och organ och en grund för att även svenskar ska kunna befordras till högre tjänster inom dessa. Det är angeläget att fler svenska medborgare söker till proven och till de utlysta tjänsterna och att de lyckas bli antagna och rekryterade/anställda. Därför har regeringen tillfört Universitets- och högskolerådet utökade medel för att myndigheten ska informera om EU:s institutioner som arbetsgivare och om karriärvägar inom dessa institutioner. För att förstärka närvaron av svenska handläggare och chefer har vidare en strategi och en handlingsplan utarbetats för fler handläggare, chefer och nationella experter från inom EU:s institutioner, byråer och organ. Vid möten i rådet tolkades det till och från samtliga 24 EU-språk. När det gäller tolkning för rådsarbetsgrupper inom det s.k. beställa-betala- systemet beställde tolkning i samma omfattning som exempelvis . driver EU-språkvården som riktar sig främst till dem som arbetar med EU-texter inom , myndigheterna eller EU:s institutioner. Inom finns det ett nätverk av kontaktpersoner i EU-språkliga frågor på olika departement och myndig- Skr. 2017/18:118 heter. Stöd ges till översättare, granskare och juristlingvister i insti- består av 350 förtroendevalda från lokal och regional nivå i EU:s 28 medlemsstater. Kommittén inledde en ny mandatperiod som löper t.o.m. . företräds av tolv ledamöter och tolv ersättare. har haft sex plenarsessioner. har haft fem rapportörskap: Regionala hälso- och sjukvårdssystem: resultat, integration och samarbete, Finanspolitisk kapacitet och automatiska stabilisatorer i EMU, Behovet av och inriktningen på en EU- strategi för alkoholfrågor, Att skydda migrerande barn och Avinstitu- tionalisering i vårdsystem på lokal och regional nivå. Bilaga 1 Mål av svenskt intresse vid EU- domstolen och tribunalen I det följande redovisas de mål vid och tribunalen i vilka den har varit part eller intervenient eller intressent och – i fråga om mål om förhandsavgöranden – de mål i vilka den har yttrat sig eller där förhandsavgörande har begärts från svensk domstol. Redovisningen avser 2017. Övriga domar av särskild betydelse som meddelats finns sammanställda på domstolarnas gemensamma webbplats, under följande adress: (se Press och medier>Pressmeddelanden). I det inledande registret (avsnitt 1) listas målen efter det sakområde som de huvudsakligen berör med angivande av målnummer och en beskrivande beteckning. Därunder upptas i avsnitt 2 de mål som har avgjorts slutligt . I avsnitt 3 finns de mål som vid utgången av året fortfarande var pågående och i vilka regeringen givit in inlagor. I de pågående mål där regeringen inte givit in någon inlaga görs i stället i anslutning till målnumret i registret en hänvisning till skr 2016/17:115 eller till tidigare skrivelse. Målen redovisas inom respektive avsnitt i två avsnitt, varav de första (avsnitt 2.1 och 3.1) avser målen i vilka är eller varit part eller intervenient och de senare (avsnitt 2.2 och 3.2) avser målen om förhandsavgörande. Inom varje kapitel redovisas målen i målnummer- ordning, med mål först följda av tribunalens mål. Överträdelseärenden mot som gått vidare till redovisas särskilt i bilaga 2. •C-188/15 – Tolkning av arbetslivsdirektivet •C-336/15 – Tolkning av överlåtelsedirektivet •C-306/16 – Tolkning av arbetstidsdirektivet Institutionella frågor och behörighetsfördelningen inom EU •C-626/15 – Befogenhet att lägga fram ett diskussionsunderlag i , delad eller exklusiv kompetens? (se skr 2016/17:115) •C-643/15 och C-647/15 – Rättslig grund för beslut om omplacering av asylsökande •C-5/16 – Rättslig grund för beslut om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem (se skr 2016/17:115) •C-659/16 – Befogenhet att lägga fram ett förslag på åtgärder i , delad eller exklusiv kompetens? •C-168/16 och C-169/16 – Begreppet ”den ort där arbetstagaren vanligtvis utför… sitt arbete” enligt artikel 19.2 i I- förordningen •C-242/16 – Begreppet ”den ort där arbetstagaren vanligtvis utför… sitt arbete” enligt artikel 19.2 i I-förordningen •C-549/15 – Begreppet massbalanssystem i förnybartdirektivet (se skr 2015/16:115) •C-189/16 – Erhållande av garantipension •C-382/16 – Armlängdsprincipen; skatterätt (se skr 2016/17:115) Fri rörlighet för arbetstagare/personer •C-551/16 – Samordning av de sociala trygghetssystemen •C-679/16 – Assistansersättning Fri rörlighet för tjänster • C-393/17 – Utfärdande av masterexamen •C-80/16 – Om giltigheten av kommissionens beslut /278/EU om tilldelning av utsläppsrätter •C-528/16 – Om tolkning av genmodifierade organismer i direktiven /18/EG och 2002/53/EG •C-419/17 P – Uppdatering av Reach-förordningens kandidat- förteckning •T-545/11 RENV – Begreppet utsläpp i miljön i Århusförordningen •T-429/13 och T-451/13 – Användningen av neonikotinoider i växt- skyddsmedel (se skr 2015/16:115) •T-716/14 – Begreppet utsläpp i miljön i Århusförordningen •T-115/15 – Uppdatering av Reach-förordningens kandidatförteckning •T-837/16 – Beslut om tillstånd för användning av blykromater •T-400/17 – Beslut om klassificering och märkning av antrakinon som cancerframkallande •T-436/17 – Beslut om tillstånd för användning av blykromater •C-283/15 – Verksamhetsstatens skyldighet att beakta begränsat skatt- skyldigas personliga förhållanden •C-115/16 – C-119/16 samt C-299/16 – Tolkning av ränte- och royaltydirektivet samt moder- och dotterbolagsdirektivet (se skr 2016/17:115) •C-292/16 – Beskattning av verksamhetsöverlåtelse, etableringsfriheten i förhållande till fusionsdirektivet •C-327/16 och C-421/16 – Tolkning av artikel 8 i fusionsdirektivet i fråga om beskattning av andelsbyten (se skr 2016/17:115) •C-504/16 – Tysk beskattning av utdelning från dotterbolag till moderbolag i annat EU-land •C-613/16 – Tysk beskattning av utdelning från dotterbolag till moder- bolag i annat EU-land •C-135/17 – Tysk CFC-beskattning •C-440/17 – Tysk beskattning av utdelning från dotterbolag till moder- bolag i annat EU-land •C-647/17 – Begreppet ”tillträde till evenemang” i mervärdesskattedirektivet •C-607/17 – Rätt till förlustavdrag för moderbolag enligt artikel 49 FEUF •C-608/17 – Rätt till förlustavdrag för moderbolag enligt artikel 49 FEUF • C-388/17 – Begreppet transporttjänster i försörjningsdirektivet Öppenhet (tillgång till handlingar) • C-562/14 P – Handlingar i ett ärende i EU-piloten (överklagande) • C-213/15 P – Handlingar som härrör från • C-331/15 P – Handlingar i ett s.k. 98/34-ärende (överklagande) • C-57/16 P – Handlingar som innehåller miljöinformation (över- klagande) (se skr 2015/16:115) •T-136/15 – Handlingar i ett ärende om offentlig upphandling •T-514/15 – Handlingar i ett s.k. 98/34-ärende (se skr 2016/17:115) •T-421/17 – Handling i ett ärende som rör en begäran om tillgång enligt öppenhetsförordningen •C-289/15 – Krav på dubbel straffbarhet vid överföring av straff- verkställighet •C-60/16 – Beräkning av tidsfrister för förvar enligt Dublin- förordningen •C-230/16 – Selektiva distributionssystem •C-542/16 – Försäkringsförmedling •C-554/17 – Rättegångskostnader i småmålsförfaranden •C-572/17 – tolkningen av och rådets direktiv /29/EG om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt •C-29/17 – Off label-användning och nationell subventionering av läkemedel •C-404/17 – Uppenbart ogrundad ansökan enligt det omarbetade asylprocedurdirektivet •C-492/17 – Finansiering av public service •T-68/15 – Statligt stöd till Öresundsbrokonsortiet •T-260/16 – Finansiell korrigering på gårdsstöd •T-627/16 – Finansiell korrigering på gårdsstöd 2 SLUTLIGT AVGJORDA MÅL 2.1Mål i vilka talan väckts vid eller tribunalen C-562/14 P (UDEUD2014/415) mot Europeiska kommissionen För bakgrund se skr 2015/16:115 s. 275 f. dom : Med ogillande av överklagande fastställde domstolen tribunalens dom. Domstolen ansåg att kommissionen hade rätt att grunda sig på en allmän presumtion för sekretess för handlingar i ett EU-pilotärende när kommissionen åberopar undantaget till skydd för syftet med utredningar i artikel 4.2 tredje strecksatsen i öppenhetsförordningen för att vägra tillgång till sådana handlingar. Detta betyder att kommissionen kunde avslå begäran om tillgång till handlingarna utan att göra någon konkret och individuell prövning av innehållet i dessa. C-213/15 P (UDEUD2015/186) Europeiska kommissionen mot Breyer För bakgrund se skr 2015/16:115 s. 276 f. dom : Med ogillande av kommissionens överklagande fastställde domstolen tribunalens dom. Domstolen kom fram till att de i målet aktuella inlagorna omfattas av tillämpningsområdet för öppenhetsförordningen och att de utgör ”handlingar som finns hos en institution”, i den mening som avses i artikel 2.3 i förordningen. 3 b i öppenhetsförordningen föreskrivs att rätten till tillgång till parlamentets, rådets och kommissionens handlingar inte endast omfattar handlingar som har upprättats av dessa institutioner, utan också sådana handlingar som de har mottagit från tredje part, såsom andra unionsinstitutioner och medlemsstater. Tillämpningsområdet för förordningen fastställs således med avseende på de institutioner som anges i förordningen och inte med avseende på specifika kategorier av handlingar och inte heller med avseende på upphovsmannen till den handling som finns hos dessa institutioner. Eftersom det enligt öppenhetsförordningen är möjligt att i förekommande fall vägra tillgång till handlingar som har samband med rättsliga förfaranden vid unionsdomstolarna är det inte nödvändigt att tolka det undantag från rätten till tillgång till handlingar som har införts genom artikel 15.3 fjärde stycket i EUF-fördraget på ett sätt som innebär att inlagor som upprättats av en medlemsstat och som finns hos kommissionen måste undantas från öppenhetsförordningens tillämpningsområde. C-331/15 P (UDEUD2015/186) mot För bakgrund se skr 2015/16:115 s. 277. dom : Med ogillande av överklagande fastställde domstolen tribunalens dom.