prop · H503152 · 2018-03-13 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:152 En karensdag mindre i arbetslöshetsförsäkringen Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Det föreslås att antalet karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen minskas från sju till sex. Lagändringen föreslås träda i kraft . 2017/18:152 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om Ärendet och dess beredning .............................................................. Antalet karensdagar minskas ............................................................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser..................................... Konsekvenser för statens budget ........................................ Konsekvenser för jämställdheten ....................................... 6.3Konsekvenser med hänsyn till Konsekvenser ur ILO-perspektiv ....................................... Konsekvenser för arbetslöshetskassorna ............................ Konsekvenser för företag ................................................... Konsekvenser för miljön .................................................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 2017/18:152 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 21 § lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring ska ha följande lydelse. Dagpenningen får inte lämnas Dagpenningen får inte lämnas förrän den sökande under en sam- förrän den sökande under en sam- manhängande tid av 12 månader manhängande tid av 12 månader har varit arbetslös (karens- har varit arbetslös (karens- I karenstiden räknas in I karenstiden räknas in endast de dagar för vilka dag- endast de dagar för vilka dag- penning skulle ha lämnats om penning skulle ha lämnats om karenstiden löpt ut. karenstiden löpt ut. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tid före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2008:412. Ärendet och dess beredning har upprättat promemorian En karensdag mindre i arbetslöshetsförsäkringen (Ds 2017:55). I promemorian föreslås att antalet karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen ska minskas från sju till sex. Promemorians lagförslag överensstämmer med propositionens. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. En remissammanställning finns tillgänglig i (A2017/01736/A). 4 Antalet karensdagar minskas Regeringens förslag: Antalet karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen ska minskas från sju till sex. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Merparten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller är positiva till förslaget, däribland a-kassor, i (LO) och (). vill varken tillstyrka eller avstyrka förrän mer underlag finns. Flera remissinstanser, bl.a. LO och , har synpunkter på förslagets överensstämmelse med internationella åtaganden. bedömer att förslaget inte kan anses strida mot internationella åtaganden enligt ratificerade ILO- konventioner. akademikers centralorganisation (), TCO och LO förespråkar att antalet karensdagar minskas ytterligare. Skälen för regeringens förslag Gällande bestämmelse om karens Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring som syftar till att ge ekonomisk trygghet för enskilda i händelse av arbetslöshet. Försäkringen ska underlätta omställning till nytt arbete och innehålla incitament för att tiden i arbetslöshet ska bli så kort som möjligt. Den som uppfyller villkoren för rätt till arbetslöshetsersättning får ersättning i form av dagpenning, se 19 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Arbetslöshetsförsäkringen brukar beskrivas som en femdagarsförsäkring. I 20 § samma lag anges nämligen att summan under en kalendervecka av antalet ersatta och arbetade dagar samt karens- och avstängningsdagar får uppgå till högst fem. Vidare anges att dagpenningen inte får lämnas för lördag eller söndag, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer medger undantag. I 21 § lagen om arbetslöshetsförsäkring finns en bestämmelse med ett s.k. karensvillkor som innebär att dagpenningen inte får lämnas förrän den sökande av har varit arbetslös 2017/18:152 . I karenstiden räknas endast de dagar in för vilka dagpenning skulle ha lämnats om karenstiden löpt ut. Bestämmelser om karens har, med undantag för , funnits i arbetslöshetsförsäkringen . Det har framförts flera skäl till varför karensdagar behövs. När ett karensvillkor återinfördes angavs, förutom ekonomiska skäl, att det är rimligt att det finns en självrisk i arbetslöshetsförsäkringen när en sådan införts i andra socialförsäkringar (prop. 1992/93:150, bil 8 s. 58 f.). Karensbestämmelsen ändrades , då det beslutades om en ökning av antalet karensdagar från fem till sju. Då anfördes att karensvillkoret är viktigt för att säkerställa att personer som redan är sysselsatta undviker mellanliggande arbetslöshetsperioder i samband med att de byter arbete. Vidare anfördes att karensvillkoret också syftar till att undvika att arbetslöshetsförsäkringen används av dem som är arbetslösa en mycket begränsad tid. Ändringen gjordes i syfte att förstärka dessa effekter (prop. 2007/08:118 s. 25). I den europeiska balken om social trygghet (European Code of ) och dess tillhörande protokoll finns minimiregler om social trygghet. Balken och protokollet är antagna av och har ratificerat de delar som handlar om förmåner vid arbetslöshet. Protokollet ställer krav på parterna att uppnå en högre nivå av social trygghet än vad som föreskrivs i balken. Det anges bl.a. att antalet karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen får vara högst sex , se artikel 24. rapporterar när det gäller de åtaganden som har gjort genom ratificeringen av balken och dess protokoll. har fått kritik av för de . Kommittén har bl.a. anfört att införandet av strider mot åtagande att begränsa karensperioden och uppmanat den att vidta åtgärder för att minska antalet karensdagar med . Antalet karensdagar bör minskas till sex Regeringen anser att arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring mellan arbeten är en grundläggande del i en fungerande arbetslöshetsförsäkring. De argument som i tidigare lagstiftningsärenden har förts fram till förmån för ett karensvillkor är fortfarande aktuella, t.ex. att mellanliggande arbetslöshetsperioder ska undvikas. Regeringen vill betona vikten av att försäkringen ger enskilda ekonomisk trygghet i samband med arbetslöshet. För att förbättra den ekonomiska tryggheten för arbetslösa anser regeringen att antalet karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen bör minskas. I promemorian föreslås att antalet karensdagar ska minskas till sex. Merparten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller är positiva till en sådan minskning. avstyrker dock med hänvisning till att arbetslöshetsförsäkringens syfte är att vara ett ekonomiskt skydd vid längre ofrivillig arbetslöshet och att arbetslöshetsperioder mellan två anställningar ska undvikas. , TCO och LO förespråkar att antalet karensdagar minskas med mer än . givarverket anser att det är rimligt att anta att fler karensdagar leder till starkare incitament att hitta ett nytt arbete och att effekten avtar , men anser att det behövs mer underlag för ett sådant antagande. Enligt regeringens bedömning förbättrar en minskning av antalet karensdagar från sju till sex enskildas ekonomiska trygghet, utan att incitamenten för omställning till nytt arbete försvagas. Regeringen anser således att är en rimlig avvägning mellan de intressen som försäkringen ska beakta. En minskning av antalet karensdagar till sex skulle enligt regeringens bedömning dessutom stå i överensstämmelse med kraven i protokollet till den europeiska balken om social trygghet. I protokollet anges att antalet karensdagar får vara högst sex . Flera remissinstanser har synpunkter på hur en minskning förhåller sig till internationella åtaganden. bedömer att frågan om det är nödvändigt att minska antalet karensdagar på grund av att har ratificerat den europeiska balken om social trygghet bör analyseras ytterligare. bedömer att varken kommer att stå i överensstämmelse med balken och dess tillhörande protokoll eller konvention nr 168 om främjande av sysselsättning och skydd vid arbetslöshet och att ytterligare förändringar därför behövs. Enligt finns det stöd för att karenstiden i balken avser kalenderdagar och inte arbetsdagar, vilket innebär att även behöver räknas som karenstid. Eftersom det i lagen om arbetslöshetsförsäkring endast är arbetsdagar som räknas som karenstid, menar att en minskning av antalet karensdagar till sex skulle innebära att karenstiden i kalenderdagar uppgår till åtta. påpekar att i förhållande till konvention nr 168 har fått kritik, eftersom den svenska karensbestämmelsen medför att karenstiden uppgår till fler kalenderdagar än de som anges i konventionen, men att verkar ha förbisett att den svenska bestämmelsen inte avser kalenderdagar när bestämmelsen har bedömts i förhållande till balken och dess tillhörande protokoll. LO hänvisar till LO-TCO Rättsskydd AB:s analys och anser i likhet med dem att regeringen bör minska antalet karensdagar ytterligare så att bestämmelsen lever upp till internationella åtaganden. Även påpekar att antalet karensdagar enligt konvention nr 168 ska uppgå till högst sju och anser att i den svenska arbetslöshetsförsäkringen i praktiken blir . Svenska ILO-kommitténs majoritet bedömer dock att promemorians förslag inte kan anses strida mot internationella åtaganden enligt ratificerade . Som några av remissinstanserna påtalar, räknas som karensdagar i den svenska arbetslöshetsförsäkringen endast de dagar för vilka arbetslöshetsersättning skulle ha lämnats om karenstiden löpt ut. Eftersom den svenska arbetslöshetsförsäkringen är en femdagarsförsäkring, innebär detta att och , liksom dagar då den sökande arbetar eller av någon annan anledning inte har rätt till arbetslöshetsersättning, inte räknas som karensdagar. Regeringen konstaterar att det varken av den europeiska balken om social trygghet och dess protokoll eller av konvention nr 168 om 2017/18:152 främjande av sysselsättning och skydd vid arbetslöshet framgår att föreskrifterna om högsta antal karensdagar avser kalenderdagar. Enligt regeringen är det rimligt att tolka karensdagar som dagar då den sökande annars skulle ha haft rätt till arbetslöshetsersättning. För att uppfylla sitt åtagande i förhållande till balken och dess protokoll har uppmanats att minska antalet karensdagar med . Regeringen anser därmed att genom att minska antalet karensdagar till sex skulle uppfylla kraven i balken och dess protokoll. Regeringen delar också Svenska ILO-kommitténs bedömning att en minskning inte strider mot någon . Mot denna bakgrund anser regeringen att antalet karensdagar bör minskas från sju till sex. Regeringens förslag: Lagen ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tid före ikraftträdandet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt i denna Skälen för regeringens förslag: Lagändringen bör träda i kraft , dvs. Regeringen anser att det är angeläget att ändringen får ett snabbt genomslag. Karensbestämmelsen i dess nya lydelse bör därför gälla för ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tid efter ikraftträdandet. För ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tid före ikraftträdandet bör äldre föreskrifter fortfarande gälla. Regeringen anser att en övergångsbestämmelse som anger detta bör införas. 6.1Konsekvenser för statens budget Förslaget att minska antalet karensdagar från sju till sex medför att enskilda får sin första dag med arbetslöshetsersättning en ersättningsdag tidigare. I budgetpropositionen framgår att kostnaden för förslaget beräknas uppgå till för och . När det gäller hur minskningen av antalet karensdagar från sju till sex påverkar medlemmarna i de olika arbetslöshetskassorna kan man utifrån utfallen se att den andel som har fått en ersättningsperiod beviljad, men inte har fullgjort karensperioden, är något högre för kvinnor än för män. Följaktligen är det en större andel kvinnor än män som har så korta arbetslöshetsperioder att de får arbete innan karensperioden har fullgjorts. har totalt av alla som beviljades en ersättningsperiod inte fullgjort karensperioden. Bland kvinnor var det och bland män . man att denna fördelning kommer att bestå så kommer effekterna av att antalet karensdagar minskas att vara marginella ur ett jämställdhetsperspektiv. 6.3Konsekvenser med hänsyn till internationella åtaganden Regeringen bedömer att förslaget medför att uppfyller det internationella åtagande som följer av ratificeringen av den europeiska balken om social trygghet och dess tillhörande protokoll. Regeringen delar Svenska ILO-kommitténs bedömning att förslaget inte strider mot internationella åtaganden enligt ratificerade ILO- konventioner. Förslaget medför att arbetslöshetskassorna ska betala ut den första dagpenningen tidigare. Bedömningen är att arbetslöshetskassorna tillsammans med a-kassor behöver genomföra en mindre systemändring. Förslaget bedöms inte få några särskilda konsekvenser för små eller medelstora företag. Förslaget bedöms inte få några särskilda konsekvenser för miljön. 2017/18:152 6.8 Förslaget bedöms få marginella effekter på fackförbundens inkomstförsäkringar genom att med arbetslöshetsersättning infaller en ersättningsdag tidigare. 21 § Dagpenningen får inte lämnas förrän den sökande av 12 månader har varit arbetslös (karensvillkor). I karenstiden räknas in endast de dagar för vilka dagpenning skulle ha lämnats om karenstiden löpt ut. Förslaget behandlas i avsnitt 4. Bestämmelsen ändras så att antalet karensdagar minskas från sju till sex. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tid före ikraftträdandet. Förslaget behandlas i avsnitt 5. Enligt första punkten träder lagen i kraft . Enligt andra punkten gäller den äldre bestämmelsen fortfarande för ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tid före ikraftträdandet. Avgörande för vilken bestämmelse som ska tillämpas är alltså inte tidpunkten för beslutet, utan den tid som ansökan om arbetslöshetsersättning avser. Övergångsbestämmelsen medför att den som före ikraftträdandet har fullgjort kommer att omfattas av den gamla lydelsen, även om ansökan om ersättning prövas efter ikraftträdandet. En arbetssökande som vid ikraftträdandet fortfarande har karensdagar kvar kommer däremot att få sin arbetslöshetsersättning utbetalad enligt den nya lydelsen, dvs. Den som vid ikraftträdandet har fullgjort exempelvis kommer därmed att ha två i stället kvar efter ikraftträdandet. Remissyttranden har getts in av följande remissinstanser. Arbetsförmedlingen, , , Förvaltningsrätten i , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Inspektionen för socialförsäkringen, utvärdering, Kammarrätten i , i , , , , akademikers centralorganisation, a-kassor och . Företagarna och Kommuner och Landsting har inbjudits att yttra sig men meddelat att de avstår. Yttrande har också inkommit från . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar proposition En karensdag mindre i arbetslöshetsförsäkringen