prop · H503247 · 2018-04-26 00:00:00 — Avgifter för att handlägga en ansökan om att få ingå fondavtal (ansökningsavgift) bör täcka direkta och indirekta kostnader för att handlägga en ansökan. Avgifter för granskning av fondförvaltare och fonder bör täcka direkta och indirekta kostnader för att granska fondförvaltare och fonder. Den bör kunna utformas som en årlig avgift. ISF och ESV anser att grunderna för avgifterna – t.ex. avgiftsuttagets storlek och utformning – är oklar. ESV anser dessutom att uttrycket ”för att täcka myndighetens kostnader” är oklart. Kammarrätten i och PTK anser att regeringen med stöd av 64 kap. 42 § SFB bör meddela föreskrifter om grunderna för avgifterna. Regeringen konstaterar att – i avsaknad av föreskrifter om grunderna för avgifterna – får ta ut avgifter med ledning av avgiftsförordningen (1992:191). Uttrycket ”för att täcka myndighetens kostnader” kvarstår oförändrat i förhållande till nuvarande lydelse av 64 kap. 41 § SFB. Avgifterna disponeras av (64 kap. 37 § andra stycket SFB). Enligt 64 kap. 41 § första stycket SFB gäller att uppgift om att avgifter får tas ut ska finnas i fondavtalet. Regeringen anser i likhet med vissa remissinstanser att bestämmelsen, som inte fyller någon egentlig funktion, bör tas bort, eftersom det ligger i serviceskyldighet enligt 6 § FL att informera fondförvaltarna om avgifterna. ISF och PTK befarar att avgifterna kommer att övervältras på pensionsspararna. Regeringen konstaterar att det inte kan uteslutas att avgifterna i viss utsträckning kommer att övervältras på de som sparar i de aktuella fonderna. beslut om avgifter bör slutligen kunna rättas, ändras och överklagas enligt bestämmelserna i 36–49 §§ FL (se avsnitt 6.2). Regeringens förslag: Förslagen om egenhändigt undertecknande och förbudet mot marknadsföring och försäljning via telefon ska träda i Övriga förslag ska träda i kraft Äldre bestämmelser ska gälla i fråga om samarbetsavtal som har ingåtts med fondförvaltare före . Regeringen föreslår att beslutar om förkortad motionstid Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens förslag. Utredningen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens förslag. I promemorian föreslås att lagändringarna ska träda i kraft . Promemorian innehåller inget förslag om övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att förslaget om ansökan om att få ingå fondavtal ska träda i kraft först . , , , , , , , , , , Svensk Försäkring och efterlyser övergångsbestämmelser, varvid , , , och anser att fondförvaltare med samarbetsavtal ska kunna anpassa sig till den nya ordningen. Skälen för regeringens förslag: Förslagen om egenhändigt undertecknande och förbudet mot försäljning och marknadsföring via telefon bör träda i kraft så fort som möjligt, vilket bedöms vara . Övriga förslag bör – som är inne på – träda i kraft först , eftersom förslagen – framför allt förslaget om ansökan om att få ingå fondavtal – förutsätter att kan anpassa verksamheten till den nya ordningen och informera pensionssparare och fondförvaltare om den. I promemorian görs bedömningen att bör säga upp de samarbetsavtal som har ingåtts med fondförvaltarna med verkan från . har ingått samarbetsavtal med cirka 110 fondförvaltare om cirka 850 fonder. För att underlätta övergången till den nya ordningen anser regeringen – som flera remissinstanser är inne på – i stället att äldre bestämmelser bör gälla för samarbetsavtal som har ingåtts före . En sådan ordning innebär att med stöd av 64 kap. 19 § SFB i nuvarande lydelse kan överföra medel till fonder som förvaltas av fondförvaltare som har ingått samarbetsavtal men ännu inte har ingått fondavtal. Övergångsbestämmelsen ger utrymme att vid uppsägningarna av samarbetsavtalen villkora dessa så att det för avtalens fortsatta giltighet krävs att fondförvaltarna ansöker om fondavtal . Det innebär att det kan finnas såväl samarbetsavtal som fondavtal. Det är viktigt att kan förbereda övergången till den nya ordningen samt informera pensionssparare och fondförvaltare om förändringarna innan förslagen träder i kraft. För att motverka bedräglig marknadsföring och aggressiv försäljning via telefon och för att minska risken för att oseriösa företag byter fonder åt pensionsspararna, är det även av stor vikt att förslagen om egenhändigt 2017/18:247 undertecknande och förbudet mot marknadsföring och försäljning via telefon träder i kraft så fort som möjligt, vilket bedöms vara . Mot den bakgrunden är det angeläget att behandlar propositionen innan sommaruppehållet. Regeringen föreslår därför att beslutar om förkortad motionstid . I propositionen lämnas förslag som syftar till att skapa ett tryggt och mer Förslagen – framförallt villkoren i fond- avtal, krav på fondförvaltare för att få ingå fondavtal och den utökade granskning som förutsätts – syftar till att minska risken för att oseriösa fondförvaltare erbjuder fonder på fondtorget. sannolikheten att fonder på fondtorget har god kvalitet, vilket gynnar samtliga pensionssparare som gör aktiva fondval. Det föreslås också ett krav på egenhändigt undertecknade och ett förbud mot marknadsföring och försäljning via telefon. innebär sammantaget ett stärkt konsumentskydd inom premiepensions- Förslagen innebär bl.a. att antalet fonder på fondtorg kommer att minska, vilket påverkar samtliga pensionssparare. är det positivt att de fonder som erbjuds på fondtorget förvaltas av fondförvaltare som uppfyller de nya villkoren och kraven. efterlyser en redogörelse för hur pensionssparare och pensionärer som har valt fonder på fondtorget som inte längre kommer att vara valbara efter reformen påverkas. Regeringen konstaterar att dessa pensions- sparare och pensionärer påverkas på så sätt att de får sitt sparkapital överfört till det statliga förvalsalternativet AP7 Såfa. berörda personer välja att fortsätta spara i AP7 Såfa eller byta till någon av de övriga valbara fonderna på fondtorget. För många fondförvaltare är en stor andelsägare i är dessutom en försäljningskanal för såväl svenska som utländska fondförvaltare. För fondförvaltare innebär den omständig- heten att många pensionssparare sällan byter fond att det kan löna sig att lägga ned mycket resurser på att få en pensionssparare att välja en av fondförvaltarens fonder inom premiepensionssystemet, eftersom pensionsspararen kan komma att kvarstå vid sitt fondval . För vissa fondförvaltare har premiepensionssystemet även varit en plattform för att marknadsföra och bygga upp kapital i nystartade fonder. Av tabell 1 framgår att premiepensionens andel av den totala fondförmögenheten bland Fondbolagens förenings medlemmar har ökat kraftigt sedan premiepensionens start , och väntas fortsätta att uppskattas marknadsvärdet för premiepensionen till cirka jämfört med dagens . Det privata fondkapitalet (bland Fondbolagens förenings medlemmar) Prop. 2017/18:247 var cirka 2 345 miljarder per . myndigheten har beräknat att premiepensionens andel av den framtida totala fondförmögenheten förväntas ligga mellan . Tabell 1 Premiepensionens andel av total fondförmögenhet Källa: , Stärkt konsumentskydd inom premiepensionen, s. 67. , och anser att konsekvensanalysen inte tillräckligt belyser att förslagen kommer påverka konkurrensen negativt för små och nya fondförvaltare. Regeringen instämmer i remissinstansernas bedömning att förslagen innebär att det blir svårare för små och nya fondförvaltare att kunna leva upp till kraven för att få ingå ett fondavtal med . Kraven om viss verksamhetshistorik, avkastningshistorik och ett minsta förvaltat kapital i fonden utanför premiepensionen innebär att fondförvaltare inte kommer att kunna ha premiepensionssystemet som sin enda försäljningsplattform och marknadsföringskanal. Det medför att t.ex. små och nystartade fondförvaltare inte kan marknadsföra sig eller erhålla kapital via premiepensionssystemet. Förslagen innebär dock inte ett hinder för att verka på den svenska fondmarknaden utanför premiepensionssystemet. Syftet med premiepensionssystemet är varken att underlätta för fondförvaltare att etablera sig på fondmarknaden eller att främja konkurrensen på fondmarknaden. Premiepensionssystemet syftar till att möjliggöra för pensionssparare att kunna exponera delar av sin allmänna pension mot den globala kapitalmarknaden och därigenom ha möjlighet att erhålla en riskpremie i form av högre avkastning på kapitalet än om alla intjänade pensionsrätter fördelats genom inkomstpensionen. Det kan hävdas att avsaknaden av nystartade fonder på fondtorget kan innebära att konkurrensen inom fondtorget påverkas negativt i viss utsträckning. Sammantaget anser emellertid regeringen att de fonder som erbjuds på fondtorget i fortsättningen ska ha bevisat sin konkurrenskraft på den privata fondmarknaden innan de kan bli aktuella för fondtorget. Därmed är det endast fonder som är livskraftiga även utan investering från som kan komma i fråga på fondtorget. En risk med förslagen är att fondförvaltare tillämpar aggressiv försäljning av fonderna utanför premiepensionssystemet för att få spararna att välja dessa. Kravet på externt ägande skulle också kunna ge fondförvaltare incitament att ge kunder råd om att placera i egna eller närstående förvaltares fonder, och skapa incitament för diskretionära förvaltare att placera i egna eller närstående bolags fonder. Det ställer högre krav på att granskar att fondförvaltare lever upp till de krav som anges i fondavtalet. 2017/18:247 Förslaget om att får ta ut årliga avgifter från fondförvaltare kan leda till att det blir olönsamt för de fondförvaltare som endast förvaltar lite premiepensionskapital att delta på fondtorget. Dessa fondförvaltare kan avstå från att erbjuda fonder på fondtorget. En indikation på lönsamheten för respektive fond finns i tabell 2 nedan. Tabell 2 visar fondavgiftens storlek i kronor efter rabatt för fonder med olika stort premiepensionskapital. En fondförvaltare kan låta fonderna kvarstå på fondtorget, trots att den vid en snabb analys torde förlora ekonomiskt på en medverkan. Förklaringen kan t.ex. vara att ett deltagande på premiepensionens fondtorg ses som en god marknadsföringsåtgärd och ger framtida affärsmöjligheter. Tabell 2 Fonderas intäkter från premiepensionssystemet Källa: , 2017. Det föreslås att fondavtalen ska innehålla villkor om hållbarhetsarbete vid fondförvaltning och krav på lämnande av hållbarhetsinformation för att få ingå fondavtal. Fondförvaltare kan beakta hållbarhetsarbete vid fondförvaltning på olika sätt, t.ex. genom att aktiv välja bort investeringsalternativ som har en direkt koppling till försämrad miljö eller sociala förhållanden eller aktivt välja investeringsalternativ som bedöms bidra till en miljömässig och social hållbar utveckling. En fondförvaltare kan även agera i egenskap av ägare och rösta på bolagsstämmor etc. Det är emellertid svårt att kvantifiera de effekter som hållbarhetsarbete vid fondförvaltning av fonder på fondtorget kommer att få för en hållbar utveckling, särskilt eftersom kraven förutses utvecklas . Genom att ställa krav på hållbarhetsarbete vid fondförvaltning av fonder på fondtorget ges incitament för förvaltare att bedriva sådant arbete. Sammantaget bedöms förslagen bidra till ökad transparens i fråga om hållbarhetsinformation och ökad motivation till hållbarhetsarbete vid fondförvaltning. Förslagen – som gäller svenska och utländska fondförvaltare – underlättar för pensionssparare att göra hållbara fondval. Konsekvenser av utformningen av villkor och krav i föreskrifter på lägre nivå än lag Förslagens konsekvenser påverkas till stor del av tid och belopp som bestäms i föreskrifter på lägre nivå än lag (se avsnitt 6.1 och 6.2). fanns 841 valbara fonder på enligt den fördelning som följer av tabell 3. Tabell 3 , exklusive AP7 (mdr kr.) Baserat på uppgifter per årsskiftet . Enligt uppskattning skulle ett krav på minsta verksamhetshistorik för fondförvaltare , minsta avkastningshistorik för en fond och ett krav om minst 500 miljoner i förvaltat kapital utanför premiepensionen, innebära att 266 av de totalt 841 fonderna på fondtorget inte skulle klara kraven. Tabell 4 visar hur fondutbudet skulle påverkas under dessa förutsättningar. Tabell 4 Kombinerat krav avseende historik och fondförmögenhet (mdr kr) (mdr kr) Baserat på uppgifter per årsskiftet . Av tabell 4 framgår att om de antaganden som ligger till grund för beräkningarna tillämpas på fonderna på fondtorget /18 skulle 575 fonder uppfylla kraven. Det skulle leda till att antalet fonder minskar inom alla fondkategorier. andelar i de 266 fonder som inte lever upp till kraven, hade per årsskiftet 2017/2018 ett sammanlagt värde om . Genom övergångsregleringen kommer en försäljning av berörda fondandelar och överföringar av medel till AP7 Såfa att kunna spridas ut, vilket minskar likviditetsrisker och marknadspåverkan. Till det kommer att likviditetsriskerna i fonder som investerar på den globala kapitalmarknaden är Beloppet kan jämföras med de som 2017/18:247 köper fondandelar för i samband med att pensionsrätter för premiepension placeras på pensionsspararnas konton, vilket enligt inte har genererat någon märkbar negativ marknadspåverkan. Enligt uppskattning skulle ett krav på minsta verksamhetshistorik för fondförvaltare , minsta avkastningshistorik för en fond och ett krav om minst 500 miljoner i förvaltat kapital utanför premiepensionen påverka en majoritet av de totalt 100 fondförvaltare som har fonder på . Enligt myndighetens uppskattning skulle 80 av förvaltarna påverkas genom att en eller flera av deras fonder på fondtorget inte skulle leva upp till kraven. Av dessa 80 förvaltare är det 25 som påverkas genom att ingen av de fonder som de förvaltar på fondtorget skulle leva upp till de nya kraven. Det är således 20 förvaltare som har fonder på fondtorget som inte skulle påverkas av dessa krav. uppskattar att de merkostnader i form av t.ex. uppbyggnad av utökad organisation, it-stöd, rekrytering och kommunikation som förslagen som syftar till ökad trygghet och mer hållbart fondtorg leder till uppgår till . Merkostnaderna ska vägas mot de kostnader för vissa pensionssparare i form av minskat premiepensionskapital som kan uppstå om åtgärderna inte vidtas. De administrativa förslagen som anges i avsnitt 10 kommer att bidra till förbättrade förutsättningar att driva myndighetens verksamhet effektivt. Premiepensionssystemet finansieras utanför statsbudgeten, dvs. genom avgifter från pensionsspararna. Genom förslaget om att får ta ut ansökningsavgifter och årliga avgifter kommer merkostnaderna i stor utsträckning att kunna finansieras genom avgifter från fondförvaltarna. Förslagen leder inte till merkostnader för . Regeringen förutsätter emellertid att och samarbetar med varandra i fråga om granskning av fondförvaltare och fonder samt tillsyn över fondförvaltare. har tillsyn över marknadsföringslagen och väcker talan om marknadsstörningsavgift. De merkostnader som förslaget om förbud mot försäljning och marknadsföring via telefon kan leda till ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förhållandet mellan och fondförvaltarna vilar som utgångspunkt på civilrättslig grund. Förslagen medför inga merkostnader för de allmänna domstolarna. Förvaltningsrätten i anser att konsekvensanalysen brister i Prop. 2017/18:247 fråga om förslagens konsekvenser för de allmänna förvaltnings- När det nya förfarandet för att ansöka om att ingå avtal med införs kan det förväntas att ett stort antal fondförvaltare ansöker om att få ingå avtal och att finner att några av dessa eller deras fond eller fonder inte uppfyller uppställda krav och villkor för att få ingå fondavtal. Initialt kan det därför förväntas att ett antal beslut överklagas till allmän förvaltningsdomstol. har uppgett att cirka tio fondförvaltare vill ingå samarbetsavtal med myndigheten och att cirka 40–50 fonder registreras eller avregistreras från fondtorget . När det nya förfarandet väl har börjat tillämpas bedöms det inte medföra mer än några enstaka överklaganden . Också i fråga om förslaget om att ett beslut om att påföra fondförvaltare avgift är överklagbart gör regeringen bedömningen att antalet tillkommande mål kan förväntas bli förhållandevis begränsat. Sammanfattningsvis ska de merkostnader som de tillkommande målen medför hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har fått i uppdrag av regeringen att analysera skillnaderna och spridningen i pensioner mellan kvinnor och män och . I rapporten : Skillnader i utfall mellan män och kvinnor (ISF Rapport 2017:14) redovisar ISF sammanfattningsvis att kapitalavkastningen från fonder förklarar en mycket liten del av skillnaden mellan kvinnors och mäns genomsnittliga premiepensioner. I stället är det inkomstskillnaderna under arbetslivet som står för nästan hela könsskillnaden. Män väljer efterlevandeskydd för sin partner i större utsträckning än kvinnor vilket leder till att könsskillnaden minskar. Även överföringar av premiepensionsrätter mellan män och kvinnor minskar könsskillnaden i premiepensionen något. Män står för en större andel av de fondbyte som görs inom premiepensionen (). Kvinnor och män köper förvaltningstjänster i samma utsträckning. Sammanfattningsvis påverkar inte förslagen jämställdheten mellan kvinnor och män. 14.1Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen finns bestämmelser om förmånstiden. 2017/18:247 Ändringen i första stycket innebär att reglerna om möjlighet till retroaktivt uttag av pension för den som har haft sjukersättning gäller för alla delar av den allmänna ålderspensionen, dvs. – förutom inkomstpension, tilläggspension och garantipension – även premiepension. Uttrycket ”allmän ålderspension” förekommer i t.ex. 4 och 9 §§. Övervägandena finns i avsnitt 10.2. I paragrafen finns bestämmelser om ökning av pensionsuttag. Andra stycket tas bort. Det innebär att ökat uttag av premiepension kan ske fr.o.m. samma månad som för övriga delar av den allmänna ålderspensionen. Övervägandena finns i avsnitt 10.3. I paragrafen finns bestämmelser om kapitlets innehåll. Ändringen i tredje strecksatsen är en följd av den nya lydelsen av 24 §. Sjunde strecksatsen, som är ny, är en följd av att det införs en ny para- graf, 46 §. Övervägandena finns i avsnitt 8 och 10.1. I paragrafen finns bestämmelser om uppdrag som försäkringsgivare för premiepension. I första stycket andra meningen, som är ny, klargörs uppdrag att erbjuda pensionsspararna valbara fonder med olika placeringsinriktning och riskprofil på ett fondtorg för premiepension. I andra stycket, som är nytt, klargörs uppdrag att 1. ingå avtal om att erbjuda en fond på fondtorget (fondavtal) med fondbolag, fondföretag eller förvaltningsbolag enligt 1 kap. 1 § lagen om värdepappersfonder (fondförvaltare), 2. ingå samarbetsavtal med Sjunde AP-fonden, och 3. placera medel i fonder. Det ska ingås ett fondavtal per fond, se författningskommentaren till 17 c §. Bestämmelsen i punkt 1 utgör emellertid inte något hinder mot att och en fondförvaltare ingår flera fondavtal. Enligt 22 § får bestämma ett högsta antal fondavtal som en fondförvaltare får ingå. I tredje stycket, som är nytt, klargörs uppdrag att granska att 1. fondförvaltare och fonder löpande uppfyller villkoren i fondavtalen, och 2. fondförvaltare löpande uppfyller kraven i 17 c § andra stycket 2–6. Övervägandena finns i avsnitt 5. I paragrafen finns bestämmelser om premiepension i form av livränta (s.k. traditionell försäkring). Ändringen i andra stycket innebär att tiden då inlösen tidigast kan ske utökas från nuvarande en månad före den då livräntan första gången ska betalas ut. Övervägandena finns i avsnitt 10.6. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om villkor som ett fondavtal ska innehålla. Av första stycket framgår att fondavtal ska vara affärsmässiga och standardiserade och i övrigt innehålla de villkor som krävs för att kunna upprätthålla god sed på premiepensionsområdet. Av andra stycket 1–8 framgår villkor som gäller på fondförvaltarnivå. Av tredje stycket 1 och 2 framgår villkor som gäller på fondnivå. Fondavtalen mellan och fondförvaltare är – liksom de nuvarande samarbetsavtalen mellan och fondförvaltarna – standardavtal. Det innebär att samma villkor kommer att gälla för alla fondförvaltare. Uppräkningen av villkoren i 17 a § är inte uttömmande. Det innebär att det – såsom – står fritt att, vid sidan av de villkor som framgår av paragrafen, ställa upp ytterligare villkor i fondavtalen (på fondförvaltarnivå och fondnivå). Förhållandet mellan och fondförvaltaren regleras i fondavtalet, dvs. på civilrättslig grund. Det innebär att tvister om tillämpningen av fondavtalet, såsom åtgärd att t.ex. köpstoppa en fond på fondtorget eller säga upp fondavtal med en fondförvaltare, prövas av allmän domstol eller i ett skiljeförfarande. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 6 och 7. I paragrafen, som är ny, finns en upplysningsbestämmelse om föreskrifter som kan meddelas av regeringen. Av paragrafen framgår att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om villkoret i 17 a § tredje stycket 1. Övervägandena finns i avsnitt 6. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om ansökan om fondavtal. Av första stycket framgår att ett fondavtal ingås efter ansökan hos Om ansökan bifalls, är ett avtal ingånget mellan fondförvaltaren och . Av andra stycket framgår att ska bifalla en ansökan om att få ingå fondavtal, om vissa krav är uppfyllda. Av punkterna 1–6 framgår de krav som gäller på fondförvaltarnivå. Enligt punkt 1 ska fondförvaltaren uppfylla krav på verksamhets- historik och enligt punkt 2 ska fondförvaltaren lämna och åta sig att 2017/18:247 lämna sådan information som avses i 4 kap. 24 § lagen om värdepappersfonder. Punkterna 3–6 motsvarar nuvarande 19 § 3–6. Av punkterna 7 och 8 framgår de krav som gäller på fondnivå. Enligt punkt 7 ska fonden uppfylla krav på avkastningshistorik och enligt punkt 8 ska fonden uppfylla krav på minsta tillåtna förvaltat kapital utanför premiepensionssystemet. Ett bemyndigande för regeringen att meddela förskrifter om kraven i punkterna 1, 7 och 8 finns i 17 d §. Enligt punkt 9 ska fondförvaltaren och fonden i övrigt uppfylla de villkor i fondavtalet som bestämmer. Villkoren i fondavtalet regleras i 17 a §. Kravet innebär att det är som bestämmer vilka villkor i fondavtalet som ska vara uppfyllda för prövningen av en ansökan om att få ingå fondavtal. Det ankommer på att tillkännage vilka villkor i fondavtalen som ska vara uppfyllda för prövningen av en ansökan. Av 3 § framgår att med fondförvaltare avses fondbolag, fondföretag och förvaltningsbolag, dvs. företag som har rätt att driva fondverksamhet. Det innebär att ett företag som inte har rätt att driva fondverksamhet, inte har rätt att få ingå fondavtal. Om fondförvaltaren uppfyller kraven, ska bifalla ansökan. Det innebär att ska ingå ett fondavtal med fondförvaltaren. Om fondförvaltare inte uppfyller kraven, ska avslå ansökan. Om fondförvaltarens ansökan avser flera fonder, ska göra en prövning för var och en av fonderna. Det innebär att det ska ingås ett fondavtal per fond (inte per fondförvaltare). Enligt 22 § får bestämma ett högsta antal fondavtal som en fondförvaltare får ingå. Bestämmelser om överklagande m.m. finns i 113 kap. 41 §. Paragrafen har i allt väsentligt utformats i enlighet med Lagrådets förslag och synpunkter. Övervägandena finns i avsnitt 6 och 7. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om föreskrifter som meddelas av regeringen. I första stycket finns en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om ansökningsförfarandet enligt 17 c § första stycket.