prop · H503277 · 2018-06-27 00:00:00 — Projekten vänder sig i stor utsträckning till vuxna och det finns en något ojämn könsfördelning där cirka hälften av projekten har flest kvinnor som deltagare medan en tredjedel har flest män som deltagare. En dryg femtedel av deltagarna i projekten utgörs av personer med annan etnisk bakgrund än svensk. Projekten har först och främst som mål att bedriva verksamhet och påverka levnadsvillkoren på individ- och organisationsnivå. Många av projekten har som mål att tillgängliggöra individens närmaste omgivning inom olika områden. Det kan vara att erbjuda en tillgänglig fysisk miljö men det kan också handla om en kommunikativ och attitydmässig tillgänglighet. En tredje inriktning är att stärka individen. Aktiviteterna handlar ofta om kunskap som en möjliggörare för delaktighet och jämlika villkor. Många projekt vill även skapa mötesplatser för personer med funktionsnedsättning som syftar till att samla målgruppen kring en gemensam verksamhet eller aktivitet och/eller öka målgruppens sociala gemenskap. En övergripande bild är att hela satsningen med alla dess projekt skapar möjligheter till betydelsefulla aktiviteter för många personer med funktionsnedsättning. Projekten har lyckats skapa tillgängliga miljöer, vilket har påverkat möjligheterna till delaktighet positivt. I ett kortsiktigt perspektiv skapar projekten möjligheter för personer med funktionsnedsättning att kunna påverka samhället och sina livssituationer, vilket i sin tur påverkar de enskilda individernas liv. Enligt forskarna är de framkomliga vägar som projekten finner att skapa ett alternativ till ett otillgängligt samhälle, ett ”parallellsamhälle”, där tillgängligheten är hög och där personer med funktionsnedsättning kan medverka aktivt och på sina egna villkor. Det är under dessa beting- elser som personer med funktionsnedsättning får möjlighet till delaktighet på jämlika villkor. Men forskarna ser också risker med dessa alternativ. Likväl som projekten skapar möjligheter till jämlika villkor medan projekten pågår, finns det risker för att de bidrar till att upprätthålla hinder för delaktighet i ett mer långsiktigt perspektiv. Riskerna handlar om segregering och kortsiktig förändring av delaktighet. Om projekt bara riktar sin verksamhet till personer med funktionsnedsättning, skapar de en inkludering för personer med funktionsnedsättning likväl som exkludering av personer utan funktionsnedsättning. Segregation kan i sin tur påverka möjligheterna till socialt kapital och bidra till att upprätthålla stereotyper om personer med funktionsnedsättning. Det är därför viktigt att skapa inkluderande miljöer där personer med och utan funktionsnedsättning kan mötas för att skapa attitydmässig tillgänglighet och sänka trösklar till samhällslivet. Projekten behöver i högre grad än de är nu förankras i och samspela med ordinarie verksamheter för att nå en mer bestående samhällsförändring. Annars finns det enligt forskarna en risk att projekten blir en ”parallell parentes” som bara existerar . Föräldrastöd i praktiken – Uppföljning och utvärdering av Allmänna arvsfondens stöd till föräldrastödsprojekt 1994–2016 Över tid har Arvsfonden gett stöd till ett stort antal projekt som handlar om föräldrastöd. För att ta tillvara erfarenheter och kunskaper på temat har Arvsfondsdelegation låtit forskare följa upp projekt som sträcker sig över drygt två decennier. Utvärderingen omfattar 131 projekt. Projekten som granskats har visat sig vara mycket olika och spänner över ett brett fält av metoder, verksamheter och aktiviteter. Projekten har kommit i kontakt med föräldrar och i viss mån barn och unga och utvecklat metoder och verksamheter som har haft som mål att främja föräldraskapet. Projekten har överlag riktats mot föräldrar som av olika skäl uppfattats behöva särskilt stöd i sitt föräldraskap. Utifrån projektens inriktning och målgrupper är dessa föräldrar med utländsk bakgrund, frihetsberövade föräldrar, ensamma mammor, föräldrar med funktionsnedsättning och/eller föräldrar till barn och ungdomar med funktionsnedsättningar, missbrukande föräldrar samt familjer med sexuellt utsatta barn och ungdomar. Studien visar att projekten har en relativt sett hög grad av måluppfyllelse när det gäller att nå ut till föräldrar, barn och ungdomar som av olika skäl har särskilt behov av stöd från det offentliga och det civila samhället. En stor andel av projekten () har riktats mot föräldrar som har migrerat till eller har en annan etnisk bakgrund än svensk, vilket tyder på att denna målgrupp har uppfattats som särskilt prioriterad av organisationerna. Projekten har haft ett omfattande samarbete och kontakter med både offentliga organisationer och stiftelsedrivna eller ideella organisationer för att komma i kontakt med målgrupperna och genomföra projekten. Dessa kontakter och samarbeten kan i vissa avseenden vara relativt svårarbetade och problemfyllda. Därför har det ofta ställts stora krav på projektansvariga att vara flexibla i sina sätt att genomföra projekten. Granskningen av projekten visar att av de 106 projekt som granskats närmare har 41 projekt () resulterat i kunskaper och erfaren- Skr. 2017/18:277 heter som finns kvar av projektet efter det att Arvsfondens ekonomiska stöd har upphört. I en viss andel () av projekten införlivas antingen verksamheten, delar av den eller dess idéer i föreningens eller organisationens ordinarie verksamhet efter att projektet har avslutats. Projekten sätter därigenom tydliga avtryck i det civila samhället och i det offentliga samhället samt i arbetet med föräldrar. Några av projekten har utvecklat nya metoder och material som i viss utsträckning långt efter det att projektet avslutats har använts av verksamheter som arbetar med den målgrupp som projekten riktades mot. Många projekt har inkluderat målgruppen i processen då projektet arbetats fram. Däremot är det betydligt mer ovanligt att målgruppen har inflytande över projektet som helhet. Det finns därför en tydlig rollfördelning mellan givare och mottagare i merparten av projekten. Projekt som drivs av etablerade organisationer tycks ha en högre överlevnadsgrad än projekt som drivs av mindre etablerade organisationer eller grupper. En vanligt förekommande orsak till detta är att mindre etablerade organisationer ofta är beroende av en eller flera eldsjälar vilket i ett längre perspektiv gör projekten och verksamheten mer sårbara. En framgångsfaktor för projekten är att organisationen har en god kunskap om både föräldrastöd som verksamhet och den målgrupp som projektet riktas mot. Chansen till överlevnad tycks vara beroende av goda relationer och samarbeten med privata, kommunala och statliga organisationer alternativt med ideella föreningar och det civila samhället. Studien visar på betydelsen av att få möta andra föräldrar i samma situation, att få kunskap, råd och stöd om vilken hjälp som finns att få och vart man ska vända sig i olika situationer och på vikten av att aktörer vars verksamhet riktar sig till eller omfattar föräldrar samverkar. Målgruppen för utvärderingarna är främst myndigheter och organisationer som är verksamma inom det aktuella området. har Arvsfondsdelegationen hållit två seminarier där ca 200 personer från , , myndigheter och organisationer deltagit. Vid lanseringen av en utvärdering har information skickats ut till ca 1 500 personer. Samtliga utvärderingar finns nedladdningsbara på webbplatsen och resultaten av utvärderingarna sprids genom elektroniska nyhetsbrev samt på Twitter och Facebook. Därutöver har forskarna själva använt och spridit resultaten inom sina verksamhetsområden. Via de nätverk som Arvsfondsdelegationen ingår i har även andra myndigheter tagit del av erfarenheterna från arvsfondsprojekt och utvärderingar. Exempel på sådana nätverk är Nätverket för bidragsgivande myndigheter där ett trettiotal myndigheter ingår och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors myndighetsnätverk för det civila samhället. Information om pågående utvärderingar och forskarnas utvärderingsrapporter finns för nedladdning på Arvsfondsdelegationens webbplats. Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling Regeringens bedömning: Arvsfonden har ett unikt uppdrag i svenskt samhällsliv och civilsamhälle. Regeringen anser sammantaget att medlen fördelats på ett väl genomfört sätt och i enlighet med Allmänna arvsfondens ändamål och de prioriterade områdena. Regeringen anser att det är angeläget att arbetet med att förstärka den interna styrningen, kontrollen och effektiviseringen av handläggningen fortsätter. Bedömningen är att Arvsfondsdelegationen i allt väsentligt fullgör sitt uppdrag, men att det finns ett utvecklingsbehov gällande utvärdering och informationsgivning. Skälen för regeringens bedömning Regeringen anser att det är angeläget att den administrativa verksamheten är kostnadseffektiv, att kostnaderna är välmotiverade och hålls på en rimlig nivå samt att åtgärder för att förstärka och effektivisera handläggningen fortsätter. Syftet med Allmänna arvsfonden är att förvalta och fördela arv efter personer som saknar arvsberättigade släktingar. Det unika uppdrag som Allmänna arvsfonden har i svenskt samhällsliv och civilsamhälle ställer höga krav på kvalitet, effektivitet, etik och transparens. minskade kostnaderna för Arvsfondsdelegationens verksamhet jämfört med året innan. De minskade kostnaderna är främst en följd av minskade kostnader för webb och färre externt genomförda kommunikationsinsatser än . Mätt som andel av beslutade projektmedel uppgick driftskostnaderna för Arvsfondsdelegationen . För att jämföra beslutsvolymen med de tidigare åren bör de fleråriga besluten beräknas som om de vore ettåriga. Med en sådan justering har fördelats till projekt genom 369 beslut av Arvsfondsdelegationen. Därmed avviker beloppet tydligt från trenden av ökade volymer –2016. Av de medel som totalt beviljades utgjorde lokalstöd och projektstöd. Antalet beviljade projekt och fördelade medel inom lokalstödet minskade 2017 jämfört med . Kontroll av fondmedlens användning Regeringen ser positivt på att arbetet med den förstärkta interna styrningen och kontrollen av fondmedlens användning fortsätter. Att fondmedlen används till det avsedda ändamålet är centralt för att uppnå ökad kvalitet samt för att bibehålla och stärka legitimiteten med fonden. inrättades en controllerfunktion för att stärka den interna styrningen och kontrollen av utdelade medel, ge projekten och handläggarna mer stöd samt för att kontrollera projektmedlens användning ytterligare. Denna funktion förstärktes . är det dessutom obligatoriskt att budgeten för samtliga nya projekt ska granskas av controllerfunktionen. /2018 består controllerfunktionen av tre medarbetare. En viktig del av stödet till och kontrollen av projekt är projektbesök på plats. Controllerfunktionen genomförde 35 kontrollbesök vilket motsvarar av fattade bifallsbeslut . Handläggarna genomför också projektbesök på plats. genomförde handläggarna platsbesök hos 117 projekt runt om i landet. Ett antal av dessa platsbesök genomfördes tillsammans med controllerfunktionen. inrättades en processutvecklingsfunktion med ansvar för att leda och strukturera utveckling och införande av tydliga och effektiva interna rutiner, processer och styrdokument. Processutvecklingsfunktionen har sedan den inrättades bland annat arbetat med struktur för intern samverkan samt stödverktyg kring den fleråriga beslutsprocessen för projektstöd. Under den myndighetsdialog som genomfördes redovisade Arvsfondsdelegationen att man beslutat om en demokratisk värdegrund, som gäller för alla projekt som får stöd ur Allmänna arvsfonden. Ansökande organisationer intygar genom sin underskrift att den sökande organisationens verksamhet och det planerade projektet inte strider mot den demokratiska värdegrunden. Den demokratiska värdegrunden består av lika rättigheter och möjligheter, delaktighet och inflytande samt inkludering. Det är av yttersta vikt att Arvsfondens medel hanteras och redovisas transparent, rättssäkert och opartiskt och att alla verksamheter som får stöd ur fonden vilar på demokratisk grund. fattade regeringen beslut om att tillsätta en särskild utredare för att se över och analysera vissa frågor som rör Allmänna arvsfondens verksamhet. Syftet med översynen är att säkerställa att Allmänna arvsfondens medel används för den verksamhet som de är avsedda för samt att medlen hanteras och redovisas transparent, rättssäkert och opartiskt. För detta krävs att regelverket är lättöverskådligt, tydligt och ändamålsenligt. Utredaren ska bl.a. föreslå hur ett villkor kan utformas som säkerställer att enbart organisationer som i sin verksamhet respekterar värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle kan få stöd, analysera kriterierna för stöd, överväga frågor om arvsavstående, se över vissa administrativa frågor samt föreslå de författningsändringar som föranleds av analys och bedömningar. Utredaren ska inte lämna förslag på organisationsförändringar. Uppdraget ska redovisas . Granskning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden Regeringen anser att det är viktigt att förvaltningen av Allmänna arvsfondens egendom är transparent och att det finns en väl fungerande kvalitetssäkring för hur förvaltade medel redovisas. Det är därför av stor vikt att redovisningen sker på ett transparent och rättssäkert sätt. Allmänna arvsfondens egendom förvaltas av Kammarkollegiet, som en särskild fond. Enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ska 2017/18:277 Kammarkollegiet till regeringen lämna en redo-visning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden som avser det senast avslutade räkenskapsåret. ska därefter granska redovisningen. inkom 834 ansökningar, vilket är en minskning jämfört med då 985 ansökningar inkom. I genomsnitt har av de nya ansökningar som delegationen fattat beslut om under året fått och därmed beviljats stöd . Det är något lägre än , men högt jämfört . Regeringen noterar att fördelningen av medel samt antal projekt som fått bifall på sin ansökan har minskat i alla tre målgrupperna jämfört med . När det gäller fördelning av medel till målgruppen barn var minskningen jämfört med och 23 färre projekt än året innan. Gällande målgruppen ungdomar var minskningen och 41 färre projekt som fick bifall och för målgruppen personer med funktionsnedsättning var minskningen och fem färre projekt jämfört med . fattades beslut om varav 113 miljoner utgjorde lokalstöd. Det är en minskning mot föregående år . beslutades om till barnprojekt, till projekt för ungdomar och till projekt för personer med funktionsnedsättning. Det minskande antalet ansökningar , som framgår av tabell 3.5, kan således till största delen förklaras med att det är antalet lågkvalitativa ansökningar som blivit lägre. Regeringen noterar att det likt är idrottsföreningar som fått flest bifall och då främst för lokalstöd, samt att funktionshindersorganisationerna får näst flest projekt finansierade av Arvsfonden följt av kulturföreningar som fått bidrag i sina projekt vilka ofta vänder sig till personer med funktionsnedsättning och till nyanlända barn och ungdomar. Regeringen noterar att det var en minskning jämfört med av antalet beviljade projekt inom lokalstödet till53 stycken, och av fördelade medel till . Av de organisationer som beviljades medel ur Allmänna arvsfonden för nya projekt hade inte fått medel ur fonden tidigare (enligt genomgång av bifallsbesluten ). av de beslutade medlen gick till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena. Det motsvarar av de medel Arvsfondsdelegationen beslutade om . till antalet var 362 stycken av de projekt som beslutades inom de prioriterade områdena. Det motsvarar av samtliga projekt. Regeringen noterar att det skett en minskning avseende antal ansökningar, antal beviljade ansökningar samt beviljade medel både inom projekt- och lokalstödet. Regeringen anser dock att medel har fördelats på ett väl genomfört sätt i enlighet med fondens ändamål och inom ramen för de av regeringen prioriterade områdena. Övergången från ettåriga till treåriga beslut ligger i linje med regeringens strävan efter långsiktighet i villkoren för det civila samhället och i enlighet med de politiska målen. Regeringen anser att det är viktigt att följa upp och utvärdera projekt som har beviljats medel för att kunna säkerställa att syftet med fonden uppnås. Det är tillfredsställande att projekten fortsätter att göra nytta även efter att finansieringen från fonden upphört. Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegationen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd. Arvsfondsdelegationen lämnade en sådan strategi till regeringen . har Arvsfondsdelegationen finansierat 51 utvärderingar. Inom ramen för dessa utvärderingar har forskarna gjort en bedömning av överlevnaden av 1205 projekt. ingår drygt 204 projekt i pågående utvärderingar. kommer en metautvärdering av samtliga utvärderingar genomförda mellan 2006–2014 att slutredovisas. Det är angeläget för Arvsfondens legitimitet att beviljade medel följs upp och utvärderas. Projekten ur ett jämställdhetsperspektiv Att synliggöra Allmänna arvsfondens verksamhet och dess projekt ur ett jämställdhetshetsperspektiv är viktigt, inte minst mot bakgrund av de jämställdhetspolitiska målen. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Arbetet med frågor om jämställdhet avser att synliggöra om och på vilket sätt projekten utmanar den rådande maktstrukturen i ett intersektionellt perspektiv. Arbetet med jämställdhet sker på tre nivåer, i det inre arbetet på den administrativa och handläggande funktionen vid Kammarkollegiet, i den aktiva handläggningen och i uppföljnings- och utvärderingsarbetet. Av de projekt som Arvsfondsdelegationen beviljade stöd till bedriver två verksamheter som riktar sig enbart till män. Nitton projekt riktar sig enbart till kvinnor. I de projekt som slutredovisats har av projektledarna varit kvinnor. I åtta av projekten hade man delat ledarskap, en man och en kvinna. När det gäller lokalstödsprojekten gäller det omvända där majoriteten av projektledare är män. Det finns ingen större skillnad vad det gäller vilken typ av organisation och vilka typer av verksamheter som män och kvinnor är projektledare för. Här skiljer sig arvsfondsprojekten från studier som visar att kvinnor oftare än män är engagerade inom omsorg, solidaritet och kultur. Allmänna arvsfondens genomslag och synlighet i medierna fortsätter att öka. Kundnöjdheten med den omgjorda webbplatsen har mätts och av användarna ger webbplatsen högsta eller näst högsta betyg. Antalet prenumeranter på nyhetsbrevet har ökat och uppföljningen visar att brevets läsvärde är högt. Den tryckta produkten har spridits i fler än 12 000 exemplar över hela . Regeringen ser positivt på arbetet med att öka kännedomen och kunskapen om Allmänna arvsfonden och dess verksamhet. 2017/18:277 Allmänna arvsfondens utveckling framöver går den så kallade Nyanländasatsningen in på sitt sista år som Arvsfondsdelegationen har lanserat en treårig satsning på äldre med funktionsnedsättning. har Arvsfondsdelegationen inlett sin så kallade Sverigeresa, vilket innebär att landets samtliga län kommer att besökas . Det blir som detta görs. Under besöken kommer såväl föreningslivet som föreningslivsansvariga kommunala tjänstemän från länens alla kommuner att få information om Arvsfonden. Ambitionen är att besöken ska göra att såväl allmänhet som organisationer får en större kännedom om de möjligheter som Arvsfonden kan ge. Arvsfondens användning av digitala medier och närvaro på sociala medier kommer att öka, som webben vidareutvecklas och tillgängliggörs i ökad utsträckning. Särskilda insatser kommer att genomföras för att i större utsträckning tillvarata pågående arvsfondsprojekts roll som ambassadörer för Arvsfonden. Kontrollen och uppföljningen av arvsfondsmedlens användning kommer att förstärkas ytterligare. fortsätter arbetet med att effektivisera de interna processerna och förenkla för sökande organisationer. Regeringen anser att kommunikation och information om Allmänna arvsfonden är viktig för kunskap om fondens verksamhet, för möjligheten att ansöka om medel för olika projekt samt för kunskaps- och erfarenhetsspridning. Vidare är det väsentligt att medel kommer alla målgrupper till del. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att göra en myndighetsanalys av Arvsfondsdelegationen som presenterades . Statskontorets bedömning är att Arvsfondsdelegationens uppgift att besluta om fördelning av medel fungerar väl. Inriktningen på utvärderingsverksamheten och informationsgivningen behöver dock utvecklas för att bättre leva upp till såväl den egna verksamhetens som målgruppernas behov av kunskap. Att förstärka utvärdering och information ligger väl i linje med pågående arbete för att förbättra styrning och uppföljning. Regeringen inväntar även de förslag som den pågående utredningen gällande översynen av regelverket för Allmänna arvsfonden som väntas lämnas . De åtgärder som regeringen avser att vidta för att stärka styrningen av Allmänna arvsfonden samt resultatet av översynen av regelverket ligger till grund för hur Allmänna arvsfonden utvecklas framöver. 8Inriktning och prioriterade områden Regeringen ska enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ange den kommande inriktningen av fondens stödgivning. Det gör regeringen genom att i sin årliga skrivelse till ange inriktningen av barnrättspolitiken, ungdomspolitiken och funktionshinderspolitiken. Regeringen anger även sådana områden som är angelägna att utveckla och som därför bör prioriteras vid Arvsfondsdelegationens medelsfördelning. Målet för regeringens barnrättspolitik är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande, vilket har fastställts av (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SoU1, bet. 2002/03:SoU1, rskr. 2002/03:81). Målet grundar sig bl.a. på de åtaganden som gjort genom att ratificera FN:s konvention om barnets rättigheter () och syftar till att främja och skydda barnets rättigheter och intressen i samhället. Målet innebär att alla barn, oavsett bl.a. ålder, kön och funktionsnedsättning, ska få sina rättigheter säkerställda. För att nå målet är regeringens barnrättspolitik sektorsövergripande. För att få genomslag för arbetet med att främja och skydda barnets rättigheter finns en samordningsfunktion för barnkonventionsfrågor i . Samordningsfunktionens uppgift är att utveckla arbetet med barnets rättigheter inom . Arbetet syftar bl.a. till att på ett övergripande plan stödja och samordna processer så att barnrättsperspektivet återspeglas i alla delar av regeringens politik och i de samhällsverksamheter som rör barn och unga och har på så sätt en central roll i arbetet. Eftersom barnrättspolitiken är sektorsövergripande och rör alla nivåer i samhället är samordning inom barnrättspolitiken viktig. godkände en strategi för att stärka barnets rättigheter i i enlighet med regeringens förslag i propositionen Strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232, bet. 2010/11:SoU3, rskr. 2010/11:35). Strategin utgår från de mänskliga rättigheter som varje barn ska till-försäkras enligt internationella överenskommelser, särskilt de åtaganden som följer av . Principerna i strategin uttrycker grundläggande förutsättningar och tillvägagångssätt för att stärka barnets rättigheter. Avsikten är att strategin ska vara en utgångspunkt och ledning för offentliga aktörer på statlig och nivå när dessa i sina verksamheter ska säkerställa de rättigheter barn har. Den vänder sig således till riksdag, regering, statliga myndigheter, landsting och kommuner. De åtgärder som genomförs utifrån strategin kommer därför att variera beroende på aktör och verksamhet. Regeringens insatser inom barnrättspolitiken utgår från strategin och redovisas till . Regeringen överlämnade propositionen Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter till (prop. 2017/18:186).