prop · H50375 · 2018-03-13 00:00:00 — kontroll av sökande organisationer, och om de lever upp till demokrativillkoren, som myndigheten utför har genomförts utifrån de resurser som myndigheten har haft till sitt förfogande. har dock identifierat behov av att vidareutveckla delar av den kontroll och prövning som genomförs. Regeringen avser att tillsätta en utredning som ska se över demokrativillkoren i statsbidrags- Regeringen har tidigare tillsatt en utredning som ska se över statens stöd till trossamfund (dir. 2016:62). beslöt regeringen även att en särskild utredare ska se över och analysera vissa frågor som rör Allmänna arvsfondens verksamhet (dir. 2017:68). föreslå hur ett villkor kan utformas som ser till att bara organisationer som i sin verksamhet respekterar värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle kan få stöd. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 7 om att förhindra radikalisering och rekrytering i digitala miljöer*: har tillkännagett för regeringen som sin mening att det är viktigt att i digitala miljöer där det förekommer våldsförhärligande budskap som utgör verktyg för rekrytering till extremistiska organisationer och konstellationer sprida positiva motbudskap om demokrati och våra grundläggande värden (bet. 2015/16:KU4, s. 26 f.). () har fått i uppdrag att göra kartläggningar och analyser av våldsbejakande extremistisk propaganda –2018 (Ku2016/01373/D). I linje med den nya överens- kommelsen om åtgärder mot terrorism från som regeringen har slutit med , , Liberalerna och avser regeringen förstärka FOI:s uppdrag i syfte att göra ytterligare och mer fördjupade analyser och utveckla samverkan med internationella aktörer. har i samarbete med Forum för levande historia och tagit fram ett stödmaterial för pedagoger: och bilders makt – hur och varför? (Ku2017/00595/D). Materialets målsättning är att bidra till att stärka ungas förmåga att kunna urskilja starkt vinklade budskap samt stötta pedagoger i deras arbete. Materialet kompletterar myndighetens digitala utbildningsmaterial om medie- och informationskunnighet; för mig. Regeringen avvaktar redovisningarna av uppdraget till FOI innan en bedömning av vidare åtgärder kan göras. Punkt 7 är därmed inte slutbehandlad. Punkt 9 om beredskap för att hantera avhoppare*: har tillkännagett för regeringen som sin mening att det är viktigt att myndigheter och kommuner har beredskap för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbejakande ideologier eller som återvänder och misstänks för att ha begått grova brott utomlands (bet. 2015/16:KU4, s. 33 f.). Den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism har haft i uppdrag att bistå kommunerna i att utveckla insatser för individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser (dir. 2016:43). Samordnarens uppdrag slutredovisades . Regeringen gav nya uppdrag till (Ku2016/02295/D), (Ku2016/02296/D) och Kriminalvården (Ju2016/06988/) om att vidareutveckla respektive myndighets arbete ytterligare när det gäller det förebyggande arbetet. Det handlar både om att förebygga radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism och utveckla arbetet med individer som är involverade i våldsbejakande extremism. Dessa uppdrag ska slutredovisas . Studier visar att psykisk ohälsa inte är ovanligt bland unga som radikaliserats och dragits in i våldsbejakande extremism. har därför fått i uppdrag att göra en kartläggning av hälso- och sjukvårdens erfarenheter av sådana ärenden (Ku2016/02713/LS). gav regeringen ett utökat uppdrag till Kriminalvården i syfte att utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism (Ju2017/08663/). Uppdraget innebär att myndigheten bl.a. ska intensifiera utbildningsinsatserna och utveckla beredskapen att arbeta med s.k. återvändare genom att i tillämpliga delar använda den manual som tagits fram av (). Regeringen har även gett i uppdrag att ta fram en nationell vägledning för arbete med enskilda individer och familjer som återvänder från strider för våldsbejakande extremistiska grupper i utlandet (Ku2017/01469/D). Vägledningen ska även utgöra ett stöd till i ärenden som rör individer som är involverade i andra våldsbejakande extremistiska miljöer i och dessa individers närstående. avsätter regeringen till statsbidrag som kommuner och det civila samhället kan söka för att bl.a. utveckla stödjande verksamheter för individer som vill lämna sådana rörelser. Regeringen avvaktar redovisningarna av dessa uppdrag innan en bedömning av vidare åtgärder kan vidtas. Punkten är inte slutbehandlad. 2015/16:2137, bet. 2015/16:KrU10 redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ku 17). 2017/18:75 Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 5 om kulturens roll för hälsa*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad som anförs i betänkandet om vikten av att ta till vara kulturens roll för hälsa (bet. 2015/16:KrU10 s. 15 f.). –2013 fick i uppdrag att fördela särskilda medel som främjar äldre människors delaktighet i kulturlivet genom såväl kulturupplevelser som eget skapande i gemenskap med andra. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg. omr. 17 s. 64) redovisat att många uppskattade projekt har kunnat förverkligas inom ramen för satsningen. Vid dialog om kultur- samverkansmodellen mellan den regionala och nationella politiska nivån bereddes samtliga län och Kommuner och Landsting möjlighet att informera om de arbeten som pågår runt om i landet när det gäller kultur och hälsa. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg. omr. 17 s. 35 f.) redogjort för de många projekt om kultur och hälsa som pågår runt om i . För att stärka en nationell överblick över området kultur och hälsa har regeringen gett i uppdrag att genomföra en översyn om hur det strategiska arbetet, utifrån forskning och beprövad erfarenhet, bedrivs i samtliga län och hur kunskapsutbyte och samverkan kan vidareutvecklas. En redovisning ska lämnas till . Förutsättningar för svensk film 2015/16: Kr1848, 2015/16:Kr335, 2015/16:Kr3387, bet. redovisad, se skr. 2016/17 (KU 19) Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om utredning om filmpolitikens framtid*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en bred parlamentarisk filmutredning (bet. 2015/16:KrU11, s. 15). I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17, s. 34) redovisade regeringen sin avsikt att genomföra en bred utvärdering av den nya filmpolitiken. Utvärderingen kommer att genomföras i linje med tillkännagivande när tillräcklig tid har förflutit för att en utvärdering ska kunna bli meningsfull. Regeringen och Stiftelsen följer löpande utvecklingen och över- väger vid behov justeringar. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 6 om Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform bör utredas (bet. 2015/16:KrU11, s. 26). I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17, s. 34) redovisade regeringen sin avsikt att inleda en uppföljande studie av tidigare utredning från Statskontoret. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 7 om former för samverkan och inflytande*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att skyndsamt utreda hur parts- och branschsamverkan kan utvecklas efter att den nuvarande modellen med ett gemensamt filmavtal slutar att gälla (bet. 2015/16:KrU11, s. 28). I regeringens beslut (Ku2016/02761/LS [delvis]) om riktlinjer för statens bidrag till Stiftelsen anges att ska utse råd med sakkunniga personer som ska bistå i utformningen av de filmpolitiska stöden och vara rådgivande i arbete. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17, s. 153) redovisade regeringen att har infört s.k. branschråd som har varit involverade i arbete med förändringar av nuvarande stödsystem. Regeringen bedömde att tillkännagivande därmed var slutbehandlat. I ett nytt tillkännagivande (jfr rskr. 2017/18:91) anför att införandet av branschråden inte är tillräckligt för att ta till vara parternas erfarenheter och garantera deras inflytande. delar således inte regeringens bedömning att det tidigare tillkänna- givandet är slutbehandlat, och anser alltjämt att det skyndsamt bör utredas hur parts- och branschsamverkan kan utvecklas sedan modellen med ett gemensamt filmavtal slutat gälla. Regeringen avser att utvärdera parts- och branschsamverkan i linje med tillkännagivande när tillräcklig tid har förflutit för att en utvärdering av branschråden ska kunna bli meningsfull. Regeringen följer löpande utvecklingen. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 9 om finansieringen av filmpolitiken*: har tillkänna- gett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att skyndsamt utreda en alternativ finansiering av filmpolitiken med utgångspunkt i att behålla den nuvarande mervärdesskattesatsen på biografbiljetter (bet. 2015/16:KrU11, s. 31). I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17, s. 34) redovisade regeringen sin avsikt att genomföra en bred utvärdering av den nya filmpolitiken. Utvärderingen kommer att genomföras i linje med tillkännagivande när tillräcklig tid har förflutit för att en utvärdering ska kunna bli meningsfull. Regeringen följer löpande utvecklingen och överväger vid behov justeringar. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 20 om filmarvet*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att utreda finansieringen av en fortsatt digitalisering av filmarvet och därmed säkerställa att det svenska filmarvet bevaras och tillgängliggörs (bet. 2015/16:KrU11, s. 48). I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17 s. 138) lämnade regeringen förslag om att anslaget för filmstöd tillförs för att förstärka den pågående satsningen på digitalisering av filmarvet. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg. omr. 17 s. 154) föreslog regeringen att anslaget för filmstöd tillförs och ytterligare för att digitalisera, bevara och tillgängliggöra filmarvet. I propositionen (s. 39) bedöms tillkänna- givandet därmed av regeringen som slutbehandlat. Punkten är slut- behandlad. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Prop. 2016/17:1, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Fi 79). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 7 om AB Svenska Spels bidrag till kulturverksamhet: Vid Svenska beslutades om disposition av bolagets vinst i enlighet med beslut. Regeringen har inte fattat beslut om fördelning av medlen. Ärendet bereds inom . Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Prop. 2016/17:1, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ku 23). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 6 om Riksutställningar: Som framgår av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg. omr. 17 s. 36) med förtydliganden i propositionen Kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116 s. 118) avvecklas Riksutställningar och flertalet av myndighetens uppgifter inordnas i i syfte att ge ett samlat ansvar för museifrågor. Regeringen beslutade förordning om upphävande av förordningen (2007:1187) med instruktion för Riksutställningar (SFS 303). beslutade regeringen förordning om ändring i förordningen (2014:1585) med instruktion för (SFS 304). Punkten är slutbehandlad. Punkt 7 om AB Svenska Spels bidrag till kulturverksamhet: Vid Svenska beslutades om disposition av bolagets vinst i enlighet med beslut. Regeringen har inte fattat beslut om fördelning av medlen. Ärendet bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad. En avgiftsfri filmgranskning och utvidgad ledsagarregel Prop. 2016/17:35, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen den lag som antagit (SFS 78). 2016/17:2885 och :2886, bet. 2016/17: KrU5 Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 8 om kulturens roll för hälsan*: har tillkännagett som sin mening vad som anförs i betänkandet om vikten av att bygga vidare på erfarenheter från tidigare satsningar på kultur och hälsa för att utveckla pågående arbete och stärka samarbetet mellan kulturen och välfärdens kärnområden (bet. 2016/17:KrU5 s. 15 f.). Vid dialog om kultursamverkansmodellen mellan den regionala och nationella politiska nivån bereddes samtliga län och Kommuner och Landsting möjlighet att informera om de arbeten som pågår runt om i landet när det gäller kultur och hälsa. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg. omr. 17 s. 35 f.) redogjort för de många projekt om kultur och hälsa som pågår runt om i . För att stärka en nationell överblick över området kultur och hälsa har regeringen gett i uppdrag att genomföra en översyn om hur det strategiska arbetet, utifrån forskning och beprövad erfarenhet, bedrivs i samtliga län och hur kunskapsutbyte och samverkan kan vidareutvecklas. En redovisning ska lämnas till . Offentlighet, sekretess och integritet 2015/16:2496 (delvis), bet. 2016/17:KU15 (delvis) Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om informationsteknik och demokrati*: har tillkänna- gett för regeringen som sin mening att den ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder för att informationsteknikens potential utnyttjas i syfte att främja demokratin (bet. 2016/17:KU15 s. 40 f.). Regeringen aviserar i budgetpropositionen en omfattande satsning på digitalisering av den offentliga sektorn. Satsningen innefattar tillskapandet av en ny myndighet för digitalisering av den offentliga sektorn som ska inleda sitt arbete . Den nya myndigheten ska ha i uppgift att utveckla, samordna och stödja den offentliga sektorn i dess digitalisering (dir. 2017:117). Regeringen avsätter i budgetpropositionen ytterligare för att främja öppna data och datadriven innovation. För att förstärka arbetet med öppna data har regeringen tidigare gett i uppdrag att främja statliga myndigheters arbete med att tillgängliggöra data för vidareutnyttjande (Fi2015/02025/SFÖ och Fi2016/01537/SFÖ). Därutöver har regeringen gett två uppdrag till Statskontoret. Uppdragen innebär att Statskontoret ska genomföra en samlad uppföljning av statliga och kommunala myndigheters arbete med att tillgängliggöra handlingar för vidare- utnyttjande (S2014/3536/SFÖ) samt att utvärdera hinder för vidare- utnyttjande av öppna data från statliga myndigheter (Fi2017/02163/DF). Uppdragen ska slutredovisas samt . Därtill har fått i uppdrag att främja vidareutnyttjandet av öppna data och datadriven innovation (Fi2017/02164/DF), uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har även gett i uppdrag att göra en översyn av den datadrivna förvaltningen i . Syftet är att få in ytterligare rekommendationer från en utomstående part om hur tempot kan öka i digitaliseringen av det offentliga och i 2017/18:75 utnyttjandet av data i offentlig sektor. Detta uppdrag ska redovisas 2018. 2016/17:2653 och 1961 (delvis), bet. 2016/17:KU16 Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 7 om finlandssvenskarnas ställning*: har tillkännagett för regeringen som sin mening att den ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att analysera om finlandssvenskarna bör erkännas som nationell minoritet i (bet. 2016/17:KU16 s. 30 f.). Som redogjorts för i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg. omr. 1 avsnitt 9.4.2) beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till Utredningen om en stärkt minoritetspolitik (Ku 2016:02). Dessa innebar i huvudsak ett uppdrag att analysera vad den finlandssvenska gruppen i har för ställning och överväga om den ska erkännas som nationell minoritet. Med denna åtgärd ansåg regeringen att tillkännagivande var tillgodosett och därmed slutbehandlat. Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik (SOU 2017:88). Betänkan- det har remitterats. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9 Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om proposition 2016/17:116 Kulturarvspolitik: a) antar regeringens förslag till museilag, lag om ändring i kulturmiljölagen (1988:950), lag om ändring i lagen (2011:423) om erkännande och verkställighet av beslut om förverkande inom Europeiska unionen och lag om ändring i (2010:900). utfärdade regeringen de lagar antagit (SFS 562 och 563, 567 och 568). b) godkänner regeringen förslag till 1. upphävande av riksdagsbindningar avseende myndigheten kammaren och med stiftelsen . Regeringen har beslutat att förordningen (2007:1195) med instruktion för Livrustkammaren och med Stiftelsen ska upphöra att gälla vid utgången av 2017 (SFS 1260). beslutade regeringen förordning om ändring i förordningen (2014:1079) med instruktion för (SFS 1261). 2. upphävande av riksdagsbindningar i frågor om den verksamhet som bedrivs av och verksamhetens organisation. Regeringen har beslutat om förordning om ändring i förordningen (2007:1199) med instruktion för (SFS 926). Punkten är slutbehandlad. Punkt 2 om att bevara varje museums särart*: har tillkännagett för regeringen som sin mening att regeringen bör bejaka varje museums särart utifrån dess samlingar och museernas uppgift att tillgängliggöra dessa. Ärendet bereds i med inriktningen att regeringen tillmötesgår detta genom arbete med olika pågående processer som gäller styrningen av de statliga museimyndigheterna. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 3 om donation av föremål*: har tillkännagett för regeringen som sin mening att regeringen bör utreda förutsättningarna för statliga museer att kunna donera föremål genom gåvor även utanför det allmänna museiväsendet. Regeringen beslutade förordningen om statliga museers förfogande över museiföremål (SFS 564). Enligt förordningen får de statliga museerna genom gåva överlåta museiföremål som har ett begränsat kulturhistoriskt och vetenskapligt värde till annan offentlig verksamhet, till museer utanför det allmänna museiväsendet och till ideell kulturarvsverksamhet. Förordningen trädde i kraft . informerades om detta i budgetpropositionen (2017/18:1 utg. omr. 17 avsnitt 3.6.1). Regeringen bedömde att tillkännagivande därmed var slutbehandlat. delade inte denna bedömning och har beslutat om ett nytt tillkännagivande (jfr rskr. 2017/18:91 punkt 9). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 12 om kulturarvet och skolan*: har tillkännagett för regeringen som sin mening att regeringen bör ge ett uppdrag som förtydligar och stärker samarbetet mellan museernas verksamhet och undervisningen i skolan. Regeringen har tillmötesgått detta genom att besluta om uppdrag till att kartlägga kulturarvsarbetets betydelse för skolväsendet samt att främja samverkan mellan skolväsendet och kulturarvsinstitutionerna. ska genomföra en övergripande kartläggning av hur samarbetet mellan skolväsendet (förskolan, förskoleklassen, och motsvarande skolformer, gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan) och kulturarvsinstitutionerna fungerar samt hur det utvecklats . Kartläggningen ska ligga till grund för förslag på hur samarbetet kan stärkas. ska bland annat utarbeta och sprida vägledningar samt samla och sprida goda exempel på olika typer av samarbeten och samverkansprojekt. Syftet med uppdraget är att stärka samarbetet mellan undervisningen i skolan och kulturarvsinstitu- tionernas verksamheter i alla delar av landet. Uppdraget ska genomföras i samverkan med och samt i bred dialog med andra berörda. ska vidare inhämta synpunkter från på de förslag som utarbetar inom ramen för uppdraget i form av t.ex. vägledningar och goda exempel, och involvera när det gäller spridning av sådant material. Inom ramen för uppdraget ska befintliga samarbetsformer beaktas, exempelvis Skapande skola. Uppdraget ska redovisas . Upp- draget ska löpande redovisas i myndighetens årsredovis- ningar. Med detta anser regeringen att tillkännagivandet är tillmötesgått och punkten slutbehandlad. Punkt 22 om transporthistoriska museer*: har tillkännagett för regeringen som sin mening att regeringen skyndsamt bör ta fram lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet. fick i regleringsbrevet i uppdrag att undersöka förutsättningarna för en lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet. rapporteras till regeringen . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 26 om kartläggning av skyddsvärda kyrkobyggnader*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen som sin mening att regeringen bör göra en fördjupas kartläggning av skyddsvärda kyrkor tillsammans med en analys av framtida kostnader. Statskontoret i uppdrag att göra en översyn avseende den kyrko- I uppdraget ingår att göra en översyn avseende den kyrkoantikvariska ersättningens användning och dess effekter. Analysen ska omfatta samtliga år som den kyrkoantikvariska ersättningen betalats ut. Statskontoret ska genomföra uppdraget i dialog översynen ska Statskontoret ta hänsyn till det tillkännagivande om det Uppdraget ska redovisas till regeringen senast den Med detta är tillkännagivandet tillgodosett och Punkt 29 om samordnad kulturarvsdigitalisering*: har tillkännagett för regeringen som sin mening att regeringen bör stärka digitaliseringen av kulturarvet kopplat till forskning och bildning. Regeringen tillmötesgår detta genom att tillföra 10 miljoner kronor för att kunna möjliggöra fri tillgång till arkiven genom att ta bort abonnemangsavgiften till Digitala informerades om detta i budgetpropositionen för 2018 (2017/18:1 utg. omr. 17 s. 36). ansvar för museiområdet samt överföringen av Digisams verksamhet till myndigheten bedömer regeringen att det skapas ytterligare förut- sättningar för att ta ett samlat ansvar för digitaliseringsfrågor inom informerades om dessa organisatoriska förändringar i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg. 17 s. 36). beslutade regeringen om kommitté- direktiv (dir. 2017:106) Översyn av arkivområdet. ska göra en bred översyn av arkivområdet. Det övergripande syftet är att säkerställa samhällets tillgång till allmänna handlingar både nu och i Med detta är tillkännagivandet tillgodosett och punkten Förebyggande av våldsbejakande extremism 2016/17:3287 (delvis), bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om att säkerställa att verksamheter som stöder våldsbejakande extremism inte tilldelas statliga eller kommunala medel*: har tillkännagett för regeringen som sin mening att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte ska få statliga eller kommunala medel. Regeringen borde utarbeta en strategi för att säkerställa att det inte sker (bet. 2016/2017:KU23, s. 36 f.). Regeringen avser att tillsätta en utredning som ska se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar. Regeringen avser inte, på grund av den kommunala självstyrelsen, ge utredaren i uppdrag att föreskriva på vilka grunder en kommun ska bevilja bidrag till det civila samhället. Däremot kommer utredaren att få i uppdrag att träffa kommun- och landstingsföreträdare för att diskutera demokrativillkor i bidragsgivning, inklusive behov av stödmaterial till kommunala förvaltningsmyndigheter. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 8 om individer som lämnar extremistiska miljöer, återvändare och kunskapshöjande åtgärder*: ställer sig bakom det som utskottet anför dels om behovet av avhopparverksamhet och om att regeringen bör överväga statlig avhopparverksamhet, dels om behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer (bet. 2016/17:KU23 s. 50 f.) Regeringen har inrättat ett nationellt centrum mot våldsbejakande extremism vid (Brå). Centret ska stärka och utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism genom att ge behovsanpassat stöd till aktörer som i sin verksamhet hanterar frågor om förebyggande av våldsbejakande extremism. Centret ska även samla och sprida kunskap och främja utvecklingen av och verka för en högre grad av effektivitet och samordning i det förebyggande arbetet. I arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism har behovet av ett förstärkt stöd avseende individrelaterade åtgärder gentemot till exempel avhoppare och återvändare lyfts fram. I uppdraget till Brå att vidta förberedelser inför inrättandet av centret ingår att redovisa hur ett sådant stöd skulle kunna tillgodoses och vilket stöd centrets verksamhet kan bidra med (Ju2017/07399/).