prop · H503140 · 2018-06-18 00:00:00 — redogörelse för företag med statligt ägande Regeringens skrivelse 2017/18:140 redogörelse för företag med statligt Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för förvaltningen av statens bolagsägande och för verksamheten i de bolag som för- valtade /18. I skrivelsen berörs också den verksamhet som bedrivs i , Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen . Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... har beslutat att regeringen ska lämna en årlig redogörelse för bolag med statligt ägande (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147). Redogörelsen har utvecklats både till form och Syftet med redogörelsen är att beskriva statens bolagsägande och de värden som finns i bolagen med statligt ägande. berättelsen för bolag med statligt ägande utgör regeringens årliga redo- görelse, se bilagan. Verksamhetsberättelsen finns i likhet med delårsrapporterna för bolagen med statligt ägande även publicerade på regeringens webbplats: I verksamhetsberättelsen redovisas hur förvaltningen av statens bolagsägande har utvecklats . styrelseledamöter redovisas fram t.o.m. . dels information om aktiebolag vars aktier förvaltas av , dels information om organisationerna , Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen . I verksamhetsberättelsen redogör regeringen även för statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande. Statens ägarpolicy och rikt- linjer för bolag med statligt ägande 2017 beslutades och är därmed oförändrade sedan 2017 års redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2016/17:140). Regeringen avser att inom ramen för statens ägarpolicy fortsätta att utveckla regeringens bolagsstyrning samt att vid behov revidera statens ägarpolicy. Regeringen ska aktivt förvalta statens tillgångar i form av aktierna i bolagen med statligt ägande så att deras värdeutveckling och avkastning blir den bästa möjliga givet ett balanserat risktagande samt att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. För att åstadkomma detta är det bl.a. viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Det är viktigt att staten är en aktiv, professionell ägare med fokus på långsiktigt värdeskapande. En ökad globalisering, teknologisk utveckling och konkurrensutsättning har förändrat förutsättningarna för ett flertal av de statligt ägda bolagen. Som en konsekvens av detta har den statligt ägda bolagsportföljen föränd- För staten som aktiv och professionell ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Samhällsuppdrag i ett flertal av bolagen motiverar dock att staten även fortsättningsvis är en betydande bolags- Mot bakgrund av granskning och rapport om regeringens hantering av risker i statliga bolag (RiR 2015:15) har informationsgivningen till stärkts i verksamhetsberättelsen , t.ex. genom en beskrivning av omvärldsfaktorer och bransch- specifika riskfaktorer som kan påverka den statligt ägda bolagsportföljen. Regeringen avser att fortsätta utvecklingen av informationsgivningen för att säkerställa att får en god bild av den statligt ägda bolags- ingår i verksamhetsberättelsen exempelvis en historisk översikt för respektive bolags måluppfyllnad av de ekonomiska målen och nya datapunkter för hållbart företagande redovisas på portföljnivå. 2017/18:140 en tydligare sammanställning över de bolag som har fått beslutade uppdragsmål har inkluderats bl.a. mot bakgrund av granskning och rapport om statligt ägda bolag med samhällsuppdrag (RiR 2017:37). I verksamhetsberättelsen beskrivs också processen för att nominera styrelseledamöter. I andra avsnitt behandlas bolagens ekonomiska mål. I verksamhetsberättelsen beskrivs även hållbarhetsarbetet i bolagen med statligt ägande och en återrapportering görs av AB:s utveckling i förhållande till de så kallade 2020-målen. I ett avsnitt redogörs för arbete med att fastställa s.k. uppdragsmål (mål för de särskilt beslutade samhällsuppdragen). Könsuppdelad statistik redovisas för styrelse, VD och ledningsgrupp. En sammanställning av fördelningen mellan revisionsarvoden och övriga arvoden som betalats ut från bolagen presenteras också. Vidare redovisas en konsoliderad balans- och resultaträkning. Det finns även en samman- fattande redovisning över beslutade utdelningar från och anslag till bolag med statligt ägande. finns i verksamhetsberättelsen bolagsöversikter som innehåller en kortfattad ekonomisk redovisning, en presentation av bola- gets verksamhet och mål samt måluppföljning. I syfte att tydliggöra motiven till att staten äger bolaget inleds varje bolagsöversikt med en ingress som ger en översiktlig bild av bolagets uppdrag och verksamhet. Som ett komplement till denna översikt finns en förteckning över de för- slag som regeringen lämnat till och som behandlar de aktuella bolagen. I bolagsöversikterna finns även information om bolagens styrelseledamöter och deras arvoden. Av översikten framgår också om bo- laget redovisar enligt IFRS (International Financial Reporting Standards) samt huruvida bolaget lämnar en hållbarhetsredovisning enligt GRI:s riktlinjer (Global Reporting Initiative) eller annat internationellt ramverk för hållbarhetsredovisning. I verksamhetsberättelsen finns vidare in- formation om statens förvaltningskostnader, bl.a. interna kostnader och kostnader för köpta tjänster. Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2017 – Agenda 2030 ........................ i modern tid ......................... Statens ägarpolicy 2017.... –Riktlinjer för extern rapportering i bolag –Riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare i bolag med statligt ägande ����105 Utdelningar och anslag .... Staten är en betydande bolagsägare i I den statliga bolagsportföljen finns 47 hel- och delägda bolag, varav två är börsnoterade. Staten har ett stort ansvar att vara en aktiv och professionell ägare. Det övergripande målet för regeringen är att bolagen ska skapa värde och i förekommande fall se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Statens bolagsportfölj består av 47 bolag och har sin tyngdpunkt inom basindustri/energi. De flesta bolag är vinstdrivande. 23 bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Uppskattat värde, mdkr 2013 2014 2015 2016 2017 Styrelseordförande och ledamöter, andel kvinnor/män andel kvinnor/män Bolag med störst resultatpåverkan, jan–, mdkr 1)Portföljvärdet justerat för transaktioner. 2)Cirka 135 000 personer är anställda i bolagen med statligt ägande inklusive intressebolag. 3)Könsfördelningen avser de hel- och delägda bolagen. Sju bolag står för av nettoomsättningen inklusive intressebolag… Bolag (ägarandel, %) 1) Andel av nettoomsättningen inklusive intressebolag (). …resterande bolag2 står för av nettoomsättningen inklusive intressebolag. Bolag (ägarandel, %) Akademiska Hus () Bolag (ägarandel, %) SEK, () SOS Alarm () Svenska Skeppshypotek () 2)EUROFIMA, SAS, Stiftelsen Industrifonden, Stiftelsen fonden och konsolideras ej. Fouriertransform och Inlandsinnovation tillsköts som ovillkorat aktieägartillskott till Saminvest. V I K T I G A H Ä N D E L S E R 2 0 1 7 R E G E R I N G E N S F Ö R V A LT N I N G För uppgår utdelningarna från de statligt ägda bolagen till cirka 20,2 (13,6) miljar der kronor. En majoritet av de bolag som till årsstämman 2018 föreslog att utdelning skulle ske till ägaren pre senterade ett utdelningsförslag som antingen var högre eller i linje med det förslag som antogs under före gående år. beslutades om en utdelning i , på , och styrelsen i presenterade ett utdelnings förslag på utebliven utdelning. beslutade rege ringen att sälja Apoteksgruppen i () till Euroapotheca UAB. Bakgrunden till försäljningen var att regeringen uttryckte en vilja att fokusera på utvecklingen av det statligt ägda , då det saknades skäl för staten att ha ägande i två konkur rerande verksamheter. AGHAB grun dades 2010 med uppdraget att planera och genomföra bolagiserings och transaktionsprocessen avseende 150 av apotek till småföre tagare samt att skapa en serviceorga nisation som skulle stödja småföreta garnas drift av apoteken. har bolaget agerat på marknadsmäs siga villkor och utan något av riks dagen särskilt beslutat samhällsupp drag. Försäljningspriset för aktierna i blev . Transaktionen slutfördes efter att gett sitt godkännande. slöt den danska och den avtal om att möjliggöra genomförandet av den nya produktionsmodellen för PostNords danska verksamhet, Post . Avtalet innebär att båda staterna ska tillskjuta kapital till PostNord. svenska staten ska bidra med joner kronor och den danska staten med . Därutöver ska den danska staten kompensera PostNord med 1 533 miljoner kro nor för kostnader relaterade till upp sägningar av anställda med särskilda uppsägningsvillkor i den danska verksamheten. kallade SAS till en extra bolagsstämma där styrel sen bemyndigades att genomföra en nyemission av stamaktier med avvi kelse från aktieägarnas företrädesrätt. Skälen till emissionen var att bolaget skulle stärka det egna kapitalet i syfte att erhålla bättre villkor för finansie ring av kommande flygplansinveste ringar och refinansiering av kom mande låneförfall, samt möjliggöra eventuell framtida inlösen av prefe rensaktier. Svenska staten uttryckte sitt stöd för förslaget och nyemissio nen genomfördes på marknadsmäs siga villkor. Svenska staten tecknade inte aktier i denna nyemission varför statens ägarandel sjönk från 17,2 pro cent till . Den svenska staten är fortsatt den största enskilda aktieägaren i SAS. har granskat om regeringens styrning av bolag med samhällsuppdrag ger goda förutsätt ningar för att samhällsuppdragen ska kunna utföras väl. Granskningen visar bland annat att regeringen bör ge styrningen av dessa bolag högre prioritet, samt att redovisning och uppföljning av samhällsuppdragen behöver utvecklas. Regeringen påbör jade 2013 ett arbete med att precisera bolagens samhällsuppdrag i så kallade uppdragsmål. har nio av de 23 bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag fått uppdragsmål. ■Läs mer på sidorna 21–25. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 R E G E R I N G E N S F Ö R V A LT N I N G F Ö R O R D En bolagsportfölj som stärker Bolagen med statligt ägande utgör en stor och viktig del av svenskt närings liv och bolagen ägs ytterst av det svenska folket. Regeringen, som på uppdrag av ansvarar för bolagsportföljen, förvaltar bolagen på ett aktivt och professionellt sätt med långsiktigt värdeskapande som över gripande mål. Bolag med statligt ägande bidrar till stor samhällsnytta i på många olika sätt. De fyller samhällsviktiga funktioner och ger också viktiga bidrag till statskassan genom sin utdelning till ägaren. Bolagen skapar dessutom jobb i hela landet och bidrar till ett välfungerande näringsliv. Bolagen med statligt ägande är en värdefull tillgång för och för att detta ska komma både nuvarande och framtida generationer till del så ställer regeringen krav på att bolag med statligt ägande ska agera och utvecklas på ett långsiktigt, effektivt och lönsamt sätt. Stark återhämtning och starkt resultat När vi nu summerar 2017 så kan jag konstatera att den statliga bolagsport följen redovisar det starkaste resulta tet . Efter några riktigt tuffa år så ser vi att miljardförluster åter vänt till miljardvinster. Utdel ningsintäkterna ökar kraftigt och den beräknade värdeökningen på portföljen överträffade börsens. Det samlade värdet uppgick till hela . Bolagen med statligt ägande fortsät ter att utvecklas starkt som flera av dem också planerar stora och samhällsviktiga investeringar: •Vattenfall fortsätter att driva på omställningen till förnybara energisystem och tyngdpunkten för bolagets tillväxtinvesteringar –19 är vindkraft som väntas uppgå till . investerar också i bio massaeldade värmeverk och decen traliserade lösningar som solenergi och laddstrukturer för elbilar. •Vattenfall och driver till sammans med projektet , som syftar till att fram ställa stål utan kol vilket skulle revolutionera ståltillverkningen och kraftigt kunna minska världens koldioxidutsläpp. •SEK gör stora insatser för att underlätta svenska företags export affärer och därmed bidrar till att skapa sysselsättning och håll bar tillväxt i . Till exem pel genom sin senaste satsning att erbjuda finansiering av systemex port som innebär export av helhets lösningar där flera svenska leveran törsföretag tillsammans kan skapa ett starkt erbjudande inom till exempel smarta städer. •Telia fortsätter att spela en central roll i digitaliseringen av och har investerat i –2017, varav hälften i fiber. •SJ och Jernhusen investerar stora summor i tåg respektive utveck ling av stationsområden för att göra det enklare och mer attraktivt att åka tåg i . SJ kommer till exempel satsa 3,5 miljarder på att genomföra en total uppgradering och modernisering av X2000flot tan samt ytterligare stora investe ringar om fem till sex miljarder i nya snabbtåg. var som präglades av hög aktivitet inom den statliga bolagsportföljen. Nya ekonomiska mål beslutades för flera bolag, vi nådde en överenskommelse med den danska staten som gör det möjligt för PostNord att klara av en nödvän dig omställning av den danska verk samheten och vi inhämtade riksda gens mandat för att sälja bland annat Apoteksgruppen. Försäljningen av Apoteksgruppen genomfördes mot bakgrund av att staten redan äger och det saknas skäl för staten att ha ägande i två konkurrerande verksamheter. Hållbarhet, jämställdhet och digitalisering ”Bolag med statligt ägande ska agera och utvecklas på ett lång siktigt, effektivt och lönsamt sätt.” har bolagsförvaltningen genomfört två kartläggningar på portföljnivå. Den första var en geo grafisk översyn som visade att statliga bolag i större utsträckning än privata finns på plats samt skapar jobb i hela landet. Den andra kartläggningen visade att det råder hög aktivitet inom portföljen när det gäller bolagens insatser riktade mot nyanlända och V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 F Ö R O R D R E G E R I N G E N S F Ö R V A LT N I N G ”Hållbart före tagande är en förutsättning för att bolagen med statligt ägande ska fortsätta att vara framgångs rika och skapa värde .” övriga personer som står längre ifrån arbetsmarknaden. Genom att bola gen aktivt jobbar för ett inkluderande och jämställt gynnas inte bara deras egen verksamhet utan det ska pas också positiva effekter i hela sam hället. Hållbart företagande är en förut sättning för att bolagen med statligt ägande ska fortsätta att vara fram gångsrika och skapa värde . Därför har regeringen tydliggjort sina förväntningar på bolagens arbete med den globala hållbarhetsagendan Agenda 2030 och . följer vi upp bolagens arbete med de globala hållbarhets målen och skedde även ett intensivt jobb med att höja bolagens kunskap om de globala hållbarhets målen. Digitalisering fortsatte att vara ett fokusområde . Regeringens ambition är att ska vara bland de länder som är ledande inom digi talisering, innovation samt forskning och utveckling. Min förväntan är att bolagen med statligt ägande aktivt ska utnyttja digitaliseringens möjlig heter i sitt värdeskapande, som de ska ha överblick när det gäller de nya risker som kan uppstå. I spåren av #metoo kallade jag som ägaransvarig minister alla ordföran den inom den statliga bolagsportföl jen till ett möte för att diskutera igenom deras åtgärder för att fortsätta jobba för jämställd het i sina bolag. Även om den statliga bolagsportföljen är världens kanske mest jämställda vad gäller exempel vis styrelser är det viktigt att bolagen fortsätter jobba för allas lika behand ling och jämställdhet inom alla områ den av organisationen. Jag är stolt över allt hårt arbete och engagemang som vi sett inom alla olika delar av den statliga bolagsport följen . blev en revansch för de statliga bola gen och det är ett välkommet besked för ägarna, svenska folket. Närings- och innovationsminister, ansvarig minister för bolag V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 R E G E R I N G E N S F Ö R V A LT N I N G U T V E C K L I N G 2 0 1 7 Den konsoliderade nettoomsätt ningen för den statliga bolagsportföl jen ökade jämfört med och uppgick till 324,3 (321,1) miljarder kronor. Nettoomsättningen för inklusive intressebolagen1 ökade och uppgick till 354,7 (353,1) miljarder kronor. Ökad omsättning i , System bolaget och är de främsta anledningarna till ökningen i total nettoomsättning. omsätt ningsökning, , förklaras främst av bättre utfall för säkringar av pris och valuta. tembolagets omsättning ökade till följd av något ökad försäljningsvo lym, bland annat på grund av befolk ningsökningen och höjd alkohol omsättning ökade med på grund av hög affärstillväxt, vilket därmed även medför fler arbetstillfällen. Ett antal bolag minskade sin om sättning, exempelvis , och SJ. En bidra gande orsak till mins kade omsättning var lägre försäljning på privatkundsmarknaden i Neder länderna samt lägre erhållna priser och lägre sålda volymer till företags segmentet i . svarar för 41,7 (43,4) pro cent av nettoomsättningen i den stat liga bolagsportföljen respektive 38,1 (39,4) procent i det fall intressebola gen inkluderas. Rörelseresultatet för ökade och uppgick till 53,8 (26,4) mil jarder kronor. Det förklaras främst av lägre nedskrivningar och avsättningar för kvarvarande verksamheter i Vatten fall, vars underliggande rörelseresul tat därtill ökade med . Även bättre utfall från säkringar av pris och valuta och högre marknadspriser på högföräd lade järnmalmsprodukter bidrog i stor utsträckning till det högre rörelseresultatet. Resultatet efter skatt för ökade och uppgick till 38,4 (4,7) mil jarder kronor. Störst positiva bidrag till det konsoliderade resultatet efter skatt kom från , Akade miska Hus, och . PostNords resultat efter skatt för 1) Inkluderar nettoomsättningen för intressebolagen utifrån statens kapitalandel. Bolag där ägandet understiger inräknas ej. 2013 2014 2015 2016 2017 2013 2014 2015 2016 2017 Inklusive intressebolag, jan– Avkastning på eget kapital -1,6 Bruttoinvesteringarna minskade och uppgick till 41,7 (43,5) miljarder kronor. bruttoinvesteringar, som utgjorde mer än hälften av de totala bruttoinvesteringarna, minskade och uppgick till 21,2 (23,1) miljarder kronor. Avkastningen på eget kapital uppgick till 12,0 (1,6) procent. Bolagen med statligt ägande ger viktiga bidrag till statskassan. För uppgår statens utdelningar till sammanlagt . V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 U T V E C K L I N G 2 0 1 7 R E G E R I N G E N S F Ö R V A LT N I N G förbättrades kraftigt men med ett resultat på 0,3 (1,6) miljar der kronor hade bolaget störst negativ påverkan på det konsoliderade resul tatet. Ehandelns accelererande till växt stärker bolagets utveckling sam tidigt som digitaliseringen fortsätter att påverka brevvolymerna negativt. För uppgår utdelningarna från bolagen med stat ligt ägande till 20,2 (13,6) miljarder kronor. Störst utdelningar kommer från och , 4,7 respektive . utsläpp), uppgick till cirka 25,0 (25,5) miljoner och motsvarade en minsk ning jämfört med föregående år.1 står för av utsläppen och till sammans med , , PostNord och står dessa fem bolag för mer än 99 (98) procent av portföljens totala klimatpåverkan. Olycksfallsfrekvensen på portfölj nivå mätt som antal arbetsrelaterade olyckor med åtföljande sjukfrånvaro delat med miljoner antal arbetade timmar ökade till 6,2 (5,0)2. inträffade inga (1) arbets relaterade dödsolyckor i den statliga bolagsportföljen. Totala löner och andra ersättningar till de anställda (exklusive sociala kostnader) uppgick till 46,7 (46,4) miljarder kronor. och bolag som verkar i personalintensiva bran scher såsom PostNord och stod för de största löneutbetalningarna. 1)Baseras på information som rapporterats in till och exkluderar 13 bolag som ej haft denna statistik tillgänglig. 2)Ett par bolag har exkluderats då de har rappor terat in alla arbetsrelaterade olyckor, oavsett om dessa resulterat i sjukskrivning eller ej. I detta avsnitt har alla delägda bolag viktats så att det är möjligt att härleda exempelvis portföljens utsläpp till den statliga ägarandelen, i linje med inter nationell praxis. Den statliga bolagsportföljens totala klimatpåverkan, mätt i ton CO2ekvi valenter (direkta och indirekta -1,6 -4,7 Bolag med störst resultatpåverkan, jan– Inbetald skatt, totalt1 Inbetalda bolagsskatter i övriga länder 1)Avser bolagens totala betalningar av bolagsskatt (inkomstskatt) oavsett statens ägarandel. För en del bolag inräknas även exempelvis särskild löneskatt på pensionskostnader för de anställda, men detta utgör endast en mindre andel av totalen. 2)Exkluderar en större återbetalning av skatt i för . Bolag med statligt ägande, totalt1, 2 Nettoomsättning (inkl. ev. anslag) (inkl. ev. anslag) Rörelseresultat (EBIT) Kassaflöde från löpande verksamhet (exkl. SEK och ) Antal anställda exkl. intressebolag (tusental) Antal anställda inkl. intressebolag (tusental) Avkastning på eget kapital (%) Soliditet (%) Direktavkastning (%) 1)brunkolsverksamhet och tidigare dotterbolag redovisas som re sultat från avvecklad verksamhet/verksamhet under avyttring 2016 och 2015. Apoteksgruppen ingår inte i den konsoliderade sammanställningen . Värdena har inte justerats. 2)SAS ingår inte i det konsoliderade resultatet eftersom statens kapitalandel nu understiger . Värdena har inte justerats. 3)Uppskattat värde på bolagsportföljen justerat för transaktioner. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 7 R E G E R I N G E N S F Ö R V A LT N I N G VÄ R D E U T V E C K L I N G Den statliga bolagsportföljen består av bolag inom sektorerna basindustri/energi, telekom, tjänst, fastig het, finans, konsument, infrastruktur och transport. Basindustri/energi är den dominerande sektorn med av portföljens värde, följt av de tre sektorerna fastighet, tjänst och telekom. En värdering av bolagen och port följen i sin helhet görs och en redogörelse för värdeutvecklingen lämnas här med fem respektive historik. Värderingstidpunkt är per utgången av respektive år och syftet är att fastställa ett marknads värde för bolagen samt för portföljen som helhet. Majoriteten av bolagen värderas med såväl avkastningsvärde ring (nuvärdesberäkning av framtida riskjusterade kassaflöden) som rela tivvärdering (avstämning och jämfö relse mot värdemultiplar för jämför bara bolag justerat för skillnader i värdedrivare och risk), där metoderna kalibreras mot varandra. Fastighets bolagen värderas till substansvärde och noterade bolag till marknads värde. Övriga bolag värderas till bokfört eget kapital. Vid utgången av 2017 beräknades värdet på den statliga bolagsportföl jen till . Justerat för genomförda transaktioner är det en ökning med cirka 70 miljarder kronor, eller , då portföljen värderades till cirka Som jämförelse har Stockholmsbörsen ökat i värde med cirka 34 pro cent. Då sektorsammansättningen i den statliga portföljen skiljer sig från Stockholmsbörsens totala samman sättning är utvecklingen dock inte helt jämförbar vad avser bland annat riskexponering. Det faktum att flera av de statligt ägda bolagen med rela tivt betydande värden har särskilt beslutade samhällsuppdrag, som del vis syftar till andra mål än ekonomisk avkastning, bidrar också till att en direkt jämförelse med börsen i viss mån blir missvisande. Portföljens värdeökning, rensat för försäljningar, om förklaras främst av värdeutvecklingen i sektorn basindustri/energi där Vatten fall och ingår. Det är den dominerande sektorn i portföljen även om vikten har fluktuerat . har innehaven i sektorn basindu stri/energi ökat i värde från till cirka 240 miljar der kronor.