prop · H60310 · 2018-11-07 00:00:00 — Att bedöma implementeringstiden är inte bara viktigt vid omställning från en insats till en annan, utan även när nya insatser ska träffa rätt i konjunkturcykeln.38 I det finanspolitiska ramverket anges att arbetsmarknadspolitik kan vara en del av finanspolitisk stabilisering för att motverka stora konjunktursvängningar.39 Vidare anges att aktiva beslut fattas om dessa åtgärder men att det är mer regel än undantag att volymerna i åtgärderna anpassas till rådande konjunkturläge. Om regeringen introducerar en insats för att möta den ökande arbetslösheten under en lågkonjunktur men underskattar den tid det tar att implementera insatsen så finns en betydande risk att insatsen inte får avsedd effekt. Insatsen kan komma att nå den önskade volymen först när konjunkturen har vänt och sysselsättningen är på väg uppåt igen. Som exempel kan nämnas de insatser som lanserades i samband med finanskrisen . Regeringen gjorde stora satsningar på bland annat insatserna Lyft och Praktisk kompetensutveckling, men båda insatserna fick mycket lågt deltagande i förhållande till förväntningarna. För Praktisk kompetensutveckling uppnåddes som mest av volymbedömningen – 2011, och inom ramen för de 40 000 platser som beräknades för insatsen Lyft deltog i genomsnitt endast knappt 1 600 (se bilaga 2). De insatser som skulle motverka en ökande arbetslöshet under lågkonjunkturen kom således inte alls till användning i den utsträckning som det var tänkt. 2.2.5 Risk för omotiverade anvisningar När regeringen gör en hög volymbedömning för en ny insats påverkar det sannolikt Arbetsförmedlingens benägenhet att anvisa deltagare till denna insats. Det innebär en risk att Arbetsförmedlingen snarare försöker uppnå regeringens högt ställda förväntningar än att välja insatser utifrån individernas behov. Genom att regeringen aviserar en förväntan om ett visst deltagarantal i en ny insats får Arbetsförmedlingen en signal om vilken ambitionsnivå de bör förhålla sig till då de implementerar insatsen. Höga förväntningar på de framtida volymerna i en ny insats kan leda till att Arbetsförmedlingen anstränger sig extra för att öka deltagarantalet. Givet att insatsen fungerar väl skulle det kunna vara positivt att höga volymbedömningar bidrar till fler deltagare i insatserna. uppger emellertid att regeringen inte har för avsikt att styra Arbetsförmedlingen mot att uppnå vissa volymer i insatserna. 38Ett av den aktiva arbetsmarknadspolitikens viktigaste syften är att jämna ut effekter av konjunkturcykeln på arbetslöshet, sysselsättning och inkomster. Detta åstadkoms främst genom att fler personer anvisas platser i olika arbetsmarknadspolitiska insatser under en lågkonjunktur än under en högkonjunktur. Se t.ex. Skedinger (2010). 39Regeringens skrivelse 2010/11:79. R I K S R E V I S I O N E N D E L T A G A R A N T A L I N Y A A R B E T S M A R K N A D S P O L I T I S K A I N S A T S E R Arbetsförmedlingen, och i slutändan arbetsförmedlarna, styra över vilka insatser som ska användas till arbetssökande.40 Vid intervjuer med handläggare på Arbetsförmedlingen framförs att högt ställda förväntningar på deltagarantalet från regeringens sida riskerar att leda till en alltför stor volymfokusering hos Arbetsförmedlingen.41 Om arbetsförmedlare anvisar deltagare till en insats utifrån regeringens volymbedömningar snarare än de enskilda individernas behov så kan det leda till att resurserna för arbetsmarknadspolitiken inte används effektivt. har granskat 23 nya arbetsmarknadspolitiska insatser som regeringen introducerade –2015. För 22 av dem är det möjligt att jämföra det faktiska utfallet med den volymbedömning som gjordes när insatsen introducerades. Dessa initiala volymbedömningar uttrycks i termer av deltagare eller kostnader och avser läget ett, två eller efter insatsens införande. Granskningen visar att regeringen systematiskt har överskattat det framtida deltagarantalet respektive kostnaderna under hela den studerade perioden. Endast för 8 av 48 observationer () ligger det faktiska utfallet för insatsen inom intervallet ± av volymbedömningen. För tre fjärdedelar av observationerna når inte utfallet upp till hälften av den förväntade volymen, och ligger . I vissa fall har implementeringstiden uppenbarligen underskattats och då kan insatsen nå önskade volymer på lite sikt. Minst lika vanligt är emellertid att insatsen ligger kvar på en låg nivå tills den avvecklas. Nästan hälften av de insatser som startade –2015 lades ned . Det finns flera risker med att överskatta deltagarantalet i nya insatser, bland annat att avsatta resurser inte används. –2016 har i genomsnitt () av anslaget för arbetsmarknadsinsatser inte kommit till användning. Granskningen visar att överskattade volymbedömningar sannolikt var den huvudsakliga orsaken till de oförbrukade medlen på nära . Andra risker med överskattade volymbedömningar är att mindre kostnadseffektiva insatser prioriteras samt att Arbetsförmedlingen anvisar deltagare till insatser i syfte att öka volymerna snarare än att utgå från vad som är bäst ur ett individuellt perspektiv. Vid volymbedömningar finns också en risk att implementeringstiden 40Intervju vid , samt . 41Intervju vid Arbetsförmedlingen, . 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N underskattas och att insatsen därmed kommer ur fas med andra insatser eller i relation till konjunkturutvecklingen. Systematiska överskattningar av deltagarantalet kan också leda till sämre träffsäkerhet för prognoser av arbetslöshet och sysselsättning. R I K S R E V I S I O N E N D E L T A G A R A N T A L I N Y A A R B E T S M A R K N A D S P O L I T I S K A I N S A T S E R 3Volymbedömningar av fem arbetsmarknadspolitiska insatser I detta kapitel redovisas fallstudier av hur regeringen gått till väga för att bedöma deltagarantalet i fem arbetsmarknadspolitiska insatser. Enligt bör en välunderbyggd bedömning av deltagarantal vara noggrant dokumenterad och ta hänsyn till relevanta faktorer som påverkar deltagarantalet i en insats. Till de faktorer som bör ingå i bedömningen hör: målgruppens storlek, konkurrens mellan insatser, efterfrågan och motivation hos arbetssökande och arbetsgivare, utbildningsanordnares kapacitet, arbetsmarknadens utveckling samt tid för implementering. 3.1 Praktikantprogram inom statsförvaltningen Typ av insats: praktik hos statliga myndigheter Målgrupp: personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Beslutad: ingår i budgetproposition Första deltagarna i insatsen: 2013 Utfall/bedömning (deltagare): år 1: 232/2 500=9 %; år 2: 232/2 500=9 %; år 3: 132/2 500=5 % Praktikantprogrammet inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning omfattade två delar. En del av programmet skulle vara generellt och riktas till alla arbetssökande som uppfyllde de regler och villkor som Arbetsförmedlingen hade för att erbjuda personer med funktionsnedsättning en praktikplats. Den andra delen skulle särskilt vända sig till välutbildade personer med funktionsnedsättning, till exempel personer med akademisk examen eller högskoleutbildning. Programmet skulle bedrivas under , , och omfattade arbetspraktik hos en statlig myndighet med möjlighet till tre månaders förlängning.42 Förslaget om Praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning togs upp i regeringens skrift Arbete för alla – Insatser för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden.43 gav regeringen 42Regeringsbeslut A2012/4066/A samt Arbetsförmedlingens återrapportering – Uppdrag om praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning. 43Regeringen (2010) Arbete för alla – Insatser för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Arbetsförmedlingen ett uppdrag om att lämna ett förslag på hur ett sådant praktikantprogram skulle kunna genomföras.44 Arbetsförmedlingen analyserade förslaget på uppdrag av regeringen.45 I uppdraget ingick bland annat att utreda hur programmet skulle läggas upp med avseende på målgrupp och volymer i insatsen. Arbetsförmedlingens förslag till hur programmet skulle utformas avrapporterades i en delrapport och i en slutrapport i april 2012.46 har använt dessa rapporter för att belysa i vilken mån hänsyn har tagits till relevanta faktorer vid volymbedömningen. Arbetsförmedlingen beräknade storleken på den potentiella målgruppen utifrån sitt register över antalet individer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och som var öppet arbetslösa eller registrerade som arbetssökande i program med aktivitetsstöd. Gruppen uppgick till knappt 68 000 personer 2011. Av dessa bedömdes 10 000–15 000 personer ha eftergymnasial utbildning.47 Genom en enkätundersökning undersökte Arbetsförmedlingen hur de statliga myndigheterna bedömde sin möjlighet att erbjuda praktikplatser. Enligt enkäten kunde myndigheterna erbjuda omkring 800 platser, varav 200 hos Arbetsförmedlingen. Enligt Arbetsförmedlingens bedömning var emellertid den uppgiften för låg och man förordade i stället att man som riktvärde strävade mot 2 500 årsplatser.48 Någon bedömning av målgruppens motivation för att delta i insatsen gjordes inte. 44Regeringsbeslut A2011/4341/A Uppdrag att ta fram förslag till praktikantprogram inom statsförvaltningen. 46Arbetsförmedlingens återrapportering – Uppdrag att ta fram förslag till praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning. 48”Med det begränsade utbudet av platser kan matchningen mellan en individs resurser och arbetsplatsens krav sannolikt försvåras. Det torde därför vara nödvändigt med ytterligare någon form av bindande kartläggning av myndigheternas möjligheter att ställa platser till förfogande efter att beslut från regeringen om programmets utformning har fattats. Ett riktvärde att sträva mot kan enligt Arbetsförmedlingens bedömning vara totalt 2 500 årsplatser.” (Arbetsförmedlingens återrapportering – Uppdrag att ta fram förslag till praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning. R I K S R E V I S I O N E N D E L T A G A R A N T A L I N Y A A R B E T S M A R K N A D S P O L I T I S K A I N S A T S E R Arbetsförmedlingen påtalade att det fanns likheter i utformningen mellan Praktikantprogrammet för statsförvaltningen, den avslutade insatsen Lyft och den då pågående insatsen Kulturarvslyftet, i vilka praktikplatser också kunde erbjudas vid statliga myndigheter. I enkätundersökningen uppgav ett antal myndigheter att de redan hade praktikanter samt att det gjorts åtaganden i Kulturarvslyftet.49 Den hänsyn som togs till liknande insatser utgick dock inte från ett konkurrensperspektiv, snarare ansåg Arbetsförmedlingen att man kunde lära av införandet av dessa insatser. Arbetsförmedlingen ansåg att de regelverk och systemstöd som utformades i samband med insatsen Lyft innebar goda tekniska förutsättningar för implementering. Erfarenheterna från insatsen Lyft samt resultatet av enkätundersökningen påvisade dock myndigheternas behov av en förberedande fas innan en fullskalig implementering av praktikantprogrammet skulle genomföras. Arbetsförmedlingen föreslog därför att praktikantprogrammet skulle påbörjas i mindre skala och att man sedan skulle genomföra en fullskalig implementering senare.50 Insatsen fick emellertid inga deltagare 2012 utan startade . I Arbetsförmedlingens slutrapport bedömdes att praktikantprogrammet skulle omfatta i genomsnitt 2 500 platser under de nästföljande åren.51 Totalt –2015 deltog endast 536 personer i programmet varav majoriteten gjorde praktik på Arbetsförmedlingen.52 Volymbedömningen gjordes av Arbetsförmedlingen som underlag för regeringens beslut. De överväganden som ligger till grund för bedömningen är väl dokumenterade i två publicerade rapporter. I analysen tog Arbetsförmedlingen hänsyn till ett antal relevanta faktorer men bedömde slutligen att volymerna kunde bli betydligt större än vad myndigheterna själva bedömde. Volymbedömningen var således inte särskilt anpassad till arbetsgivarnas vilja att ta emot praktikanter. I sina rapporter framhåller Arbetsförmedlingen likheter med andra insatser som fått lägre deltagarantal än förväntat. 49Se not 48. 52Arbetsförmedlingens årsredovisning 2015. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N emellertid inte hänsyn till detta i sin volymbedömning. Även om Praktikantprogrammet för statsförvaltningen inte tog resurser i anspråk från statsbudgeten så krävde implementeringen resurser.53 3.2 Arbetsträning med handledare Typ av insats: praktik med handledning Målgrupp: arbetssökande med rätt till etableringsinsatser som behöver mer stöd på en arbetsplats Beslutad: ingår i budgetproposition Första deltagarna i insatsen: 2014 Utfall/bedömning (deltagare): år 1: 0/3 000=0 %; år 2: 657/3 000=22 %; år 3: 1 029/3 000=34 % Insatsen är en form av praktik där målgruppen är personer som omfattas av etableringsuppdraget och som är i behov av mer handledning än vad de kan få på en vanlig praktikplats.54 Insatsen syftar till att möjliggöra för individer att prova på ett tidigare yrke, få orientering om ett nytt yrke eller arbetsprövning inför en anställning.55 Insatsen har sitt ursprung i ett förslag som Arbetsförmedlingen lämnade i sitt budgetunderlag –2015.56 Insatsen diskuterades översiktligt i ett internt PM inom som berörde olika åtgärdsförslag för att uppnå ökat arbetskraftsdeltagande och ökad sysselsättningsgrad för utrikes födda.57 Beräkningarna dokumenterades i en beräkningsfil i samband med budgetpropositionen för 2013.58 har använt skriftliga intervjusvar samt beräkningsfilen för att undersöka om hänsyn tagits till relevanta faktorer. Enligt den dokumentation som tagit del av gjordes det en enklare undersökning av målgruppens storlek, det vill säga hur många som var inskrivna i etableringsuppdraget och hur utvecklingen av antalet inskrivna skulle utvecklas 53I Arbetsförmedlingens slutrapport (2012) anges att en nationellt sammanhållande funktion för insatsen bör kosta ca . 2012/13:1, utgiftsområde 13. 56Enligt uppgift från , . 57Partiledarprojekt – Delprojekt integration, ett internt PM från daterat . 58Minnesanteckning från granskning av arbetsmaterial på , . R I K S R E V I S I O N E N D E L T A G A R A N T A L I N Y A A R B E T S M A R K N A D S P O L I T I S K A I N S A T S E R under de kommande åren.59 bedömde att antalet personer i etableringsuppdraget skulle vara ca 19 000 000 . Därav bedömdes kunna delta i arbetsträning med handledare. Det motsvarade ca 2 850 platser i genomsnitt 2013 och ca 3 300 platser i genomsnitt nästföljande år.60 Bedömningen att av deltagarna i etableringsuppdraget skulle ta del av insatsen baserades på förslaget i Arbetsförmedlingens budgetunderlag, där av deltagarna i etableringsuppdraget bedömdes ha behov av en liknande praktikplats.61 I det förslag som regeringen gick vidare med sänktes förväntningarna från . ändrades insatsens konstruktion från att pågå till upp med en något lägre kostnadsersättning än vad Arbetsförmedlingen hade föreslagit i sitt budgetunderlag.62 Enligt den dokumentation som tagit del av samt enligt intervjusvaren gjordes ingen analys av arbetsgivares efterfrågan på en liknande insats eller potentiella deltagares motivation att delta. Konkurrens mellan olika insatser Enligt sänktes den ersättning till arbetsgivare som fanns i Arbetsförmedlingens förslag. Det gjordes bland annat för att det inte skulle uppstå konkurrens mellan arbetsträning med handledare och andra praktikinsatser.63 Den anpassning som gjordes var därmed av insatsens utformning snarare än av volymbedömningen. Enligt det material som tagit del av gjordes ingen bedömning av hur volymerna i andra praktikinsatser skulle påverkas av en ny insats eller hur stor andel av målgruppen som redan tog del av andra praktikinsatser. För Arbetsträning med handledare är antalet inskrivna arbetssökande i etableringsuppdraget av större betydelse för deltagarantalet i insatsen än hur arbetsmarknaden utvecklas på ett generellt plan. Enligt anpassades volymbedömningen till prognos över kommunmottagande av asylsökande.64 59Minnesanteckning från granskning av arbetsmaterial på , . 61Slutgiltigt fastställda beräkningar i samband med budgetpropositionen som tog del av samt intervju vid , . 62Intervju vid , . 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Genom antagandet att antalet deltagare i insatsen skulle vara av målgruppen så anpassades volymbedömningen till den prognostiserade utvecklingen av inskrivna arbetssökande inom etableringsuppdraget. Enligt fanns det ett uppdämt behov av insatsen när volymbedömningen gjordes. Därför ansåg man inte att det behövdes tas någon hänsyn till implementeringstiden när man bedömde deltagarantalet. Ett ytterligare skäl för detta var att insatsen inte krävde systemimplementering eftersom it-stöd för anvisning till praktik redan fanns på Arbetsförmedlingen.65 , 2014 och 2015 var 0, 650 respektive 1 000 personer inskrivna i insatsen i genomsnitt . Som mest nådde insatsen således en tredjedel av det tänkta genomsnittliga antalet deltagare (3 000 i genomsnitt).66 Trots att målgruppen har ökat kraftigt sedan bedömningen gjordes, vilket medför att antalet potentiella deltagare har ökat kraftigt, blev deltagarantalet lägre än den ursprungliga bedömningen. Det finns relativt lite dokumentation om hur förberedelserna gick till och vilka överväganden som gjordes när volymerna uppskattades. Av tillgängligt underlag och intervjusvar framgick att regeringen anpassade volymerna till prognoser över antalet deltagare i etableringsuppdraget. Däremot togs ingen hänsyn till implementeringstid eftersom det inte ansågs nödvändigt. Vidare framgick att det inte gjordes någon undersökning av motivation eller efterfrågan. Vid utformningen av insatsen tog regeringen hänsyn till att det kunde uppstå konkurrens med andra insatser och anpassade ersättningsmodellen så att insatsen inte skulle tränga ut andra insatser. 65Intervju vid , . 66Kvarstående deltagare utifrån sökandekategori framtaget av Arbetsförmedlingen 2017. R I K S R E V I S I O N E N D E L T A G A R A N T A L I N Y A A R B E T S M A R K N A D S P O L I T I S K A I N S A T S E R Typ av insats: subventionerad anställning med utbildning och handledning Målgrupp: ursprungligen till ungdomar men inkluderar även nyanlända och långtidsarbetslösa som är eller äldre.67 Beslutad: ingår i budgetproposition Första deltagarna i insatsen: 2014 Utfall/bedömning (deltagare): år 1: 267/2 000=13 %; år 2: 996/4 000=25 %; år 3: 821/7000=12%. Stöd till yrkesintroduktionsanställningar innebär att arbetsgivare anställer unga, nyanlända eller långtidsarbetslösa personer på ett så kallat yrkesintroduktionsavtal, vilket är ett kollektivavtal som innebär att arbete kombineras med handledning och utbildning. I budgetpropositionen aviserade regeringen att man avsåg att införa stöd till anställningar på sådana avtal som man såg som en ny väg in på arbetsmarknaden för unga. Stödet togs fram i samarbete med arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer i trepartssamtal.68 förberedde förslaget genom att utreda vilket stöd som behövdes och vad staten respektive parterna kunde bidra med för att stärka lärandet på arbetsplatserna. Enligt artikel 107.1 i Europafördraget () är statligt stöd i princip oförenligt med den gemensamma marknaden. För att sådana stöd inte ska vara förbjudna måste regeringen meddela stödet till . Regeringen meddelade därför stödet till yrkesintroduktionsavtalen till EU- kommissionen i ett memorandum i maj 2013.69 bedömde att stöd till yrkesintroduktionsanställningar utgjorde statligt stöd enligt 107.1 i FEUF, eftersom stödet endast riktade sig till sådana arbetsgivare som omfattades av kollektivavtal om yrkesintroduktion.70 Vidare skrevs rapporten lagförslag med anledning av trepartssamtalen (Ds 2013:20) som berör stöd till yrkesintroduktionsavtal men där förväntade volymer i yrkesintroduktionsanställning inte närmare berördes. har tagit del av de slutgiltigt fastställda beräkningarna som var underlag till budgetpropositionen för 2014.71 har använt materialet ovan samt intervjusvar för att undersöka om regeringen beaktat relevanta faktorer vid sin volymbedömning. 2016/17:1, bet. 2016/17:AU2, rskr. 2016/17:128, utgiftsområde 14. 2013/14:1, utgiftsområde 14. 69Arbetsmarknadsdepartementet (2013) Support for vocational introduction employments, Memorandum. 70E-post från , . 71Minnesanteckning från granskning av arbetsmaterial på , . 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I den dokumentation om insatsen som tagit del av beskrivs volymberäkningarna kortfattat i det notifieringsunderlag som lämnades till EU- kommissionen. I underlaget beskrevs antaganden om volymer på följande sätt: ”En kohort i är cirka 100 000 personer. En volym på 30 000 personer motsvarar av den totala sysselsättningen i . En volym på 30 000 är också ungefär lika med antalet studenter som är inskrivna i yrkesutbildning inom gymnasiet.”72 I underlaget framkommer därmed inte hur de förväntade volymerna har räknats fram, utan i stället består redogörelsen av en jämförelse mellan de tänkta volymerna och andra enheter som man bedömde som jämförbara. När stödet till yrkesintroduktionsanställningarna introducerades uppgav regeringen att systemet på kort sikt () skulle kunna omfatta 7 000 personer. Bedömningen gjordes att på lång sikt () skulle systemet kunna omfatta upp emot 30 000 anställda.73 uppger att man gjorde en bedömning av arbetsgivares och arbetstagares intresse för insatsen inom ramen för trepartssamtalen. Parterna framhöll att många arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer aktivt arbetade för att nå ungdomar inom olika områden, och man bedömde att ett stöd till yrkesintroduktionsanställningar kunde vara av stort intresse.74 Av underlagsmaterialet framkommer dock inte om eller hur parternas bedömningar påverkade volymbedömningen. Yrkesintroduktionsavtalen bedömdes vara en väg in på arbetsmarknaden för en målgrupp som inte kvalificerade sig för något annat stöd. Bedömningen var således att det inte fanns någon risk att insatsen skulle tränga undan andra arbetsmarknadspolitiska insatser. uppgav dock att om omfattningen hade blivit större så skulle man potentiellt ha kunnat se en minskning av antalet nystartsjobb.75 Vid volymbedömningen togs inte någon direkt hänsyn till utbildningsanordnarnas kapacitet. Men eftersom utbildningen skulle bedrivas genom arbetsgivarnas 73Arbetsmarknadsdepartementet (2013) Support for vocational introduction employments, Memorandum. 74Intervju vid , . R I K S R E V I S I O N E N D E L T A G A R A N T A L I N Y A A R B E T S M A R K N A D S P O L I T I S K A I N S A T S E R försorg förväntades utbildningskapaciteten främst hänga samman med arbetsgivarnas efterfrågan på insatsen.76 Inotifieringen till ingår en beskrivning av ungdomsarbetslösheten. Bland annat framgår att ungdomsarbetslösheten hade ökat , samt att det fanns en grupp unga som hade avslutat ett yrkesinriktat gymnasieprogram men ändå hade svårt att få arbete. Av det material som tagit del av framgår dock inte om eller hur regeringen tog hänsyn till prognoser över arbetsmarknadens utveckling när man bedömde det framtida deltagarantalet för insatsen. Av underlaget till framgår att prognosen över antalet deltagare på kort sikt kunde slå fel eftersom de var ett nytt inslag på den svenska arbetsmarknaden. Kunskapen om hur avtalen skulle komma att användas i praktiken var därmed låg. På lång sikt bedömdes emellertid prognosen vara rimlig. I underlaget angavs även att det erfarenhetsmässigt alltid tar än förväntat att lansera arbetsmarknadsreformer.77 I de volymbedömningar som var underlag till budgetpropositionen beräknades deltagarantalet stegvis öka från 2 000 till 7 000 deltagare –2016.