prop · H503154 · 2018-03-13 00:00:00 — Ordförande och vice ordförande i nämnden ska vara eller ha varit ordinarie domare, för att säkerställa processens rättssäkerhet. Stödet kan utges till allmänna nyhetsmedier som uppfyller vissa villkor. Till dessa hör att det redaktionella innehållet ska utgöra av hela innehållet, att det exklusiva egenproducerade redaktionella innehållet ska utgöra av hela innehållet, att mediet ska vara allmänt tillgängligt, riktat till en svensk målgrupp, spritt under egen titel med ansvarig utgivare, publiceras eller sändas minst samt ha en god användarförankring. Inre mångfald i betydelsen olika representationer och perspektiv ställs som tröskelkrav för stöd. Ett stödberättigat medium ska också präglas av principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. Mediestödet bygger på principen att kvalitativ oberoende nyhetsrapportering kan ske i alla innehålls- och spridningsformer. Stödet omfattar incitament för att bevaka bredare områden, detta för att minimera antalet kommuner där medborgarna inte har tillgång till journalistik, samt att tillgängliggöra innehållet för personer med funktionsnedsättning. Stödet kan ges som produktionsstöd, distributionsstöd samt innovations- och utvecklingsstöd. Mediestöd får även lämnas till allmänna nyhetsmedier som är riktade till det samiska folket och de nationella minoriteterna, då ställs lägre villkor för periodicitet och användarförankring i den breda populationen. Mediestöd får även under vissa förutsättningar lämnas till allmänna nyhetsmedier som utgörs av nyhets- och bildbyråer. Nystartade initiativ stimuleras genom att lägre villkor för mediestöd vad gäller god användarförankring ställs . Det nya mediestödet öppnar för fler potentiella stödmottagare, detta kräver i sin tur en vidgad budgetram. Utredningens förslag är att anslaget, utöver de som finns i det befintliga presstödssystemet, ska tillföras ytterligare , ytterligare och ytterligare Det innebär att mediestödet anslagsram i så fall kommer att vara . Därtill föreslår utredningen att Myndigheten för press, radio och tv ska tillföras för att härbärgera mediestöds- nämnden och för att nämnden ska kunna hantera fler kvalitativa bedömningar och anlita ett stort antal externa experter för beredningen av För att skapa ett större oberoende för mediestödsnämnden bör dess långsiktiga placering omprövas om eller när mediebranschens organisationer skapar ett civilrättsligt organ i syfte att härbärgera Kapitel 9 Konsekvenser av förslagen Kapitlet redovisar konsekvenserna för medieföretagen och staten av att medborgarna beskrivs också. Förslaget till nytt produktionsstöd har både vinnare och förlorare bland nuvarande cirka 70 stödmottagande tidningar. I de fall övergången till det nya stödsystemet innebär en minskning av stödnivån med omfattar det nya produktionsstödet en övergångsregel som innebär att stödet sänks successivt . Det finns också en möjlighet för enskilda medier att utveckla en journalistisk verksamhet i kommuner som är svagt bevakade eller obevakade och på så sätt bli berättigade ett nytt extra produktionsstöd. Förslaget innebär att innebär att statens kostnader kommer att öka successivt. Stödbehoven ökar i takt med att medieföretagens ekonomi försämras, men även som en konsekvens av att fler aktörer kommer att kunna bli berättigade till stöd. De ökade kostnaderna, utöver kostnaderna för det nuvarande presstödet, föreslås ska finansieras genom omfördelningar inom utg.omr. 1 och 17. Medborgarna rör sig mellan den traditionella, passiva rollen som tittare, lyssnare och läsare till den som producent och distributör av innehåll. Var och en är i den bemärkelsen aktiva medier, en maktförskjutning till individernas fördel. har makten kanske mer än i historien koncentrerats till ett fåtal, globala aktörer, en maktförskjutning till medborgarnas nackdel. Mediepolitiken har aldrig haft en viktigare roll än . För att lyckas krävs bredare ansatser . Centralt att prioritera är ett digitalt och medialt kompetenslyft, att den nya mediepolitiken inkluderar åtgärder som för in i en digital upplysningstid. Den enda egentliga garanten för medborgarnas tillgång till kvalitativ, oberoende information och nyhetsrapportering på lång sikt är allmänhetens egen förmåga att styra undan hoten och utnyttja möjligheterna. Den främjas genom en nationell satsning på medie- och informationskunnighet, genom ett digitalt kompetenslyft. Det är om medborgarna förstår värdet i kvalitativa oberoende nyhetsmedier och väljer att investera i deras produkter och tjänster som en mångfald av oberoende, kommersiella medier kan bli långsiktigt hållbara. Det är bara genom uthållig kvalitativ nyhetsrapportering och kritisk granskning av makten som en hälsosam demokrati kan säkerställas. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2016:80) Följande instanser har yttrat sig över slutbetänkande En gränsöverskridande mediepolitik. För upplysning, engagemang och ansvar (SOU 2016:80). ombudsmän (), , Kammarrätten i , för europapolitiska studier, Justitiekanslern, för samhällsskydd och beredskap, Datainspektionen, , Myndigheten för delaktighet, , , , Linnéuniversitetet (), , , Kungl. , , , , , , och folkminnen, , Myndigheten för tillgängliga medier, Myndigheten för press, radio och tv, , Region , , , , , , Fådagarstidningarna, , , Handikappförbunden, Hela ska leva, Konstnärliga och (), i , Mittmedia, , Närradions riksorganisation, , Pres(s)gruppen, , i , , , Sverigefinländarnas delegation, , Kommuner och Landsting (SKL), , , Tidskrifter, , , , TU – medier i , /, 8 sidor. akademikers centralorganisation () som organisation avstår att yttra sig men yttrar sig över betänkandet. , har avstått att yttra sig över betänkandet. , (), och har inga synpunkter eller inget att anföra. Följande remissinstanser har inte inkommit med svar: , Region , Allmänhetens ()/(), , , Bättre stadsdel, , Content Central, , , Facebook , Franzingo, Funka nu AB, kulturtidskrifter, Föreningen , Google , Grafiska Företagen, Hallpressen, Herenco, , Jmini, Judiska , i , Lika Unika, , , , , Public service-kommissionen, , , Prolog KB, i , , , , , , , Stampen , , , Annonsörer, , Mediebyråer, Media, Tidningsbärarna KB, , TT Nyhetsbyrån, Unionen, Utgivarna, , , , , Älsbynews/just . Därutöver har skrivelser inkommit från Specialpedagogiska skolmyndigheten, , , , Kommunikatörer, , Tevefolket, Stigbrand, och , . Sammanfattning av Myndigheten för tillgängliga mediers skrivelse Underlag till beredning av nytt mediestöd (Ku 2017/019323/MF) Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) anför att det finns goda förutsättningar att använda sig av standarden WCAG och andra tekniker för att öka tillgängligheten av medier. Delar av standarden kan integreras helt i de digitala utvecklingsprocesserna och innebär då troligtvis inte ett stort merarbete. Myndigheten bedömer att tillgänglighetstekniker för att anpassa bilder, ljud och video för personer med nedsatt hörsel eller syn, är betydligt mer krävande. Det handlar till exempel om att beskriva bilder för den som inte ser eller texta video för den som inte hör. Textning av video är ofta resurskrävande. Enklare moment som bildbeskrivningar har i stället organisatoriska utmaningar. Omarbetning av innehåll till lättläst är ett annat exempel på resurskrävande insatser. Sammanfattningsvis bedömer myndigheten att anpassning av redaktionellt innehåll kan vara svårt att uppnå utan stödåtgärder. Myndigheten bedömer att det främsta sättet att tillgängliggöra allmänna digitala nyhetsmedier är genom universell utformning. Under förutsättning att innehållet är universellt tillgängligt, kan bearbetningar såsom textning eller syntolkning genomföras som kompletterande särlösningar. Myndigheten anför att det är rimligt att den som får ett statligt stöd för sin medieverksamhet också tillgängliggör innehållet för en större grupp människor. Ett tillgänglighetskrav bör enligt myndigheten vara teknikoberoende och lämna utrymme för teknisk innovation. Det får heller inte vara alltför betungande att söka stöd och redovisa sitt arbete med tillgänglighet. Myndigheten rekommenderar att kravnivån definieras utifrån medieföretagens förutsättningar och framhåller att den nivån kan höjas längre fram i tiden när arbetet med tillgänglighet gett resultat. Myndigheten föreslår att den som beviljas mediestöd bör ta fram en plan för tillgänglighetsarbetet och bifoga den till ansökan, samt redovisa utfallet efter stödperioden. MTM föreslår också att myndigheten ges i uppdrag att utreda vilka åtgärder för ökad tillgänglighet som är rimliga att kräva av de företag som beviljas ett mediestöd. I utredningen ska också ingå förslag till åtgärder för att förstärka kompetensen om tillgänglighet hos medieföretagen samt en dokumenterad metod som företagen lätt kan följa. Sammanfattning av Myndigheten för press, radio och tv:s skrivelse Underlag till beredningen av nytt mediestöd (Ku2017/019323/MF) I underlaget gör Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) bedömningen att de medier och plattformar, utöver textbaserade medier och plattformar, som kan förväntas omfattas av det tilltänkta mediestödet främst är medier vars innehåll helt eller delvis består av rörliga bilder och/eller ljud. Myndigheten framhåller att det finns etablerade tekniker som kan användas för att tillgängliggöra rörlig bild och ljud. Textning är den vanligaste tillgänglighetstekniken för tv-sändningar i och bedöms vara den enklaste och billigaste tekniken som allmänna nyhetsmedier kan använda. Textlösningar tycks vara det enda realistiska alternativet när det gäller ljud som förmedlas utan bild. Enligt myndighetens mening bör principen om universell utformning vara huvudregeln och särlösningar i form av exempelvis tekniska hjälpmedel bör ses som komplement. Generellt bedömer myndigheten att det finns goda förutsättningar för medierna att göra sitt innehåll mer tillgängligt för personer med funktionsnedsättning. Mediernas förutsättningar varierar rimligen beroende på aktörernas tekniska, ekonomiska och kunskapsmässiga resurser och på vilken typ av innehåll och plattform det är fråga om. När det gäller tillgänglighetstekniker för rörlig bild och ljud är förutsättningarna för distribution av dessa generellt mer gynnsamma när innehållet förmedlas via internet än i de traditionella plattformarna för radio och tv, bland annat på grund av det begränsade frekvensutrymmet i marknätet. I fråga om kostnader för att tillgängliggöra innehållet varierar dessa beroende på bland annat vilken teknik som används och vilket slags innehåll, omfattning och plattform det är fråga om. De största kostnaderna ligger generellt i framtagandet av exempelvis textningen eller tolkningen, snarare än i utsändandet av denna. Myndigheten anser att tillgängliggörande insatser bör utgöra en förutsättning för att kunna uppbära statligt mediestöd, men att det är många aspekter som måste vägas in vid utformningen av ett tillgänglighetskrav. Kravet bör vara teknikoberoende och lämna utrymme för teknisk innovation. Det måste utformas med beaktande av bland annat användarnas behov och nytta, aktörernas förutsättningar och den tekniska utvecklingen av tillgänglighetstjänster. Myndigheten för press, radio och tv:s förslag till utformning av ett krav på tillgänglighet (Ku2017/019323/MF) Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) bedömer att ett tillgänglighetskrav som förutsättning för mediestöd bör vara teknikoberoende och lämna utrymme för teknisk innovation. Inom denna ram föreslår myndigheten tre alternativa utformningar av ett krav på tillgänglighet. Alternativen är att i) allmänna nyhetsmedier ska, för att kunna få mediestöd, främja tillgängligheten till innehållet för personer med funktionsnedsättning, ii) allmänna nyhetsmedier ska, för att kunna få mediestöd, tillgängliggöra innehållet för personer med funktionsnedsättning, och iii) allmänna nyhetsmedier ska, för att kunna få mediestöd, utforma det allmänna nyhetsmediet på ett sådant sätt att det blir tillgängligt för personer med funktionsnedsättning. Av de tre alternativen förespråkar myndigheten det andra (ii). Myndigheten framhåller att ett sådant krav förutsätter mer än endast ett främjande av tillgängligheten, nämligen att innehållet ska vara tillgängligt för personer med funktionsnedsättning. lämnar formuleringen öppet på vilket sätt och i vilken omfattning tillgängliggörandet ska ske. Kravet bör kunna preciseras och utvecklas i föreskrifter. Myndigheten framhåller att ett sådant krav, genom att vara en förutsättning för att över huvud taget få ett stöd, bör innebära ökad tillgänglighet. Det medför enligt myndigheten ökad demokratisk delaktighet för än fler av medborgare som konsekvenserna för medieföretagen bedöms bli begränsade. En ökad tillgänglighet skulle kunna innebära att medieföretagens intäkter ökar eftersom antalet användare ökar. I myndighetens förslag kombineras alla tre alternativen med en bestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om på vilket sätt och i vilken omfattning tillgängliggörandet ska ske. Myndigheten framhåller att det bör vara tydligt i regleringen att myndigheten får meddela utfyllande föreskrifter som preciserar och utvecklar på vilket sätt och i vilken omfattning tillgängliggörandet enligt ett tröskelkrav om tillgänglighet ska ske. Myndigheten framhåller att det bör vara tydligt på vilken grund som nämnden ska avgöra om villkoren för stöd är uppfyllda. Ska sökanden vid ansökningstillfället behöva visa att ett visst innehåll redan är tillgängliggjort, eller ska det för stöd vara tillräckligt att den sökande gör ett åtagande om framtida tillgängliggörande insatser, vilket sedan följs upp? Förteckning över remissinstanserna om grundläggande krav på tillgänglighet (Ku2017/019323/MF) Följande instanser har yttrat sig över Myndigheten för press, radio och tv:s (MPRT) förslag till utformning av krav på tillgänglighet och underlag från MPRT och Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) som ligger till grund för förslaget (Ku2017/019323/MF) Myndigheten för delaktighet, , , , Funktionsrätt , Närradions riksorganisation, TU – medier i . Svar har inte inkommit från Ombudsmän (), (Nordicom), Kungl. , Funka AB, Lika Unika, i , , , Utgivarna. Därutöver har svar inkommit från Justitiekanslern (), , . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar proposition Journalistik i hela landet