prop · H503138 · 2018-03-06 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:138 Legitimation för hälso- och sjukvårdskuratorer . Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslår regeringen att legitimation ska införas för kuratorer inom hälso- och sjukvården och att yrkestiteln ska vara hälso- och sjukvårdskurator. Syftet med förslaget är främst att öka patientsäkerheten, dels genom att det ställs krav på lämplighet och kompetens för att få legitimation, dels genom att legitimationen kan återkallas om hälso- och sjukvårdskuratorn exempelvis skulle vara grovt oskicklig eller uppenbart olämplig att utöva yrket. Grunden för legitimation ska som huvudregel vara en hälso- och sjukvårdskuratorsexamen. Även yrkesverksamma kuratorer ska kunna få legitimation, om de har avlagt en socionomexamen eller någon annan likvärdig utbildning samt har varit verksamma i yrket , alternativt och har en relevant vidareutbildning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i patientdatalagen (2008:355) .......................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) .......................................................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Kuratorer inom hälso- och sjukvården ............................... 5.1Generella bestämmelser om legitimation och Skyldighet att föra patientjournal ..................................... Avgifter för att ansöka om legitimation ........................... Direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer........... Principer för legitimation ................................................. Överväganden och förslag .............................................................. Legitimation och skyddad yrkestitel ................................ Skyldighet att föra patientjournal ..................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................... Konsekvenser av förslagen ............................................................. Konsekvenser för patienterna ........................................... 7.3Konsekvenser för yrkesverksamma kuratorer och blivande hälso- och sjukvårdskuratorer............................ Konsekvenser för hälso- och sjukvårdens huvudmän ...... Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen............. Konsekvenser för jämställdheten ..................................... Konsekvenser för integrationen........................................ Konsekvenser för myndigheter......................................... 8.1Förslaget till lag om ändring i patientdatalagen (2008:355) ........................................................................ 8.2Förslaget till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) ........................................................................ Sammanfattning av Ds 2017:39 Legitimation för hälso- och sjukvårdskuratorer .......................................... Lagförslag i Ds 2017:39 Legitimation för hälso- och Remissinstanser avseende Ds 2017:39 Legitimation för hälso- och sjukvårdskuratorer .................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 2017/18:138 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i patientdatalagen (2008:355), 2.lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i patientdatalagen (2008:355) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 3 § patientdatalagen (2008:355) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skyldig att föra en patientjournal är 1. den som enligt 4 kap. patient- 1. den som enligt 4 kap. patient- säkerhetslagen (2010:659) har säkerhetslagen (2010:659) har legitimation eller särskilt förord- legitimation eller särskilt förord- nande att utöva visst yrke, nande att utöva ett visst yrke, 2. den som, utan att ha legitimation för yrket, utför arbetsuppgifter som annars bara ska utföras av logoped, psykolog eller psykoterapeut inom den allmänna hälso- och sjukvården eller utför sådana arbetsuppgifter inom den enskilda hälso- och sjukvården som biträde åt legitimerad yrkesutövare, och 3. den som är verksam som kurator i den allmänna hälso- och sjukvården. 3. den som, utan att ha legitimation för yrket, utför samma slags arbetsuppgifter inom den allmänna hälso- och sjukvården som en hälso- och sjukvårdskurator. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:677. 2017/18:138 2.2 Förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659) ska ha följande lydelse. Den som i enlighet med vad som anges i nedanstående tabell har avlagt högskoleexamen eller har gått igenom utbildning och som, i förekommande fall, fullgjort praktisk tjänstgöring ska efter ansökan få legitimation för yrket. Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legitimationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 8 kap. om sökanden hade varit legitimerad. En legitimerad psykoterapeut ska i samband med sin yrkesutövning ange sin grundutbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i de fall som anges i tabellen meddela föreskrifter om vilken utbildning och praktisk tjänstgöring som krävs för att få legitimation. 1 Senaste lydelse 2013:1149. Regeringen får meddela föreskrifter om att även andra utbildningar än dem som anges i tabellen ska ge rätt till legitimation. Den som i enlighet med vad som anges i nedanstående tabell har avlagt högskoleexamen eller har gått igenom utbildning och som, i förekommande fall, fullgjort praktisk tjänstgöring ska efter ansökan få legitimation för yrket. Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legitimationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 8 kap. om sökanden hade varit legitimerad. En legitimerad psykoterapeut ska i samband med sin yrkesutövning ange sin grundutbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i de fall som anges i tabellen meddela föreskrifter om vilken utbildning och praktisk tjänstgöring som krävs för att få legitimation. 8. hälso- och sjukvårds- 2017/18:138 Regeringen får meddela föreskrifter om att även andra utbildningar än dem som anges i tabellen ska ge rätt till legitimation. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Vid ansökan om legitimation som hälso- och sjukvårdskurator, som har kommit in till före , ska följande anses likvärdigt med en hälso- och sjukvårdskuratorsexamen. Socionomexamen eller annan relevant examen på minst grundnivå i högskolan, tillsammans med a)verksamhet som kurator inom hälso- och sjukvården , b)verksamhet som kurator inom hälso- och sjukvården och relevant vidareutbildning. Ärendet och dess beredning beslutade att ge regeringen till känna att regeringen skulle avisera ett förslag om att införa legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården (bet. 2014/15:SoU17, rskr. 2014/15:215). Med anledning av tillkännagivandet utarbetades departementspromemorian Legitimation för hälso- och sjukvårdskuratorer (2017:39) inom . En sammanfattning av departementspromemorian finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Departementspromemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2017/04697/FS). I propositionen behandlas även det ovannämnda tillkännagivandet (se avsnitt 6.4). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Regeringen har i allt väsentligt utformat lagtexten enligt Lagrådets förslag. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter kommenteras i avsnitt 6.2. Kuratorer inom hälso- och sjukvården Kuratorer inom hälso- och sjukvården är verksamma inom olika verk- samhetsgrenar, t.ex. i somatisk vård, primärvård, psykiatri och habilite- De huvudsakliga arbetsuppgifterna består av psykosocialt arbete, krisstöd samt social rådgivning och stöd. Gemensamt för kuratorer inom hälso- och sjukvården, oavsett verksamhetsområde, är att yrket innebär direkta patientkontakter med självständigt ansvar för patienternas Detta omfattar att självständigt utreda, diagnostisera, planera och genomföra behandling av psykosociala problem som har samband med patientens sjukdomstillstånd, vård och rehabilitering. former av samtalsstöd och sociala insatser som kuratorer kan tillämpa beroende på patientens behov. Det förutsätter att kuratorer inom hälso- och sjukvården har en god teoretisk grund och kompetens i evidens- konstaterade 2014 i sin rapport för kura- torer inom hälso- och sjukvård att av yrkesverksamma kura- torer har socionomexamen. Vidare framgår att av kura- torerna inom den offentliga hälso- och sjukvården dessutom har en utbildning på avancerad nivå, t.ex. en magister- eller masterexamen. bedömer att motsvarande förhållanden även borde gälla kuratorer inom den privata hälso- och sjukvården. som redovisas i , 2017/18:138 finns det drygt 5 100 kuratorer inom hela hälso- och sjukvårdsområdet. Av de verksamma kuratorerna inom hälso- och sjukvården uppskattas arbeta inom privat verksamhet. Som framgår i avsnittet ovan har av yrkesverksamma kuratorer en socionomexamen i grunden. Socionomexamen är en yrkesexamen på grundnivå och har en omfattning om 210 högskolepoäng, vilket motsvarar heltidsstudier. Examensbeskrivningen för socionomexamen återfinns i bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100). Utbildning mot socionomexamen erbjuds vid ett femtontal universitet och högskolor. För att få utfärda en socionomexamen krävs ett examenstillstånd. För statliga universitet och högskolor beslutar om detta tillstånd och för enskilda utbildningsanordnare beslutar regeringen efter prövning av (se 1 kap. 12 § högskolelagen [1992:1434] och 1 § lagen [1993:792] om tillstånd att utfärda vissa examina). De universitet och högskolor som har ett examenstillstånd har stor frihet att själva bestämma över utbildningens innehåll och upplägg inom ramen för de examensmål som finns i examensbeskrivningen. Utbildningens innehåll kan därför variera mellan olika utbildningsanordnare. Kompetens och ansvar (SOU 2010:65) behörighetsutredning hade i uppdrag att utreda ett antal frågor som rör behörighetsregleringen inom hälso- och sjukvården och . I utredningens betänkande Kompetens och ansvar (SOU 2010:65) behandlades bl.a. frågan om att införa legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården. Utredningen konstaterade att kuratorer inom hälso- och sjukvården har en självständig yrkesroll med ett tydligt patientansvar. Trots detta föreslogs inte att legitimation skulle införas för yrkesgruppen, vilket motiverades med att det inte fanns någon särskild utbildning som var avsedd för kuratorer och att legitimation därför skulle behöva kopplas till arbetsuppgifterna i stället för till en utbildning. En klar majoritet av de remissinstanser som yttrade sig över utredningens bedömning förde fram att kuratorer inom hälso- och sjukvården bör kunna få legitimation, främst av patientsäkerhetsskäl. Remissinstansernas synpunkter bidrog till att regeringen gav i uppdrag att utreda frågan närmare (prop. 2012/13:175 s. 60 f.). Regeringen gav i uppdrag att utreda behovet av en legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården (S2013/03447/FS). I det fall myndigheten bedömde att legitimation för Prop. 2017/18:138 yrkesgruppen behövs ingick det även i uppdraget att föreslå hur en legitimationsgrundande utbildning kan utformas. Regeringsuppdraget redovisades i rapporten för kuratorer inom hälso- och sjukvård. föreslog att legitimation skulle införas för kuratorer verksamma inom hälso- och sjukvård. Myndigheten föreslog att det som skulle ligga till grund för legitimationen skulle vara en vidareutbildning i socialt arbete inom hälso- och sjukvård om 30 högskolepoäng som skulle leda till en examen som hälso- och sjukvårdskurator. Frågan har vid ett flertal tillfällen behandlats i . biföll ett förslag till utskottsinitiativ från socialutskottet om att ge regeringen till känna att regeringen i budgetpropositionen ska avisera ett förslag om att införa legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården samt att ge besked om tidigast möjliga ikraftträdandedatum (bet. 2014/15:SoU17, rskr. 2014/15:215). I det nämnda betänkandet anför utskottet bl.a. att patienten har rätt att känna sig säker och trygg i att kuratorn har tillräcklig kompetens och är lämplig att utöva yrket samt att samhället tar på sig ett ansvar för att så långt det är möjligt säkra att så är fallet. Att införa ett legitimationskrav är ett viktigt led i att ta det ansvaret. fick i uppdrag att föreslå hur en examensbeskrivning för yrkesexamen för kuratorer inom hälso- och sjukvården kan utformas (U2016/01203/UH). Uppdraget innebar även att lämna förslag på kraven för examen såsom mål, självständigt arbete och övriga krav. Därutöver skulle föreslå ett namn för denna yrkesexamen och överväga om examen ska uppnås efter fullgjorda kursfordringar om 30 eller 60 högskolepoäng. För uppdraget angavs ett antal förutsättningar, bl.a. att kraven för behörighet till utbildningen ska vara avlagd socionomexamen eller motsvarande examen på grundnivå. skulle vidare belysa och lämna förslag på möjliga utbildningar som kan bedömas motsvara socionomexamen och föreslå poängomfattning för det självständiga arbetet. föreslog att den nya yrkesexamen ska benämnas hälso- och sjukvårdskuratorsexamen, att den ska placeras på avancerad nivå med en omfattning på 60 högskolepoäng och att det självständiga arbetets omfattning inte ska specificeras. Vidare gjorde bedömningen att det inte finns någon annan yrkesexamen som motsvarar socionomexamen och att det inte heller är möjligt att ange om några utbildningar som leder till en generell examen kan anses motsvara socionomexamen. har remitterats och inkomna synpunkter bereds inom . 2017/18:138 Övergångsregler för kuratorer inom hälso- och sjukvården fick i regleringsbrevet ett kompletterade uppdrag om övergångsregler för kuratorer inom hälso- och sjukvården (S2017/01565/FS). Myndigheten fick i uppdrag att utreda och lämna förslag på vilka andra kvalifikationer än den av föreslagna yrkesexamen, som kan ligga till grund för legitimation som kurator inom hälso- och sjukvården. Syftet var att redan yrkesverksamma kuratorer, om de besitter rätt kvalifikationer, skulle få möjlighet att ansöka om legitimation som hälso- och sjukvårdskurator även om de saknar den föreslagna hälso- och sjukvårdskuratorsexamen. föreslog att övergångsregler ska gälla från och med det att examensbeskrivningen för hälso- och sjukvårdsexamen införts. Myndigheten föreslog att de krav som ska ställas för att yrkesverksamma kuratorer ska kunna få legitimation som hälso- och sjukvårdskurator ska grundas på dels grundexamen, dels yrkeserfarenhet. Den akademiska utbildning som ska krävas enligt förslaget är socionomexamen eller någon annan relevant examen på grundnivå. Det ska också ställas krav yrkeserfarenhet efter examen. För kuratorer som har viss vidareutbildning ska det räcka med minst två års yrkeserfarenhet. 5.1Generella bestämmelser om legitimation och skyddad yrkestitel I 4 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL, anges de 21 yrken som är legitimationsyrken inom hälso- och sjukvården samt vad som krävs för att få legitimation. Närmare bestämmelser om kraven för legitimation finns i 3, 5 och 6 kap. patientsäkerhetsförordningen (2010:1369) och i föreskrifter meddelade av . I 4 kap. 3 § PSL föreskrivs att endast den som fått legitimation enligt 1 eller 2 § får använda beteckningen legitimerad. Enligt 4 kap. 5 § får endast den som har legitimation för yrket eller genomgår föreskriven praktisk tjänstgöring använda en i 1 § angiven yrkestitel. Av 4 kap. 6 § PSL framgår att i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område får den som enligt 5 § saknar behörighet att använda en skyddad yrkestitel inte heller använda en titel som kan förväxlas med en sådan titel. För fem av legitimationsyrkena på hälso- och sjukvårdsområdet är legitimationen förenad med en ensamrätt till yrket. Behörig att utöva yrke som apotekare, barnmorska, läkare, receptarie och tandläkare är enligt 4 kap. 4 § PSL endast den som har legitimation för yrket eller som särskilt förordnats att utöva det. Enligt 4 kap. 10 § PSL är det som prövar ansökningar om legitimation. I 6 kap. patientsäkerhetslagen regleras ett antal skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonal. Till de allmänna skyldigheterna hör att personalen ska utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet samt att en patient ska ges sakkunnig och omsorgsfull hälso- och sjukvård. Bestämmelser om tillsyn finns i 7 kap. PSL. All hälso- och sjukvårdspersonal står under tillsyn av Inspektionen för vård och omsorg (). Tillsynen innebär bl.a. en granskning av att personalen uppfyller krav och mål enligt lagar och andra föreskrifter. prövar klagomål mot vårdgivare och hälso- och sjukvårdspersonal men inleder även utredningar på eget initiativ. Särskilda åtgärder inom ramen för samhällets tillsyn kan vidtas när det gäller legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. På anmälan av kan besluta om exempelvis prövotid eller återkallelse av en legitimation enligt bestämmelserna i 8 kap. PSL. En prövotid ska beslutas om den legitimerade exempelvis har varit oskicklig vid utövningen av sitt yrke och oskickligheten kan befaras få betydelse för patientsäkerheten eller om han eller hon uppsåtligen eller av oaktsamhet har brutit mot någon föreskrift som är av väsentlig betydelse för patientsäkerheten (8 kap. 1 §). En legitimation ska återkallas om den legitimerade exempelvis har varit grovt oskicklig vid utövningen av sitt yrke eller på annat sätt har visat sig uppenbart olämplig att utöva yrket (8 kap. 3 §). 5.3Skyldighet att föra patientjournal Bestämmelser om skyldigheten att föra patientjournal finns i patientdatalagen (2008:355). Den som har legitimation eller särskilt förordnande att utöva ett visst yrke inom hälso- och sjukvården är skyldig att föra journal vid vård av patienter. I vissa fall är även icke-legitimerad personal skyldig att föra patientjournal. Det gäller exempelvis den som är verksam som kurator i den allmänna hälso- och sjukvården (3 kap. 3 § patientdatalagen). 5.4Avgifter för att ansöka om legitimation prövar och utfärdar intyg om legitimation och specialistkompetens. Prövning av ansökan om legitimation för hälso- och sjukvårdspersonal är avgiftsbelagd. För flertalet legitimationsyrken krävs endast examen för att vara berättigad till legitimation för yrket, medan det för några få yrken, som t.ex. läkare och psykolog, ställs krav på praktisk tjänstgöring efter examen för att få legitimation. Detta framgår av tabellen i 4 kap. 1 § PSL. I de fall det finns krav på praktisk tjänstgöring blir handläggningen mer omfattande varför avgiften för dessa prövningar är högre än för de prövningar där det endast kontrolleras att nödvändig examen har avlagts. Avgiften regleras i 8 kap. 1 § patient- 2017/18:138 säkerhetsförordningen (2010:1369). För ansökningsavgiftens storlek m.m. gäller 10–14 §§ avgiftsförordningen (1992:191). 5.5 Direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer, det s.k. yrkeskvalifikationsdirektivet, innehåller bestämmelser om förutsättningarna för en yrkesutövare att som anställd eller egenföretagare i en annan medlemsstat inom EU få utöva ett reglerat yrke. Ett yrke anses reglerat om det exempelvis i lag eller förordning ställs krav på bestämda yrkeskvalifikationer för att få tillträde till eller utöva yrket eller för att få använda en yrkestitel. Syftet med yrkeskvalifikationsdirektivet är att underlätta för dem som vill utöva ett reglerat yrke i ett annat land än sitt hemland inom EES eller i . Genom att reglera erkännandet av utländska yrkeskvalifikationer jämställs yrkesutövare som har förvärvat sina kvalifikationer utomlands med dem som har likvärdiga yrkeskvalifikationer som förvärvats i . I förlängningen syftar direktivet till att öka rörligheten för personer och tjänster inom unionen och därigenom bidra till ökad sysselsättning och tillväxt. Detta är en grundläggande princip i artikel 45 i EUF-fördraget. ändrades yrkeskvalifikationsdirektivet genom ändringsdirektivet 2013/55/EU. Ett syfte var att modernisera om ömsesidigt erkännande inom området reglerade yrken. Direktivet är i i huvudsak genomfört genom en lag och en förordning som gäller för samtliga reglerade yrken och som trädde i kraft (se nedan). Endast i de fall direktivet innehåller bestämmelser som bara rör ett eller ett fåtal reglerade yrken (t.ex. bestämmelser om s.k. förhandsunderrättelse och förhandskontroll) har bestämmelserna genomförts i författningar som gäller specifikt för berörda yrken. För reglerade yrken inom hälso- och sjukvården finns sådana genomförandebestämmelser i , patientsäkerhetsförordningen och föreskrifter meddelade av . Lagen och förordningen om erkännande av yrkeskvalifikationer Lagen (2016:145) om erkännande av yrkeskvalifikationer innehåller all- männa bestämmelser om rätten till tillfällig yrkesutövning och erkän- nande av yrkeskvalifikationer för den som vill utöva ett reglerat yrke i , som anställd eller som egenföretagare, och som har förvärvat yrkeskvalifikationer eller fått dem erkända i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i . innehåller också bestämmelser om rätten att få yrkespraktik som genom- förts i en annan stat inom EES eller i erkänd i och om rätten att ansöka om ett europeiskt yrkeskort för den som vill utöva ett reglerat yrke i någon annan stat inom EES eller i . I förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer finns bestämmelser som kompletterar lagen om erkännande av yrkeskvalifika- Förordningen innehåller mer detaljerade bestämmelser om bl.a. Prop. 2017/18:138 tillfällig yrkesutövning och etablering i och om förfarandet i ärenden om erkännande av yrkeskvalifikationer och om europeiskt yrkeskort. Principer för yrkesreglering enligt yrkeskvalifikationsdirektivet Medlemsstaterna har i princip rätt att själva bestämma vilka yrken som ska regleras och vilka krav på yrkeskvalifikationer som ska ställas. För att yrkesregleringen ska vara förenlig med krävs dock att regleringen klarar det så kallade inremarknadstestet, vilket innebär att regleringen ska vara förenlig med vissa principer som har utvecklats i praxis och sedermera kommit till uttryck i artikel 59.3 i det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. Det krävs att regleringen varken direkt eller indirekt diskriminerar på grund av nationalitet eller bosättningsort, att kraven är motiverade av tvingande hänsyn till allmänintresset samt att kraven är lämpliga för att uppnå de eftersträvade målen och inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen. Förslag till och rådets direktiv om proportionalitetsprövning före antagandet av ny reglering av yrken Genom det ovannämnda ändringsdirektivet fastställs en skyldighet för medlemsstaterna att bedöma proportionaliteten i de krav som begränsar tillträdet till eller utövandet av reglerade yrken och att meddela Europeiska kommissionen resultaten av bedömningen. Medlemsstaterna har även genomfört en översyn av de reglerade yrkena inom sitt territorium. Resultaten visade bl.a. att många av medlemsstaternas utvärderingar inte var underbyggda av tillfredsställande resonemang. Ett av de initiativ som har tagits för att förbättra den nationella regleringen av yrken är ett förslag till direktiv om proportionalitetsprövning före antagandet av ny reglering av yrken.