prop · H503172 · 2018-04-19 00:00:00 — Uppdragsmålsprocessen är därför integrerad med processen för att fastställa ekonomiska mål.47 har 8 av de 23 bolagen fått uppdragsmål. Det innebär att närmare två tredjedelar inte varit föremål för den process som utarbetats. noterar att den statliga förvaltningsorganisationen har utvecklats och allt större vikt har lagts vid att möta behovet av en samlad professionell kompetens. Av de 23 aktiebolagen med samhällsuppdrag är det 17 som förvaltas av förvaltningsorganisationen på . Resterande 6 bolag förvaltas inte av denna samlade förvaltningskompetens utan förvaltningen är utspridd på tre departement. förvaltar och Systembolaget. förvaltar , Operan och , och förvaltar Miljömärkning . På dessa departement finns handläggare som sköter förvaltningen som en del av sitt arbete.48 2.2.1 Indelning av bolag med samhällsuppdrag i kategorier I samband med att förvaltningsorganisationen på 2013– 2014 tog fram en metod för arbetet med uppdragsmål för bolag med samhällsuppdrag utarbetades ett underlag baserat på forskning om statens roll och möjligheter.49 47Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2015, s. 18. 48Justerade intervjuanteckningar, intervju med företrädare för förvaltningsorganisationen på , . 49PM , , Process och metoder för uppdragsmål. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G T Ä G D A B O L A G M E D S A M H Ä L L S U P P D R A G – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G delar in bolagen med samhällsuppdrag i följande kategorier: För varje kategori ställdes frågan om varför staten ska ingripa. Teorierna om naturligt monopol och stordriftsfördelar bedömdes ha särskilt stor betydelse för motiven till samhällsuppdrag inom kategorin Infrastruktur. Skillnader i stordriftsfördelar mellan allmännyttiga respektive privata varor och tjänster var också en viktig faktor. Centrala utgångspunkter för kategorin Tillväxtkapital var sysselsättning och regionalt stöd. Underlaget lyfte bl.a. fram att det finns en samstämmighet inom nationalekonomisk forskning om att förmedling av tillväxtkapital är en verksamhet som kännetecknas av skalfördelar och komplementaritet. Forskning om informationsasymmetrier och moralisk risk användes också i denna del av underlaget för att belysa att intressekonflikter mellan finansiärer och företag behöver hanteras för samhällsuppdrag inom kategorin Tillväxtkapital. För Samhällstjänster var utgångspunkten att upprätthålla kritiska verksamheter där det inte finns underlag för en kommersiell lösning. För Återhållsamhet var utgångspunkten att konsumtion av vissa produkter och tjänster inte ska tillåtas växa ohämmat. Underlaget var inte lika tydligt för Kultur, Miljö respektive Övriga. 50Följande bolag ingår i de olika kategorierna: Infrastruktur: Infrastructure, SSC , , , Tillväxtkapital: , , SEK : APL, Återhållsamhet: Systembolaget, Kultur: Kungliga Dramatiska teatern, , Miljö: Miljömärkning Övriga: kanalbolaget, , , Källa: Process och metoder för uppdragsmål, . (Saminvest som listas som bolag med samhällsuppdrag i Verksamhetsberättelsen för bolag med statligt ägande 2015 torde ingå i kategorin tillväxtkapital). 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.2.2Regeringskansliets interna arbetsfördelning av arbetet med samhällsuppdragen förvaltningsorganisation består dels av bolagsförvaltare som arbetar i ett antal bolagsstyrelser var och leder organisationens löpande arbete kring innehaven organiserat i bolagsgrupper, dels av specialister inom bolagsanalys, hållbart företagande, affärsjuridik och styrelserekrytering.51 arbete bedrivs inom ramen för statens bolagsstyrningsmodell som beskrivits ovan. Ett antal verktyg och processer har utvecklats för att åstadkomma en aktiv och professionell förvaltning. Dessa består av arbete i bolagsstyrelserna, bolagsgrupper för varje enskilt innehav, nominering av styrelser, mål och uppföljning, ägardialog och transparenskrav. på är inte ansvarig för hur samhällsuppdragen formuleras, utan det ansvarar olika sakenheter på och berörda sakdepartement för. Närings- och innovationsministern har genom ett förordnande enligt 7 kap. 5 § RF ansvar för frågor som gäller statens företagsägande och som ställer krav på en enhetlig ägarpolitik. Med stöd av förordnandet beslutar ministern även om riktlinjer för dokumentation m.m. av . Riktlinjerna arbetas fram av förvaltningsorganisationen inom och bereds med övriga bolagsförvaltande departement innan de beslutas. Riktlinjerna revideras regelbundet och inkluderar beredningsrutiner, mallar för exempelvis nominerings- och förordnandebeslut samt kallelse till bolagsstämma och annan dokumentation. Riktlinjerna med bilagor är bindande för samtliga bolagsförvaltande departement och bildar tillsammans med statens ägarpolicy regeringens ramverk för av bolagen. Social-, Finans- och Kulturdepartementen och deras ministrar har förvaltningsansvar för följande bolag med samhällsuppdrag: har ansvar för APL och Systembolaget, för Miljömärkning och har ansvar för , Operan och . Dessa bolag förvaltas inte av enligt förvaltningsmodell, men de förvaltande departementen omfattas av riktlinjerna för . har förvaltningsansvar för de övriga statligt ägda bolagen och bidrar till dessa departements förvaltning. Social-, Finans- och Kulturdepartementen som förvaltar sex av bolagen med samhällsuppdrag arbetar i jämförelse med inte huvudsakligen med ägarstyrningens utformning. Däremot följer förvaltningen på Social-, Finans- och 51Den följande beskrivningen i detta avsnitt bygger på justerade minnesanteckningar från intervju med företrädare för förvaltningsorganisationen på , . R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G T Ä G D A B O L A G M E D S A M H Ä L L S U P P D R A G – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G Kulturdepartementen de processer som utarbetats i förvaltningsorganisation med t.ex. ägardialoger. Inom ramen för detta har förvaltningsorganisationen inom arbetat fram en modell för hur bolagen med statligt ägande förvaltas, exempelvis hur mål för bolagen sätts och följs upp. förvaltar merparten av de statliga bolagen enligt den fulla förvaltningsmodellen. Av de bolag som förvaltas av ansvarar Närings- och innovationsministern för flertalet, men infrastrukturministern ansvarar t.ex. för och vilka har samhällsuppdrag. Bostads- och digitaliseringsministern ansvarar för Sbo som också har samhällsuppdrag. på kan bidra med kompetens inom t.ex. rekryteringsfrågor, speciellt vid rekrytering av styrelser, och inom framtagande av mål. Dessutom ordnar förvaltningsorganisationen nätverksaktiviteter där de som arbetar med bolagsförvaltningsfrågor även på andra departement kan delta. inom bidrar inom ramen för tillgängliga resurser i den mån dessa departement efterfrågar dess kompetens. För förvaltningen av Systembolaget har stöttat tjänstemännen på när de tagit fram ekonomiska mål och uppdragsmål. Inför beslut om ekonomiska mål för APL bidrog förvaltningsorganisationen på av resursskäl endast med att upphandla en konsult som genomförde arbetet i enlighet med departementets modell. på träffar de ministrar som ansvarar för bolagen som förvaltas av förvaltningsorganisationen. Det är mer sällan som förvaltningsorganisationen träffar ministern för högre utbildning och forskning, finansmarknadsministern eller ministrarna på Kultur- och Socialdepartementen. på är när det gäller bolagsförvaltning. har utvecklats och blivit mer kunskapsorienterad och professionell . Granskningen visar att denna kompetens tillvaratas om den efterfrågas av andra departement som förvaltar bolag med samhällsuppdrag och i den mån förvaltningsorganisationen har tillgängliga resurser. Detta förhållande kan påverka den samlade kvaliteten i regeringens uppföljning. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3Regeringens och bolagens arbete med samhällsuppdragen I detta kapitel beskriver iakttagelser från granskningen och gör bedömningar utifrån de fyra revisionsfrågorna i fyra separata avsnitt. Varje avsnitt inleds med en redogörelse för de bedömningsgrunder och kriterier som använt samt avslutas med en sammanfattande bedömning. 3.1 Formulering och målsättning av samhällsuppdragen Med tydliga mål ökar möjligheten att följa upp och därmed att ändra styrning och direktiv vid behov. Därtill förbättras underlaget för redovisningen till och andra intressenter. I detta avsnitt bedömer därför om samhällsuppdragen är tydligt formulerade och målsatta. Granskningen har utgått från 1) om bolagens uppdragsbeskrivningar är tydliga i propositioner, i styrdokument från regeringen och i bolagens årsredovisningar, och 2) om uppdragsmålsprocessen har förtydligat regeringens styrning enligt vad som uppges i statens ägarpolicy. 3.1.1 Uppdragsmål till bolag med samhällsuppdrag Regeringen har sedan lämnade sitt betänkande påbörjat ett arbete med att utforma uppdragsmål för bolag med samhällsuppdrag. Regeringen beskriver utgångspunkten med arbetet med uppdragsmål på följande sätt: ”Startpunkten är att fastställa syftet med det särskilt beslutade samhällsuppdraget, det vill säga varför ett visst uppdrag ska utföras eller vilken samhällsnytta bolaget skapar med sin verksamhet. I bolagsordningens verksamhetsberättelse framgår ofta vad det särskilt beslutade samhällsuppdraget är, men inte alltid dess samhällsnytta. Innan uppdragsmålen formuleras måste därför samhällsnyttan klargöras”.52 Regeringen konstaterar således att det inte alltid är klargjort vilken samhällsnytta som bolagen ska uppnå och att det inte alltid framgår av bolagsordningens verksamhetsbeskrivning vad samhällsuppdraget är. Att sätta uppdragsmål är därför en viktig utveckling. Tabell 5 visar vilka bolag med samhällsuppdrag som fått uppdragsmål. 52Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2015, s. 18. I verksamhetsberättelsen för bolag med statligt ägande 2016 kvarstår formuleringen om att det ”ofta” framgår av bolagsordningens verksamhetsbeskrivning vad samhällsuppdraget är, se s. 18. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G T Ä G D A B O L A G M E D S A M H Ä L L S U P P D R A G – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G Tabell 5 Statliga bolag med samhällsuppdrag – med respektive utan uppdragsmål Källa: Uppgift från företrädare för förvaltningsorganisationen på , . har 8 av 23 bolag fått uppdragsmål sedan processen inleddes . Enligt företrädare för är det en relativt resurskrävande process att ta fram uppdragsmål och takten bestäms av resurstillgången.53 Uppdragsmålsprocesser har enligt förvaltningsorganisationen på försenats av uppkomna inre och yttre förhållanden. Ett exempel på yttre förhållanden är att påverkas av en rättslig process i EU- kommissionen på grund av att arbetsgivarorganisationen gjort en anmälan om statsstöd med anledning av statens anslag till . Exempel på inre förhållanden kan vara omfattande organisationsförändringar i bolag, vilket t.ex. är fallet för . Ett annat exempel är att förvaltningsorganisationen kan behöva göra omfattande strategiska genomlysningar av bolagen innan uppdragsmålsprocessen genomförs. Uppdragsmålsprocesserna planeras efter en genomtänkt prioritering och genomförs i förvaltningsorganisationens bolagsgrupper. När ett uppdragsmålsprojekt blir försenat kan det vara svårt att planera för andra uppdragsmålsprocesser. Men förvaltningsorganisationen arbetar kontinuerligt med att bli mer flexibel. Uppdragsmålsprocessen är också ”yngre” än processen för att fastställa ekonomiska mål, vilket betyder att det finns utvecklingsarbete att göra för förvaltningsorganisationen.54 53Uppgifter från företrädare för förvaltningsorganisationen på , . 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.1.2 Genomgång av bolagens uppdragsbeskrivningar Avsikten med samhällsuppdrag är att de berörda bolagen ska uppnå en viss avsedd samhällsnytta i enlighet med beslut. Då uppstår frågan hur avsikter förverkligas i praktiskt genomförande av det aktuella bolaget. Rent principiellt kan den avsedda samhällsnyttan nås genom att sätter tydliga mål för bolagets verksamhet, genom att regeringen styr bolagets målbild eller genom att bolaget sätter upp egna mål inom de ramar som riksdag och regering satt upp för verksamheten. Om ägarens direktiv är breda faller ansvaret naturligt på styrelsen och bolagsledningen att själva utveckla mål för verksamheten. Ägarens roll begränsas då till att, utöver att ge allmänna riktlinjer som gäller alla statliga bolag, tillsätta styrelsen och följa upp utfallet av verksamheten för att säkerställa att den eftersträvade samhällsnyttan uppnås. Vilken metod regeringen väljer kan vara beroende av vilken verksamhet som bedrivs. har gått igenom alla statliga bolag med samhällsuppdrag utom Saminvest (som befinner sig i ett uppstartsskede) och klassificerat hur tydliga respektive bolags uppdragsbeskrivningar är i •beskrivningarna i de propositioner som ligger till grund för beslut om statens engagemang i respektive bolag, •bolagsordningarna och ägardirektiven för bolagen som regeringen beslutat, •respektive bolags årsredovisning (2016) där bolagen själva beskrivit sina uppdrag och mål. Klassificeringen gäller hur tydliga bolagens uppdragsbeskrivningar är i olika sammanhang. Bolagen har placerats i fem kategorier där kategori 5 är gruppen med de tydligaste uppdragen och kategori 1 gruppen med minst tydliga mål. Beskrivning av olika klasser av uppdrag 5 Avgränsade mätbara uppdrag 3 Allmänna uppdrag med specificerad roll för bolaget 2 Allmänna uppdrag utan specificerad roll för bolaget 1 Diffusa eller oklara uppdrag Av diagram 1 framgår hur många av de 22 bolagen som placerat i respektive klass för de tre olika grupperna. Som framgår av diagrammet har drygt hälften av bolagens uppdrag placerats i kategori 2, dvs. allmänt uppdrag utan specificerad roll för bolaget, utifrån det underlag som låg till grund för riksdagsbehandlingen. Närmare en tredjedel av bolagen har vidare placerats i kategori 3 där uppdragen också betecknas som allmänna fast med en specificerad roll för bolaget. Däremot är det bara två bolag som fått avgränsade uppdrag, kategori 4 och 5, när frågan behandlades i . R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G T Ä G D A B O L A G M E D S A M H Ä L L S U P P D R A G – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G Diagram 1 bedömning av tydlighet i uppdragen, antal bolag i respektive klass Anm. Saminvest har inte bedömts då bolaget befinner sig i ett uppstartsskede. Regeringen har, enligt bedömning, tydliggjort uppdragen för många bolag med samhällsuppdrag jämfört med det underlag som låg till grund för beslut. För mer än hälften av bolagen har uppdragen avgränsats och/eller blivit mer specifika. Två femtedelar av bolagen har dock mer allmänt formulerade uppdrag. En jämförelse av bolag med respektive utan uppdragsmål visar att den förstnämnda gruppen har tydligare uppdrag i regeringens styrdokument. Utifrån den klassificering som använt hamnar uppdragen för bolag med uppdragsmål lika fördelat i klass 4 och 5. De flesta bolag som inte fått uppdragsmål återfinns i klass 2 följt av klass 3. För bolag utan uppdragsmål är medianen 3 jämfört med 4,5 för bolag med uppdragsmål. Det tyder på att processen med att sätta uppdragsmål har tydliggjort vad regeringen vill att bolagen ska uppnå. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 2 bedömning av tydlighet i regeringens mål för bolag med respektive utan uppdragsmål, antal bolag i respektive klass Bolagens egna beskrivningar av sina uppdrag har – naturligt nog – god överensstämmelse med ägarens direktiv. Några bolags beskrivning av sina uppdrag skiljer sig emellertid från regeringens; i två fall är bolagens beskrivning mer allmänna än regeringens medan den är tydligare i ett par fall. Sammantaget är bolagens beskrivningar av uppdragen i årsredovisningarna aningen tydligare än regeringens. 3.1.3 Uppdragsmålsprocessens effekter enligt bolagen Sju av åtta bolag som fått uppdragsmål uppger i enkät att uppdragsmålen till mycket stor del eller till ganska stor del underlättat arbetet med att genomföra och följa upp bolagens samhällsuppdrag. Sex bolag anser att processen med att fastställa och följa upp uppdragsmål fungerar tillfredsställande. Tre av åtta bolag anser att processen med uppdragsmål kan förbättras. Det handlar då om grundläggande behov. Vd:arna för två av dessa åtta bolag anser att behöver mer kunskaper om bolaget och dess marknader. Regeringen har konstaterat att det för bolag med samhällsuppdrag i bolagsordningens verksamhetsbeskrivning ofta framgår vad det särskilt beslutade samhällsuppdraget är, men inte alltid dess samhällsnytta. Det får betraktas som en allvarlig självkritik att regeringen konstaterar att den inte vet vilken samhällsnytta som bolagen den styr ska uppnå. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G T Ä G D A B O L A G M E D S A M H Ä L L S U P P D R A G – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G Bolag som har fått uppdragsmål enligt uppdragsmålsprocessen har påtagligt tydligare mål för samhällsuppdragen jämfört med bolag som ännu inte fått det. Bolagen själva upplever också att uppdragsmålsprocessen gjort det lättare att genomföra och följa upp samhällsuppdragen. Enligt bedömning är uppdragsmålsprocessen ett centralt verktyg för att förtydliga samhällsuppdragen på bolagsnivå. bedömning är att det är bra att regeringen initierat ett arbete mot tydligt formulerade och målsatta samhällsuppdrag, men att det finns utrymme för fortsatt utveckling så att styrningen av samhällsuppdragen kan förbättras ytterligare. Enkätsvaren från bolagen vittnar om att det finns ett utvecklingsbehov avseende grundläggande förutsättningar såsom kunskapen om bolagen. Regeringens grundinställning är att uppdragsmål ska sättas för alla bolag med samhällsuppdrag. har uppdragsmål fastställts för 8 av 23 bolag med samhällsuppdrag. För en majoritet av bolagen med samhällsuppdrag har regeringen ännu inte prövat om uppdragsmål kan fastställas och för denna grupp är målen inte lika tydliga. bedömning är att arbetet med bolagens uppdragsmål går väl långsamt. Om takten inte ökar kan det dröja innan samtliga bolag med samhällsuppdrag fått uppdragsmål. Mot bakgrund av de positiva effekter som uppnåtts finns det anledning att öka takten i processen med att ta fram uppdragsmål. Det är dock viktigt att processen för att fastställa uppdragsmål är grundlig. Detta ställer krav på att tillräckliga resurser allokeras till arbetet med att formulera uppdragsmål. 3.2Regeringens hantering av målkonflikter i samhällsuppdragen undersöker i detta avsnitt i vilken utsträckning som ägardialogerna med bolagen berör risken för målkonflikt i samhällsuppdragen. Genomgången av ägardialogerna har utgått från syftet med ägardialoger så som det beskrivs i statens ägarpolicy. Denna del av granskningen omfattar •om samhällsuppdraget tas upp •om mål och måluppfyllelse behandlas •om kostnaderna för samhällsuppdraget tas upp. Genomgången av ägardialogerna kompletteras med synpunkter från bolagen så som de redovisats i enkät till bolagen. 3.2.1 Förhållandet mellan olika typer av mål på arbetar med olika målprojekt för statligt ägda bolag. Projekten omfattar främst ekonomiska mål och 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Nedan redogörs för förhållandet mellan dessa projekt, så som det beskrivs av företrädare för förvaltningsorganisationen.55 började förvaltningsorganisationen ta fram en integrerad metod och process för att fastställa mål. Metoden beskrivs både i statens ägarpolicy och i regeringens årliga skrivelser till om de statligt ägda bolagen. målprojekt för ekonomiska mål och uppdragsmål bedrivs integrerat för att undvika målkonflikter. Det finns därför, enligt förvaltningsorganisationen, ingen motsättning mellan samhällsuppdrag och ekonomisk effektivitet. Däremot kan uppdragsmål och ekonomiska mål påverka varandra, varför det är viktigt att de fastställs i en integrerad process. Samhällsuppdraget kan även påverka bolagets risk och bedömningen av en lämplig kapitalstruktur. Tolkningen av samhällsuppdraget och fastställandet av uppdragsmålen har således betydelse för bolagens ekonomiska förutsättningar och de ekonomiska målen. Den integrerade metoden har dock inte tillämpats på samtliga bolag med samhällsuppdrag och behöver utvecklas, anser förvaltningsorganisationen. Den del som behandlar ekonomiska mål är enklare att applicera. Det som behöver utvecklas är hur ekonomiska mål ska anpassas till och fungera med uppdragsmål.56 Det finns exempel där förtydliganden har gjorts i samband med förekomsten av olika typer av mål. För Rymdbolaget som var bland de första bolagen som fick uppdragsmål kan man genom justeringen av avkastningsmålet med avseende på samhällsuppdraget utläsa kostnaden för samhällsuppdraget.57 3.2.2 Behandlingen av målkonflikter i ägardialogerna har granskat 30 genomförda ägardialoger för de 17 bolag med samhällsuppdrag som förvaltas av Näringsdepartementet.58 För att mäta i vilken omfattning olika frågeställningar behandlas i ägardialogerna har använt ett värde på 1–3, beroende på om behandlingen är mycket kortfattad (1), begränsad (2) eller utvecklad (3). När gruppindelningen inte varit entydig har även värdena 1,5 och 2,5 använts. 55Uppgift från möte med företrädare för förvaltningsorganisationen på , 2017–02–02. 56Swedfund är ett exempel där regeringens modell applicerats fullt ut. Justerade mötesanteckningar, . 57Uppgift från möte med företrädare för förvaltningsorganisationen på , 2017–02–02. 58Riksrevisionens bedömning bygger på dokumentationen av ägardialogerna. Hur väl dokumentationen återspeglar diskussionen i ägardialogerna saknar kunskap om. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G T Ä G D A B O L A G M E D S A M H Ä L L S U P P D R A G – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G genomgång av underlag från ägardialogerna med bolagen visar att kostnaderna för samhällsuppdraget behandlades i drygt en tredjedel av de 30 genomgångna ägardialogerna. För sex av bolagen där frågan behandlades har valt ett värde på 2,5–3 på den tregradiga skalan medan tre av bolagen fick värdet 1. Det var ingen nämnvärd skillnad för bolag som har fått respektive inte har fått uppdragsmål. Målkonflikter kan innebära en risk för att samhällsuppdragen inte uppfylls, men frågan om sådana risker behandlades bara i knappt hälften av ägardialogerna. genomgång av dokumentationen från ägardialogerna visar också att frågan i förekommande fall behandlas relativt kortfattat. I de fall som frågan om målkonflikter berördes fick hälften av bolagen värdet 1 på den tregradiga skalan. Tre av bolagen fick värdet 2,5–3. Det var ingen nämnvärd skillnad för bolag som har fått respektive inte har fått uppdragsmål. Vad framkommer om målkonflikter i enkäten till bolagen? Beträffande målkonflikt mellan samhällsuppdrag och ekonomiska mål visar enkätsvaren i granskningen en stor variation. Här användes en sexgradig skala där 6 innebär att det i hög grad finns en sådan målkonflikt och 1 att det inte fanns någon målkonflikt, och genomsnittet för bolagens svar var 2,4. Drygt hälften av bolagens företrädare ansåg att det inte fanns någon målkonflikt alls (värde 1) medan tre bolag angav det högsta värdet. Det var en betydande skillnad beroende på förvaltningsdepartement: De bolag som förvaltas av fick i genomsnitt värdet 1,9, medan genomsnittet var 3,7 för de bolag som förvaltades av andra departement. Av de 16 bolag med samhällsuppdrag som har ekonomiska mål uppgav 14 stycken i enkäten att ägaren inte gett några anvisningar om hur potentiella målkonflikter mellan samhällsuppdraget och ekonomiska mål ska hanteras. Det antyder att ägaren anser att det är styrelsens uppgift att självständigt lösa eventuella målkonflikter. På frågan om huruvida en målkonflikt är hanterbar visar enkätsvaren, utifrån den sexgradiga skala som beskrivits ovan, att målkonflikten bedöms vara hanterbar.