prop · H503145 · 2018-03-20 00:00:00 — Medgivande att använda fingerade personuppgifter får inte lämnas om personen kan beredas tillräckligt skydd genom kvarskrivning eller på annat sätt (1 § lagen om fingerade personuppgifter). Det finns dock en praxis som innebär att fingerade personuppgifter kan kombineras med olika delar inom brottsoffer- och personsäkerhetsarbetet. Regeringen ser ett behov av att förtydliga bestämmelsen och återkommer till det under avsnitt 4.2.4. ska bistå den som har fått medgivande att använda fingerade personuppgifter vid kontakter med andra myndigheter och i övrigt lämna den hjälp som krävs, om den enskildes hjälpbehov inte kan tillgodoses på annat sätt. Alla myndigheter – med undantag för Säkerhetspolisen – ska på begäran lämna upplysning om en person som förekommer i ett ärende om fingerade personuppgifter (5 och 7 §§ lagen om fingerade personuppgifter). När det hot som lett till beslutet om fingerade personuppgifter inte längre finns ska personen återta sin rätta identitet. Om den som har fått medgivande att använda fingerade personuppgifter skriftligen anmäler hos att medgivandet inte längre behövs eller om det finns synnerliga skäl för det, ska besluta att medgivandet att använda fingerade personuppgifter ska upphöra att gälla (8 § lagen om fingerade personuppgifter). beslut får överklagas till . Ett beslut om registrering av fingerade personuppgifter inom folkbok- föringen får dock inte överklagas (10 § lagen om fingerade personuppgifter). Sekretess gäller i ärende om fingerade personuppgifter för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Sekretessen överförs även till andra myndigheter (22 kap. 2 och 3 §§ offentlighets- och sekretesslagen). Uppgifter som avslöjar kopplingen mellan den fingerade och den verkliga identiteten omfattas av en primär sekretessbestämmelse som är tillämplig hos alla myndigheter. Sekretessen gäller för uppgift om kopplingen mellan fingerade personuppgifter som en enskild har medgivande att använda och den enskildes verkliga personuppgifter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men (21 kap. 3 § tredje stycket offentlighets- och sekretesslagen). Sekretess för uppgift om förföljda personers adress, telefon m.m. Utöver de nämnda skyddsformerna har en särskild generell sekretess- bestämmelse tillkommit för förföljda personer. Enligt bestämmelsen gäller sekretess, oavsett i vilket sammanhang uppgiften förekommer, för uppgift om en enskilds bostadsadress eller annan jämförbar uppgift som kan lämna upplysning om var den enskilde bor stadigvarande eller tillfälligt, den enskildes telefonnummer, e-postadress eller annan jämförbar uppgift som kan användas för att komma i kontakt med denne samt för motsvarande uppgifter om den enskildes anhöriga. Sekretessen förutsätter att det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men om uppgiften röjs (21 kap. 3 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen). Till skillnad från folkbokföringssekretessen gäller således bestäm- melsen endast uppgifter av visst slag. Däremot är det en primär sekretessbestämmelse som gäller generellt i all offentlig verksamhet. Sekretessen gäller dock inte utan vissa undantag. För uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt är sekretessen undantagen. Regeringen återkommer till detta närmare i avsnitt 4.4.2. 2017/18:145 gäller inte heller för uppgift i aktiebolagsregistret eller handelsregistret eller, i den utsträckning regeringen meddelar föreskrifter om det, i annat liknande register. Regeringen har föreskrivit undantag från sekretessen för ett antal ytterligare register, främst sådana som förs av eller (21 kap. 3 § andra stycket offentlighets- och sekretesslagen och 5 § offentlighets- och sekretess- förordningen). Sekretessbrytande bestämmelser finns avseende uppgift om en enskild som lämnas till konkursförvaltare liksom för uppgift om en enskild som lämnas mellan och Säkerhetspolisen (21 kap. 4 och 4 a §§ offentlighets- och sekretesslagen). 4.2.1Fingerade personuppgifter bör inte medges i större utsträckning än Regeringens bedömning: Möjligheterna att få fingerade person- uppgifter bör inte utvidgas. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: och Kriminalvården delar och Kvinnors Nätverk är tveksamma till utredningens slutsats och anser att det bör övervägas om kraven för att få fingerade personuppgifter kan mildras. I övrigt har remissinstanserna inte särskilt yttrat sig över utredningens Skälen för regeringens bedömning: Fingerade personuppgifter är det starkaste skyddet som finns att tillgripa för personuppgifter och erbjuder ett omfattande stöd till personer som medges är fingerade personuppgifter den för den enskilde mest ingripande formen av skyddsåtgärd för personuppgifter och endast ett fåtal personer medges åtgärden. I betänkande (SOU 2008:81) föreslogs bl.a. att tillämpningsområdet för att medge en person fingerade personuppgifter skulle utvidgas genom att vid bedömningen även beakta bl.a. hotets förväntade tidslängd samt den hotade personens behov och personliga förhållanden i övrigt. Däremot gjorde utredaren i departements- promemorian Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer (Ds 2013:47) bedömningen att förslaget inte bör genomföras bl.a. eftersom konsekvenserna av den allmänna lämplighetsbedömningen som föreslagits inte kan överblickas och att ytterligare överväganden för att vidga utrymmet för fingerade personuppgifter därför är nödvändiga. Den stora skillnaden mellan kvarskrivning och fingerade personuppgifter är att en person med fingerade personuppgifter byter personnummer och andra personuppgifter och därmed får en helt ny Med den nya identiteten kan personen vara öppen med sina personuppgifter utan att riskera att bli hittad med hjälp av dem. 2017/18:145 även innebära en lättnad att den riktiga och utsatta identiteten i viss bemärkelse inte längre existerar. Den omständigheten att en person får en helt ny identitet är dock inte enbart förenat med den enkelhet som det kan ge sken av. använda fingerade personuppgifter är för den enskilde och dennes närmaste en mycket ingripande åtgärd både på det personliga planet och i kontakter med myndigheter och andra. När en person medges fingerade personuppgifter innebär det att personen måste fullständigt bryta med det gamla livet när det exempelvis gäller arbete, bostad, släkt, vänner och fritid samt bygga upp ett helt nytt liv på en annan plats. När en person inte i något avseende kan vara öppen med sin riktiga identitet innebär det en rad praktiska svårigheter i olika sammanhang. Om personen har levt merparten av sitt liv under sin riktiga identitet kan personen få mycket stora svårigheter i de fall det krävs att personen under sin fingerade identitet kan styrka sina utbildnings-, arbets- och Medan en person med kvarskrivning fortfarande kan använda exempelvis gamla betyg och intyg kan en person med fingerade personuppgifter inte använda sig av någon form av dokumentation som har utfärdats under dennes riktiga identitet eftersom det skulle innebära att kopplingen mellan den gamla och den nya Följderna av fingerade personuppgifter är i långt högre grad än vid kvarskrivning svåra att överblicka för den som berörs. av fingerade personuppgifter påverkar även samhället i övrigt och det finns ett flertal områden som kan möta problem när det kommer till hantering av ärenden där en part har fingerade personuppgifter. Exempelvis kan nämnas de svårigheter som uppstår när en person med fingerade personuppgifter vill ingå äktenskap och den hindersprövning som då ska göras. Vidare medför fingerade personuppgifter när barn är involverade att relationen till den förälder som barnet inte bor tillsammans med måste utplånas i folkbokföringen för att inte den nya identiteten för den förälder som barnet bor tillsammans med ska röjas. Ytterligare konsekvenser för tredje person kan vara svårigheter för arvsberättigade släktingar att bevaka sin rätt när en person med fingerade personuppgifter avlider (SOU 1990:50 Ny folkbokföringslag s. och 99 samt prop. 1997/98:9 s. 53–56.) Med beaktande av de långtgående konsekvenser fingerade personuppgifter medför för den enskilde och samhället i övrigt instämmer regeringen i utredningens bedömning att det även fortsättningsvis är en rimlig utgångspunkt att prövningen av rätten till konstaterat ser regeringen även flera risker med att utvidga möjligheten att medges fingerade personuppgifter. Utöver att förtroendet för fingerade personuppgifter kan minska om kraven sänks måste även tas i beaktande att det är troligt att antalet ansökningar kommer att öka. risk med att betydligt fler personer skulle omfattas av institutet är de svårigheter detta medför för tredje man som t.ex. vill hävda någon civilrättslig rättighet gentemot en person med fingerade personuppgifter. Det förekommer i princip inte att personer som nekats medgivande av fingerade personuppgifter överklagar beslut. finns ett särskilt stort missnöje över En övervägande majoritet av Prop. 2017/18:145 remissinstanserna har heller inte haft någon synpunkt på utredningens I likhet med utredningens bedömning finner regeringen därför att det saknas skäl att utvidga möjligheterna att medges fingerade personuppgifter. Som påtalats av utredningen finns det däremot brister inom kvarskrivningsinstitutet och ett behov av att förbättra skyddet. Regeringen föreslår därför en rad åtgärder för att åstadkomma detta, se avsnitt 4.3 och 4.4.3. Fingerade personuppgifter ska dock alltjämt bygga på en restriktiv prövning och de problem som finns med kvarskrivning ska lösas genom att förbättra kvarskrivningsinstitutet, inte genom att utvidga ett annat skyddsinstitut. 4.2.2Allvarlig brottslighet riktad mot personens frid Regeringens förslag: Bestämmelsen som reglerar förutsättningarna för när en person kan få medgivande att använda fingerade personuppgifter ska kompletteras så att det uttryckligen framgår att även risk för sådan allvarlig brottslighet som riktar sig mot personens frid omfattas. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , Förvaltningsrätten i , , , , i , Transportstyrelsen, , , , för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks), Justitiekanslern, , , , Fastighetsägarna , , , , , , E- hälsomyndigheten, , , Arbetsförmedlingen, Säkerhetspolisen, , , och tillstyrker eller har inte haft något att invända mot utredningens förslag. Skälen för regeringens förslag: För att få medgivande att använda fingerade personuppgifter är det en förutsättning att personen riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet (1 § första stycket lagen om fingerade personuppgifter). När lagen infördes angavs i förarbetena att med brottslighetens art åsyftas i första hand brott som är direkt livshotande eller syftar till svår kroppsskada eller grov frihetskränkning och som regleras i 3, 4 och 6 kap. (prop. 1990/91:153 Folkbokföringslag s. 143). Genomgående skulle det vara fråga om brott med höga straffvärden för att brotten skulle utgöra grund för att medges fingerade personuppgifter (prop. 1997/98:9 s. 53). Kraven på brottslighetens svårighetsgrad och på den risk som ska föreligga har genom senare lagstiftningsärenden sänkts, däremot kvarstår som förutsättning för att medges fingerade personuppgifter att det ska finnas risk för sådan allvarlig brottslighet som riktar sig mot den enskildes liv, hälsa eller frihet (prop. 1997/98:9 s. 56–58). 2017/18:145 Eftersom 4 kap. även omfattar brott mot frid föreslår regeringen att det i förtydligande syfte uttryckligen ska framgå av 1 § lagen om fingerade personuppgifter att en person som riskerar att utsättas för allvarlig brottslighet mot sin frid också kan medges att använda fingerade personuppgifter. En liknande sådan reglering går även att finna i 1 § lagen (1988:688) om kontaktförbud och regleringen kommer med regeringens förslag även att överensstämma med regleringen av den brottslighet som omfattas av 3 § förordningen (2006:519) om särskilt personsäkerhetsarbete m.m. 4.2.3Fingerade personuppgifter kan antas tillgodose behovet av skydd Regeringens förslag: Det ska författningsregleras att det vid bedömningen av om ett medgivande att använda fingerade personuppgifter får lämnas ska beaktas om åtgärden med hänsyn till den enskildes förmåga och övriga förutsättningar kan antas tillgodose behovet av skydd. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslår dock en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna: i , Förvaltnings- rätten i , , , , , , för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks), Justitiekanslern, , , , Fastighetsägarna , , , , , , , , , , Arbetsförmedlingen, Säkerhetspolisen, , , , , och tillstyrker eller har inte haft något att invända mot utredningens förslag. är tveksam till förslaget och befarar att det kan leda till att det blir svårare än vad som är motiverat för utsatta individer att få fingerade personuppgifter. Det bör istället övervägas om kraven för att komma ifråga för åtgärden borde mildras. Skälen för regeringens förslag: Den dåvarande regeringen anförde i ett tidigare lagstiftningsärende att ingen skyddsåtgärd bör tillgripas om den inte kan antas få effekt. Någon särskild reglering av detta ansågs dock inte vara nödvändig (prop. 1997/98:9 s. 48.). Det är även praxis att en person kan medges att använda fingerade personuppgifter endast om åtgärden ger ett effektivt skydd. Villkoret framgår dock inte av lagtexten. En grundläggande förutsättning för att en skyddsåtgärd ska kunna tillgripas är alltjämt att den kan antas få avsedd verkan. För att fingerade personuppgifter ska medges är det därmed viktigt att åtgärden kan antas fungera i praktiken och ge effekt. I annat fall riskerar den enskilde att invaggas i en falsk trygghet, som samhället lägger resurser på en åtgärd som redan i förväg bedöms sakna förutsättningar att fungera. Omständigheter som gör att fingerade personuppgifter inte kan antas få Prop. 2017/18:145 avsedd verkan hänför sig i första hand till den förföljde personens egna Det kan exempelvis saknas en medvetenhet om behovet av att vidta nödvändiga förändringar i personens egen livsföring. Det kan även handla om en direkt ovilja eller oförmåga att vidta sådana förändringar. Utredningen har föreslagit att det i lagtexten ska införas ett uttryckligt krav att ett medgivande att använda fingerade personuppgifter endast får lämnas om användningen, med hänsyn till den förföljdes person och andra förhållanden, kan förväntas ge en tillräcklig skyddseffekt. Förutsättningarna för att medges fingerade personuppgifter bör vara klara och förutsägbara. För att åstadkomma detta och tydliggöra vad har att bedöma anser regeringen, i likhet med utredningen, att den praxis som gäller för fingerade personuppgifter bör regleras genom ett tillägg i 1 § lagen om fingerade personuppgifter. Regeringens förslag, som i viss mån avviker från utredningens, innebär därför att om det ska finnas förutsättningar för att lämna medgivande att använda fingerade personuppgifter måste åtgärden med hänsyn till den enskildes förmåga och övriga förutsättningar antas tillgodose behovet av skydd. Därigenom klargörs även att åtgärden ställer krav på den sökande. Som framgår ovan innebär förslaget enbart en kodifiering av befintlig praxis. Förslaget innebär således inte att det blir svårare att medges fingerade personuppgifter. 4.2.4Fingerade personuppgifter ska kunna kombineras med andra skyddsåtgärder som inte syftar till att skydda personuppgifter Regeringens förslag: Fingerade personuppgifter ska inte medges om personen kan ges tillräckligt skydd genom andra formella skyddsåtgärder som syftar till att skydda personuppgifter. Fingerade personuppgifter ska dock kunna kombineras med andra skyddsåtgärder. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , Förvaltningsrätten i , , i , Transportstyrelsen, , , , för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks), Justitiekanslern, , , , Fastighetsägarna , , , , , , , , , , Arbetsförmedlingen, Säkerhetspolisen, , , , , Kvinnors Nätverk och tillstyrker eller har inte haft något att invända mot utredningens förslag. Skälen för regeringens förslag: Nuvarande reglering innebär att medgivande att använda fingerade personuppgifter inte får lämnas om 2017/18:145 personen kan beredas tillräckligt skydd genom kvarskrivning eller på annat sätt (1 § andra stycket lagen om fingerade personuppgifter). ”på annat sätt ” avses i första hand sekretessmarkering i folkbokförings- databasen (prop. 1997/98:9 s. 110). Av äldre förarbeten till lagen framgår att först ska övervägas om kvarskrivning, besöksförbud eller andra åtgärder är tillräckliga för att skydda personen. Något krav på att sådana skyddsåtgärder verkligen har prövats finns dock inte, utan bedömningen görs utifrån de förväntade effekter som åtgärderna kan ha (prop. 1990/91:153 s. 144). Skälet till att behovet av skydd i första hand ska tillgodoses genom andra skyddsåtgärder är att användningen av fingerade personuppgifter är förknippad med stora svårigheter för den enskilde och det är därför angeläget att det i varje ärende om fingerade personuppgifter noga prövas om inte den förföljde kan beredas ett fullgott skydd genom exempelvis kvarskrivning (prop. 1997/98:9 s. 58 och 59). Det har dock varit praxis att fingerade personuppgifter kan kombineras med olika delar inom brottsoffer- och personsäkerhetsarbetet. ger i sitt brottsoffer- och personsäkerhetsarbete i första hand information, stöd och skydd till den hotade eller förföljda personen. Det saknas dock närmare regler om vilka åtgärder som kan vidtas inom detta arbete. Skyddet kan ges på olika sätt och kan vara olika typer av åtgärder. Exempelvis kan en mobil larmtelefon med inbyggd GPS-funktion och inspelningsutrustning tillhandahållas liksom portabelt akustiskt larm. kan även genomföra rondering och erbjuda personskydd. Det är viktigt att den utsatte har möjlighet att få ett skydd med olika åtgärder som är anpassade efter individens specifika behov och situation. Det bör även tydligt framgå av lagtexten när andra skyddsåtgärder utgör hinder för att medges användning av fingerade personuppgifter. Som sagts är fingerade personuppgifter en mycket ingripande skyddsåtgärd där användningen kan vara förknippad med stora praktiska svårigheter. Det är därför angeläget att åtgärden inte tillgrips om tillräckligt skydd kan ges genom andra författningsreglerade åtgärder som syftar till att skydda personuppgifter. Med regeringens förslag om att kvarskrivning ska ersättas med skyddad folkbokföring (se avsnitt 4.3) innebär detta att om personen kan beredas tillräckligt skydd av sina personuppgifter genom skyddad folkbokföring får medgivande att använda fingerade personuppgifter inte lämnas. Därmed ska skyddad folkbokföring, liksom kvarskrivning, i första hand komma i fråga. Några andra skyddsåtgärder ska dock inte vara hinder för att medges användning av fingerade personuppgifter. Regeringen föreslår därför att detta uttryckligen ska framgå av 1 § lagen om fingerade personuppgifter. 4.2.5Upphörande av fingerade personuppgifter Regeringens förslag: Om det finns särskilda skäl ska besluta att ett medgivande att använda fingerade personuppgifter ska upphöra att gälla. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , Förvaltningsrätten i , i , , , , , , för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks), Justitiekanslern, , , , Fastighetsägarna , , , , , , , , , , Arbetsförmedlingen, Säkerhetspolisen, , , , , , Nationellt centrum för kvinnofrid vid , kommun och tillstyrker eller har inte haft något att invända mot utredningens förslag. kommun ställer sig undrande till att det ska räcka med särskilda skäl. Skälen för regeringens förslag: Om den som har fått medgivande att använda fingerade personuppgifter skriftligen anmäler hos att medgivandet inte längre behövs eller om det finns synnerliga skäl för det, ska besluta att medgivandet att använda fingerade personuppgifter ska upphöra att gälla (8 § lagen om fingerade personuppgifter). Bedömningen att medgivandet att använda fingerade personuppgifter blivit obehövligt bygger i normala fall på ett gemensamt ställningstagande av den enskilde och . Polismyndig- hetens möjlighet att utan anmälan från den enskilde upphäva ett beslut om fingerade personuppgifter är således utifrån nuvarande reglering väldigt restriktiv. Synnerliga skäl för ett upphörande mot den enskildes vilja kan exempelvis anses finnas i de undantagssituationer där skyddsbehovet upphört och det finns en risk att den enskilde missbrukar systemet och exempelvis använder både verkliga och fingerade uppgifter på ett otillbörligt sätt. Regeringen anser att utgångspunkten måste vara att en person med fingerade personuppgifter ska lämna skyddsinstitutet när skyddsbehovet har upphört. Något annat vore i strid med syftet bakom institutet och skulle kunna bidra till att urholka samhällets förtroende för fingerade personuppgifter. Utredningen har föreslagit att utöver de missbrukssituationer som omfattas av bestämmelsen , bör det även vara möjligt att upphäva beslutet om hotet upphört eller minskat i så stor utsträckning att det inte längre finns något behov av fingerade personuppgifter. Regeringen instämmer i utredningens förslag som innebär att det endast ska krävas särskilda skäl för att det ska finnas en skyldighet för att, utan den enskildes anmälan, besluta att ett medgivande att använda fingerade personuppgifter ska upphöra att gälla. Regeringen föreslår därför att rekvisitet synnerliga skäl i 8 § lagen om fingerade personuppgifter ersätts med särskilda skäl. 2017/18:145 4.2.6 Rättsligt förvärv av namn och personnummer när de fingerade personuppgifterna upphör Regeringens bedömning: Det bör inte införas en möjlighet att förvärva fingerade personuppgifter när ett medgivande att använda dessa har upphört. Utredningen föreslår att det införs bestämmelser som möjliggör för den som har haft ett medgivande att använda fingerade personuppgifter som har upphört att kunna förvärva det fingerade förnamnet, mellannamnet och efternamnet samt, om det finns särskilda skäl, fastställa det fingerade personnumret som personnummer. , i , , Transportstyrelsen, , , , för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks), Justitiekanslern, , , Statens kommun, , , Säkerhetspolisen, , , , , kommun, kommun och tillstyrker eller har inte haft något att invända mot utredningens förslag. och Kriminalvården påpekar att det är viktigt att kopplingen mellan gamla och nya personnummer finns tillgänglig. avstyrker utredningens förslag och anför bl.a. följande. Utredningen har inte i tillräcklig utsträckning analyserat hur de föreslagna ändringarna förhåller sig till övriga bestämmelser i folkbokföringslagen och påtalar bl.a. att det inte föreslagits någon ändring av eller tillägg till befintlig reglering om när undantag får göras från huvudregeln om att ett personnummer ska utgå från en persons påpekar även att antalet personer som kan tänkas utnyttja de föreslagna förvärvsbestämmelserna sannolikt kommer vara få och att utredningens förslag inte väger tillräckligt tungt för att göra avsteg från den bärande principen att en person ska ha kvar sin verkliga identitet när denne får använda fingerade personuppgifter. Skälen för regeringens bedömning: När ett medgivande att använda fingerade personuppgifter har upphört ska personen återgå till att använda sin riktiga identitet. Detta kan innebära betydande svårigheter och en stor omställning för en person som levt med den fingerade identiteten och är etablerad med denna. barn som har levt större delen av sitt liv med den fingerade identiteten. En möjlighet att förvärva de fingerade personuppgifterna när