prop · H503245 · 2018-05-03 00:00:00 — Sammantaget bedöms effekten av primäravdraget vara att skattebetalningar skjuts upp i en sådan omfattning att nyproduktion och renoveringar inte påverkas i någon nämnvärd omfattning. , , , , och anser att förslaget inte kommer att ge någon effekt eftersom det bara är periodisering. Rikshem anser att primäravdraget är periodisering men det ger en viss effekt när ränteavdragsbegränsningen bygger på EBITDA. Beräkningar på förslagets effekter på aggregerad nivå kräver vissa antaganden. Fasta bruttoinvesteringar i bostäder redovisas i diagram 15.1. I beräkningarna nedan antas bruttoinvesteringarna fullt ut leda till byggnadsvärden som påverkas av primäravdraget. Markpriser ingår inte i måttet vilket gör att måttet får fungera som en indikation för hur stora nya tillgångar som tillförs bostadsbeståndet , däremot ingår t.ex. kostnader för markanläggningar som inte föreslås påverkas av primäravdraget. Uppgifterna är inte heller uppdelade på vad som avser hyresrätter och vad som avser bostadsrätter. Data används fram t.o.m. kvartal 3 2016. För flerbostadshus finns data endast fram t.o.m. sista kvartalet 2014. Investeringarna i flerbostadshusen uppgår till av de totala investeringarna för nybyggnation. 2017/18:245 Diagram 15.1. Fasta bruttoinvesteringar i nybyggnation, kvartalsvis data 2010–2016 (kv3) har investeringarna ökat snabbt. I beräkningarna nedan används nivån för investeringar . Investeringarna i permanent- bostäder uppgick till ca i genomsnitt per kvartal vilket på helårsbasis innebär ca . Markanlägg- ningarnas del av investeringarna antas uppgå till . Flerbostads- husens andel av de kvarvarande investeringarna antas vara , vilket ger en investeringsnivå på . är bostadsdelen bara en del av nybyggda hyreshus eftersom förslaget även omfattar nybyggnation av kommersiella lokaler. Bostadsvärdena, givet taxeringsvärden , uppgår till av värdet på hyreshus totalt. Slutligen antas andelen bostadsrätter uppgå till , vilket motsvarar bostadsrätternas andel av taxeringsvärden på bostadsdelen för hyreshus. Bostadsrätternas andel räknas bort från basen eftersom privatbostadsföretag inte tar upp inkomster och inte drar av utgifter som är hänförliga till fastigheterna (39 kap. 25 § IL). I tabell 15.9 redovisas samtliga antaganden och korrigeringar samt den framräknade basen. Tabell 15.9 Underlag för beräkning av offentligfinansiell effekt av förslaget om värdeminskningsavdrag genom primäravdrag för hyreshus Inte enbart bostadsdelen av hyreshus (1 / ) Anm.: Korrigeringarna i tabellen ackumuleras. är värdet på investeringar efter korrigering för endast flerbostadshus och utan markanläggningar 132 x x = 71. Införandet av ett primäravdrag på innebär att avskrivnings- takten ökar . De ökade avskrivningarna minskar i sin tur den beskattningsbara inkomsten, vilket påverkar bolagsskatten för hyresvärdar. Vid införandet kommer hyreshus färdigställda att omfattas av primäravdraget. kommer sex årskohorter av färdigställda flerbostadshus att omfattas. Utvidgningen till ombyggnation förväntas fördubbla den offentligfinansiella effekten av förslaget om ett primäravdrag jämfört med det remitterade förslaget. Förslaget om värdeminskningsavdrag genom primäravdrag bedöms få försumbara effekter på den ekonomiska jämställdheten. Förslaget påverkar i första hand juridiska personer och inte fysiska personer. Indirekt kan det argumenteras för att då män i större utsträckning än kvinnor äger och driver företag kommer de också i större utsträckning att påverkas av förslagen om samma snedfördelning även förekommer bland de företag som bygger nya hyreshus. Förslagets effekter måste dock ses i sammanhang med övriga förslag som lämnas. Effekten av en generell ränteavdragsbegränsningsregel för den delvis högt belånade fastighets- sektorn motverkas till viss del av primäravdraget. Förslaget har på så sätt också en fördelningspolitisk gynnsam aspekt, då det minskar effekten av en generell ränteavdragsbegränsning för företag med hyresrätter gentemot äkta privatbostadsföretag (bostadsrättsföreningar), som inte betalar skatt på inkomster som kommer från fastighetsinnehav. Ett av syftena med primäravdraget är att stimulera ny, om- eller tillbyggnation av hyreshus. Alla företag som väljer att investera och bygga nya hyreshus får möjlighet att utnyttja de nya reglerna, så påverkan på konkurrensen kan antas vara begränsade. Vad gäller övriga effekter av förslagen bedöms dessa som försumbara. 2017/18:245 15.8 Förslagen om schablonintäkt på avdrag för avsättning till periodiseringsfond och återföring av avdrag för avsättning till periodiseringsfond Schablonintäkt på avdrag för avsättning till periodiseringsfond höjs Både juridiska personer och enskilda näringsidkare samt delägare i handelsbolag kan sätta av en del av årets resultat till periodiserings- fonder. Reglerna skiljer sig något åt mellan juridiska personer och enskilda näringsidkare. De senare kan sätta av av resultatet efter vissa justeringar utan någon schablonintäkt, medan bolag endast kan sätta av och dessutom påförs en schablonintäkt. I båda fallen måste dock avsättningen återföras senast . Avsättningen är räntebelagd för juridiska personer. Räntan påförs genom att en schablonintäkt beräknas och läggs till den vanliga inkomsten. Schablonintäkten för avsättningen beräknas som av den statslåneränta som gällde vid utgången av november månad närmast före det kalenderår under vilket beskattningsåret går ut, multiplicerad med summan av gjorda avsättningar till periodiserings- fonden. Statslåneräntan består av den genomsnittliga marknadsräntan på statsobligationer med en återstående löptid och ska avspegla den riskfria långa marknadsräntan. Statslåneräntan används i flera sammanhang i skattesystemet som en referensränta. I förarbetena till införandet av schablonintäkten för periodiseringsfonden anges att räntan ska ligga på ungefär samma nivå som kostnaden för reguljär lånefinansiering (Se prop. 2004/05:38 s. 10). Den justering som gjorts till av statslåneräntan (SLR) för beräkning av schablonintäkten motiverades bl.a. med att räntan inte får dras av och att schablonintäkten utgör underlag för nya avsättningar till periodiseringsfond. Till detta ska läggas att den senaste bolagsskattesänkningen ledde till att bolagsskattesatsen sänktes till . Räntans skattemässiga värde om den hade fått dras av har minskat i och med bolagsskattesänkningen och därmed finns det skäl att justera schablonintäkten. Tar man hänsyn till bolagsskattesänkningen som föreslås i avsnitt 6.4 ökar skattekostnaden per krona avsatt till periodiseringsfonden från 0,1584 x SLR (=0,22 x 0,72 x SLR) till 0,206 x SLR. anser att möjligheten till avsättning till periodiseringsfond bör ökas till av vinsten och anser dessutom att den ökade schablonintäkten kommer att minska incitamenten till att finansiera investeringar med eget kapital. Regeringen anser att förslaget leder till att neutraliteten mellan finansi- ering via periodiseringsfond och andra lån som omfattas av ränteavdragsbegränsningen ökar. För företag som har ränteutgifter som inte ryms inom avdragsutrymmet för den generella ränteavdrags- begränsningen som ska införas via en EBITDA-regel, kommer den effek- tiva kostnadsökningen för finansiering med periodiseringsfond att mot- svara den kostnadsökning för finansiering med lånat kapital som Prop. 2017/18:245 förslaget i avsnitt 6 kan leda till. Förslaget kan innebära att företag i viss utsträckning inte kommer att göra avsättningar till periodiseringsfond. Den anpassningen står i proportion till anpassningen till förslaget i avsnitt 6. För företag som inte har negativa räntenetton eller som har ränteutgifter som ryms inom av- dragsutrymmet för EBITDA-regeln, kan förslaget leda till att finansiering med periodiseringsfond ersätts av finansiering med lånat kapital. Det bedöms att en alternativ utformning av förslaget både är administrativt onödigt betungande och icke-ändamålsenlig. Konse- kvenserna av att förslaget inte genomförs är främst att likabehandling av finansiering via periodiseringsfonden och finansiering genom vanliga lån för företag där ränteavdragen begränsas av EBITDA-regeln inte uppnås. Den höjda räntebeläggningen kan, som noterades av några av remissinstanserna till FSK:s delbetänkande Skatteincitament för forskning och utveckling (SOU 2012:66), leda till att vissa företag väljer att upplösa sina periodiseringsfonder. behåller sina periodiseringsfonder eller upplöser dem påverkar dock inte den offentligfinansiella effekten eftersom den föreslagna räntebeläggningen motsvarar statens upplåningskostnad. Återföring av avdrag för avsättning till periodiseringsfond Avdrag för avsättning till periodiseringsfond medför en skattelättnad på av avsatt belopp om avsättning sker före reformens införande. Efter bolagsskattesänkningen som förslås i avsnitt 6.4 skulle återföringar av avdrag för avsättning till periodiseringsfonderna utan några ändringar beskattas till och till . I syfte att utjämna beskattningen mellan avsättning och återförande av periodiseringsfonderna föreslås att återföringen av periodiserings- fonderna ska ske av avsatt belopp om återföringen görs under beskattningsår som börjar och om återföringen görs under beskattningsår som börjar efter 2020. Om avsättning gjorts görs återföringen av avdraget om återföringen görs efter 2020. På så sätt blir den effektiva skattesatsen på återföringarna överensstämmande med skattesatsen som gällde när avsättningen gjordes. Periodiseringsfonderna måste återföras senast efter det att avdraget gjordes. När har gått kommer därför periodiseringsfonderna som är avsatta till 22 procents skattesats att vara slut. Effekten av att återföra periodiseringsfonder från tiden innan reformens införande upphör därför . till den bokföringsmässiga behandlingen av avsättningen till periodiseringsfonden så leder förslaget om en tillfällig schablonintäkt inte till någon förändring av de bokföringsmässiga skattekostnaderna före och efter reformen. Detta eftersom de sammanlagda bokförda avsättningarna till periodiseringsfonden kan delas upp i en del som anses vara eget kapital (1-bolagsskattesats) och främmande kapital (bolagsskattesats). 2017/18:245 15.8.2 Uppgifter om vilka som berörs av regleringen Juridiska personer som kan göra avsättningar till periodiseringsfond berörs av förslagen. till antal är det främst aktiebolag som påverkas. I SCB:s företagsdatabas finns för omkring 470 000 aktiebolag. Det är bara juridiska personer som betalar bolagsskatt under ett visst år som kan använda sig av avsättningar till periodiseringsfond. var det 258 000 aktiebolag som gick med vinst och hade ett skattemässigt positivt resultat. Av de aktiebolag som går med vinst var det som hade avsättningar till periodiseringsfond . Summan av de sammanlagda avsättningarna till periodiseringsfond uppgick till . Schablonintäkt på avdrag för avsättningar till periodiseringsfond höjs Förslaget innebär en höjning av företagens finansieringskostnader via periodiseringsfonden. Höjningen av finansieringskostnaderna kan uttryckas i förhållande till SLR. Innan reformen är schablonintäkten lika med 0,1584 x SLR (=0,72 x SLR x 0,22). Efter reformen blir schablonintäkten lika med 0,206 x SLR (=1 x SLR x 0,206). Räntekostnaden för användning av periodiseringsfonden ökar om man tar hänsyn till bolagsskattesänkningen ((0,206- 0,1584)/0,1584). Höjningen av schablonintäkten kan jämföras med en bolagsskattehöjning. Hur betydande förändringen är i jämförelse med bolagsskattesänkningen från till kan illustreras medhjälp av ett räkneexempel. Om man utgår från en SLR på , ett skattepliktigt resultat innan periodiseringsfonder på 100 för åren t-6 till t samt maximala avsättningar så får man följande: Förändring skattekostnader på grund av bolagsskattesänkningen: 100 x (0,22- 0,206)=1,4. Förändring skattekostnader på grund av förändringen av den permanenta schablonintäkten blir (6 x 0,25 x 100) x (0,1584-0,206) x 0,02=-0,1428. Användning av periodiseringsfonden skiljer sig mellan olika branscher. Tabellen nedan visar antal bolag på branschnivå, antal företag som kan göra avsättning till periodiseringsfond, andelen av företag som gör avsättning till periodiseringsfonden samt summan av periodiserings- fonderna för . som använder sig av avsättningar till periodiseringsfonden är lägst bland företag som klassificeras som Försörjning av el, gas, värme. Det är av företagen inom denna bransch som hade avsättningar till periodiseringsfonden i sin balansräkning. Branscher där andelen företag som använder sig av periodiseringsfonden är hög, dvs. , är C Tillverkning och G Handel; reparation av motorfordon. Tabell 15.10 Uppgifter om antal företag som kan göra avsättning till periodiseringsfond, hur stor andel som gör det samt summan av periodiseringsfonderna för , branschnivå Bransch-grupp (SNI07) A: Jordbruk, skogsbruk och B: Utvinning av D: Försörjning av el, gas, E: Vattenförsörjning; G: Handel; reparation av H: Transport och J: Informations- och K: Finans- och M: Verksamhet inom juridik, N: Uthyrning, O: Offentlig förvaltning Q: Vård och omsorg; sociala R: Kultur, nöje och fritid S: Annan serviceverksamhet Källa: och egna beräkningar 2017/18:245 Realekonomiskt bedöms förslaget inte ha någon negativ påverkan på ekonomin, då det innebär en oförändrad beskattning av vinster som upparbetats före reformen. Periodiseringsfonden ger företagen en möjlighet till att jämna ut resultaten över åren. Förslaget om höjd schablonintäkt kommer att öka företagens kostnader för att jämna ut resultatet mellan åren. Detta påverkar företag som har mer omväxlande resultat än företag med jämförelsevis jämnare resultatnivåer. Schablonintäkt på periodiseringsfond höjs Förslaget i avsnitt 12.1 innebär att schablonintäkten på avdrag för avsättning till periodiseringsfonden höjs. kommer att förändra en faktor i en beräkning som företagen ändå måste göra bedöms förslaget medför försumbara administrativa kostnader. Återföring av avdrag för avsättning till periodiseringsfond Förslaget i avsnitt 12.2 innebär att företag (som har gjort avdrag för avsättning till periodiseringsfond innan reformen) ska återföra visst belopp till beskattning senast efter det att avdraget gjordes, som beräknas på visst sätt beroende av när avsättningen gjordes. kan också ske tidigare. Baserat på Regelräknaren och SCB:s lönestatistik bedöms det tillkommande arbetet för förslaget ta i genomsnitt och utföras av en redovisningsekonom till en genomsnittlig månadslön om , vilket med tillägg för arbetsgivaravgifter, försäkringar och pensionsavsättningar ger en timkostnad om (37 200 / 160 x 1,4). Företagens administrativa kostnader för åtgärden består i att multiplicera återförda avdrag för avsättning till periodiseringsfonder med en viss procentsats (107, 103 eller 104). Dessutom leder förslaget till att företagen kommer att ha olika typer av periodiseringsfonder. En tillfällig periodiseringsfond med avsättningar som gjordes innan en bolagsskattesatssänkning och där återföringar ska tas upp efter Företagen kommer även att ha periodiseringsfonder som innehåller avsättningar som görs efter bolagsskattesatssänkningarna och som kommer att återföras till . För företag med datoriserad bokföring bedöms beräkningen inte medföra några administrativa För andra företag bedöms beräkningen vara så pass enkel att kostnaderna för beräkningen är små. Företag som berörs är de som har en avsättning till periodiseringsfond Som anges ovan är det av aktiebolagen som går med vinst som har en avsättning till periodiseringsfond, dvs. (258 000 x ). De större företagen har i regel datoriserad bokföring, vilket innebär att det inte tillkommer någon administrativ kostnad av Däremot bedöms de mindre företagen få ett tillkommande arbete uppgående , till en timkostnad om . sammanhang räknas som mindre företag de med en årlig omsättning Enligt SCB:s databas var det procent av alla företag som gjorde en avsättning till periodiseringsfond som hade en omsättning understigande 1 miljon Prop. Utifrån detta underlag kan den totala kostnaden beräknas till (144 000 x x 5/60 x 320). Den föreslagna utformningen av schablonintäkt på periodiseringsfonder samt återförande av avdrag för avsättning till periodiseringsfonder som har gjorts före en bolagsskattesatssänkning bedöms vara förenlig med FEUF, se avsnitt 12.1 och 12.2. Likt tidigare förslag som endast rör juridiska personer förväntas förslagen endast få indirekta effekter för fördelning och ekonomisk jämställdhet och då enligt samma mönster som tidigare beskrivits. Det vill säga att män äger och driver företag i större omfattning än kvinnor och att män av den anledningen också påverkas i större omfattning av förslagen. Då det rör sig om ökade kostnader för företagen att göra avsättningar till periodiseringsfond förväntas män indirekt påverkas negativt i större omfattning av förslagen än kvinnor. Fördelnings- effekterna följer ett likartat mönster då personer med relativt högre inkomster och större tillgångar också äger och driver företag i större utsträckning än personer med lägre inkomster. Sammantaget bedöms effekterna på både ekonomisk jämställdhet och fördelning vara försumbara. Vad gäller övriga effekter av förslagen bedöms även dessa som försumbara. 15.9Förslagen om en permanent och en tillfällig schablonintäkt på säkerhetsreserven Permanent schablonintäkt på säkerhetsreserven Det föreslås att skadeförsäkringsföretag ska ta upp en permanent scha- blonintäkt på den skattekredit som avdrag för ökning av sä- kerhetsreserven skapar för företagen. Schablonintäkten på säkerhets- reserven ska beräknas till den statslåneränta som gällde vid utgången av november månad närmast före det kalenderår under vilket beskatt- ningsåret går ut, multiplicerad med säkerhetsreserven vid ingången av beskattningsåret. Schablonintäkten för säkerhetsreserven föreslås alltså beräknas och beskattas på ett motsvarande sätt som beskattningen av schablonintäkten för avdrag för avsättningar till periodiseringsfonden. Förslaget ökar därmed neutraliteten mellan finansiering med avsättningar till periodiseringsfond och ökningar av en säkerhetsreserv. Förslaget leder till en mer likformig beskattning mellan skadeförsäkringsföretag, som innan förslaget träder i kraft har haft möjligheten att finansiera sig via den icke räntebelagda säkerhetsreserven, och icke-skade- försäkringsföretag som saknar denna möjlighet. I rapporten av Skatteutgifter (regeringens skrivelse 2016/17:98) uppskattas skatteutgiften för skadeförsäkringsföretag på grund av säkerhetsreserven till för och för . Skatteuttaget av skadeförsäkringsföretag ökar därmed av förslaget. Emellertid ska det nämnas att även skadeförsäkringsföretag kommer att få ta del av bolagsskattesänkningen som beskrivs i avsnitt 6.4 samt att dessa företag endast i mindre omfattning kommer att påverkas av den generella ränteavdragsbegränsningen. Detta eftersom skadeförsäkrings- bolag inte finansierar sig i någon nämnvärd omfattning genom lån, det finns t.ex. ett låneförbud för försäkringsbolag i 4 kap. 6 § försäkrings- rörelselagen (2010:2043) som i vissa fall kan begränsa möjligheterna att ta upp lån. I avsnitt 12.3 argumenteras det för att avdrag för ökning av säkerhets- reserven i huvudsak motsvarar de avdrag för avsättningar som görs till periodiseringsfonden. Eftersom avsikten är att likställa dessa två typer av avdrag är det viktigt att också beskattningen på det tekniska planet motsvaras av en sådan likställning. Konsekvenserna av att förslaget inte skulle genomföras är främst att likabehandling av avdrag för ökning till säkerhetsreserven och avdrag för avsättningar till periodiseringsfonden inte uppnås. Det har inte bedömts som nödvändigt att utforma reglerna med särskild hänsyn till små företag. Tillfällig schablonintäkt på säkerhetsreserven Skadeförsäkringsföretag som har en säkerhetsreserv vid ingången av det första beskattningsåret som börjar efter ta upp en tillfällig schablonintäkt. Schablonintäkten är utformad så att den ska beräknas till av säkerhetsreserven vid ingången av det beskattningsåret. Schablonintäkten ska tas upp med en sjättedel det beskattningsåret och med en sjättedel under de påföljande fem beskattningsåren eller med hela beloppet under det första beskattnings- året. Effekten av den tillfälliga schablonintäkten på skadeförsäkrings- företagens likviditet kan i en viss omfattning (till av schablonintäkten) mildras via avsättningar till periodiseringsfonden. Förslaget innebär att den effektiva bolagsskatten på avdrag för ökning av säkerhetsreserv som gjorts före sänkningen av bolagsskatten är 22 i stället för (=1,067x20,6). Detta förslag säkerställer att skadeförsäkringsföretag inte kan komma i en situation där avdrag för ökning till säkerhetsreserven beskattas till en bolagsskattesats som är lägre än . När det gäller ökningar av säkerhetsreserven som har gjorts innan bolagsskattesänkningen till så kommer dessa ändå beskattas till . till den bokföringsmässiga behandlingen av ökningar till säkerhetsreserven så leder förslaget om en tillfällig schablonintäkt inte till någon förändring av de bokföringsmässiga skattekostnaderna. Det bedöms inte finnas några lämpliga alternativa lösningar på problemet med att likställa beskattningen av periodiseringsfonder och säkerhetsreserven när det gäller avskattningen. En alternativ lösning vore att ökningar av säkerhetsreserven som gjorts innan bolagsskattesats- sänkningen ska tas upp , när motsvarande minskning Prop. 2017/18:245 görs efter bolagsskattesatssänkningen. Den främsta nackdelen med denna alternativa lösning är att det inte är säkert att minskningar av säkerhets- reserven kommer att ske eller att minskningar görs först väldigt långt fram i tiden. Någon likställning mellan avskattningen av avsättningar till periodiseringsfonder och säkerhetsreserven uppstår därmed inte. Efter- som en säkerhetsreserv kan komma att öka även efter bolagsskattesats- sänkningen så skulle en sådan alternativ lösning dessutom kräva ytterligare kompletterande bestämmelser som avgör om det är tidigare eller senare ökningar av säkerhetsreserven som minskas först. Samman- taget bedöms denna alternativa lösning därför inte som lämplig. Det har inte bedömts som nödvändigt att utforma reglerna med särskild hänsyn till små företag. 15.9.2Uppgifter om vilka som berörs av regleringen uppger SCB41 att det finns 128 skadeförsäkringsbolag som är verksamma och skattskyldiga i . I företagsdata över försäkrings- bolag från finns det 117 bolag som berörs av förslagen om schablonbeskattning av säkerhetsreserven. Av dessa har 91 företag en säkerhetsreserv som storleksmässigt uppgår till och 15 av dessa har en säkerhetsreserv . Samtliga skadeförsäkringsbolag som ökar säkerhetsreserven berörs direkt av förslagen om schablonintäkt på säkerhetsreserven. Förslaget leder till att skadeförsäkringsbolag som ökar säkerhetsreserven får en högre beskattning jämfört med då den schablonmässiga intäkten ökar företagens resultat. Då det även föreslås i avsnitt 6.4 att bolagsskatten sänks från till från och med räkenskapsår som börjar efter mildras dock effekten av att schablonmässigt öka skadeförsäkringsbolagens resultat något. Det bör också påpekas att åtgärden främst är en utjämning mellan avdrag för avsättningar till periodiseringsfond och avdrag för ökning av säkerhetsreserven och att skadeförsäkringsbolagen ur det perspektivet med nuvarande lagstiftning har en lägre beskattning av ökningar än andra typer av företag. Ur den aspekten förväntas snedvridningar minska något genom ett mer likformigt skattesystem. Givet oförändrade avkastningskrav kan skadeförsäkringsbolagens schablonmässigt ökade resultat leda till att kostnaden övervältras på skadeförsäkringsbolagens kunder och deras försäkringspremier. Under avsnitt 15.9.5 och 15.9.6 beskrivs närmare hur förslaget förväntas att påverka andra företag än skadeförsäkringsbolagen och privatpersoner.