prop · H503118 · 2018-03-14 00:00:00 — De olika delarna av paketet redovisas i faktapromemoriorna 2016/17:FPM 103, 2016/17:FPM 104, 2016/17:FPM 105, 2016/17:FPM 107. Förhandlingar om de delar som berör den inre marknaden och sociala villkor har förts och ordförandeskapet presenterade en lägesrapport som behandlades av . Överläggningar hölls med skatteutskottet och med trafikutskottet . 43.2.4Ändring av direktivet om rena och energieffektiva vägfordon Kommissionen presenterade som en del av paketet för rörlighet ett förslag till ändringar av direktivet om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon (se faktapromemoria 2017/18:FPM 28). Kommissionen föreslår ett antal ändringar av direktivet bl.a. ett vidgat tillämpningsområde, definitioner av rena och energieffektiva vägfordon, kvantitativa mål på medlemsstatsnivå för upphandling av rena och energieffektiva vägfordon samt rapporteringskrav för medlemsstaterna. 2017/18:118 43.2.5 Ändringar av bussförordningen Kommissionen presenterade , som en del av paketet för rörlighet, ett förslag till ändringar av EU:s bussförordning (se fakta- promemoria 2017/18:FPM26). Bussförordningen reglerar tillträdet till marknaden för långväga busstrafik inom unionen. Kommissionen föreslår ett antal ändringar för att förbättra förutsättningar för busstrafiken. Den största nyheten handlar om regler för tillträde till terminaler. 43.2.6Ändringar av direktivet om kombinerade transporter Kommissionen presenterade , som en del av paketet för rörlighet, ett förslag till ändringar av direktivet om kombinerade transporter (se faktapromemoria 2017/18:FPM29). Direktivet reglerar transporter där inledande och/eller avslutande del sker på väg och mellanliggande delar på järnväg eller till sjöss. Kommissionen föreslår ett antal revideringar för att göra reglerna tydligare, inte minst avseende kontrollmöjligheterna, samt för att bättre stödja kombinerade transporter. Den största förändringen är ett nytt krav på medlemsstaterna avseende ett största avstånd mellan terminaler. 43.2.7Yrkesförarkompetensdirektiv och direktiv om körkort Kommissionen presenterade förslaget till ändring av direktiv om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för transport av gods- eller passagerare och rådets direktiv om körkort (se faktapromemoria 2016/17:FPM75). Direktivet utgör en del av EU:s lagstiftning om yrkesförare av lastbilar och bussar. Ett av huvudmålen i direktivet är att förbättra trafikanters utbildning och träning efter körkortsprov. På antogs en allmän inriktning och har trilogförhandlingar om en överenskommelse mellan rådet och pågått. En preliminär överenskommelse nåddes . presenterade kommissionen ett förslag om ändringar i tågpassagerarförordningen (se faktapromemoria 2017/18:FPM14). Ett övergripande syfte med förordningen är att garantera tågresenärer vissa rättigheter, t.ex. vid förseningar. Kommissionens förslag syftar i huvudsak till att hantera tillämpningsproblem som man har uppmärksammat som förordningen har varit i kraft. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp . Ordförandeskapet informerade om förhand- lingarna vid rådsmötet . 43.3.1Hamntjänster och finansiell insyn Kommissionens förslag till förordning om tillträde till marknaden för hamntjänster och för finansiell insyn i hamnar omfattar TEN-hamnar inom det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) (se faktapromemoria 2012/13:FPM128). Den nya förordningen antogs och ska börja tillämpas . har förhandlingarna om tre förslag på direktiv med bäring på passagerarfartygssäkerhet (se faktapromemoria 2015/16:FPM 107) slutförts. Syftet var att uppnå en mer ändamålsenlig lagstiftning för denna fartygskategori. Ändringarna rör direktiven om säkerhetsbestämmelser för passagerarfartyg i inrikes trafik, registrering av personer ombord samt inspektionssystem för passagerarfartyg i reguljär trafik. 43.3.3Sjöarbetskonventionen och genomförande av partsavtal På begäran av de sociala parterna presenterade kommissionen ett förslag som skulle göra direktiv /13/EG förenligt med beslutade ändringar av sjöarbetskonventionen (se faktapromemoria 2017/18:FPM1). På antogs en politisk överenskommelse. Samråd med ägde rum . Inom ramen för EU:s integrerade havspolitik har en vattendeklaration för blå tillväxt tagits fram där konceptet ”hållbar blå ekonomi” stöds. Ett partnerskap med har också ingåtts med fokus på hållbarhet. EU:s frivilliga åtaganden förhandlades inför konferensen hav på där sammanlagt 36 frivilliga åtaganden presenterades. Förhandlingar om kommissionens förslag till revidering av förordningen om den europeiska byrån för luftfartssäkerhet () har fortgått (se faktapromemoria 2015/16:FPM35). Förhandlingarna har framför allt ägt rum i trilogförhandlingar. En preliminär överenskommelse mellan rådet och nåddes . Information lämnades till trafikutskottet och samråd hölls med . 2017/18:118 43.4.2 Konkurrens inom luftfarten presenterade kommissionen ett förslag till förordning om skydd av konkurrensen inom luftfarten (se faktapromemoria 2016/17:FPM111). Förslaget ska ersätta nuvarande förordning 868/2004. Enligt förslaget ska kommissionen kunna inleda en undersökning, om det finns bevis för att ett tredjeland eller ett tredjelandsflygbolag ägnar sig åt diskriminering eller statsstöd, eller att de bryter mot internationella avtal och skada för EU:s flygbolag kan konstateras. Beslut om avgifter eller andra gottgörande åtgärder kan fattas om skada (eller hot om skada) föreligger. En lägesrapport lämnades vid rådsmötet . Information lämnades till trafikutskottet och samråd hölls med . 44 Politiken för informationssamhället De åtgärder som vidtas inom politiken för informationssamhället syftar till att bidra till goda förutsättningar för väl fungerande marknader och effektiv konkurrens. Hushåll och företag ska ha tillgång till effektiv, robust och säker infrastruktur och bästa möjliga utbud av kommunikationstjänster. 44.1Beslut om användningen av frekvensbandet 470– Rådet för allmänna frågor antog beslutet (EU) 2017/899 om att harmonisera användningen av frekvensbandet 470–i unionen. På beslutades rådets allmänna inriktning om kommissionens förslag till förordning om gränsöverskridande paket- leveranstjänster inom ramen för det s.k. e-handelspaketet (se faktaprome- moria 2015/16:FPM99). informerades och samråd med ägde rum . Överenskommelse nåddes vid trilogförhandlingar . 44.3 Bestämmelser om grossistledet på roamingmarknaden Rådet för allmänna frågor antog en förordning med bestämmelser om grossistpriser för roaming. informerades och informerades . Frågan om kommissionens förslag om en ”europeisk kommunikationsslag” (se faktapromemoria 2016/17:FPM17) var föremål för en riktlinjedebatt vid samt för information från ordförandeskapet vid . informerades och samråd med ägde rum . 44.5Organet för regleringsmyndigheter – Berec Förslaget till förordning om Organet för de europeiska regleringsmyndigheterna för elektronisk kommunikation (Berec) (se faktapromemoria 2016/17:FPM17) var föremål för en riktlinjedebatt vid och beslutade om en allmän inriktning på rådsmötet . informerades och samråd med ägde rum . 44.6Förordning om finansiering av offentlig wifi Förslaget om finansiering av offentlig wifi (se faktapromemoria 2016/17:FPM15) var föremål för lägesrapport vid och förslaget antogs vid jordbruks- och fiskerådet . röstade nej till förslaget med motiveringen att en konsekvensanalys saknades av de långsiktiga effekterna och att denna typ av satsning bör genomföras på nationell nivå. informerades och samråd med ägde rum . Inom ramen för den digitala inre marknaden presenterade kommissionen ett förslag till ny förordning om respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter i elektronisk kommunikation (eDataskydd) (se faktapromemoria 2016/17:FPM70). Syftet var att garantera en starkare integritet i elektronisk kommunikation och möjliggöra för nya affärsmöjligheter. Regeringen välkomnade kommissionens förslag att regelverket om integritet och elektronisk kommunikation (eDataskydd) förnyas. Uppdateringar behövs mot bakgrund av marknads- och teknikutvecklingen samt anpassning till annan lagstiftning. Regeringen förde fram att reglerna behöver vara en bra balans mellan integritets- skyddet för den enskilde och andra samhällsintressen. föremål för lägesrapport vid och . 2017/18:118 informerades och samråd med ägde rum . 44.8Meddelandet om hantering av olagligt innehåll online Kommissionen presenterade ett meddelande om hantering av olagligt innehåll online (se faktapromemoria 2017/18:FPM16). Meddelandet innehöll riktlinjer om hur onlineplattformar bör intensifiera kampen mot olagligt innehåll online i samarbete med nationella myndigheter, medlemsstater och andra relevanta intressenter. Syftet med meddelandet var att underlätta och intensifiera genomförandet av god praxis för att förhindra, upptäcka, undanröja och blockera fortsatt tillgång till olagligt innehåll och därmed säkerställa en effektiv borttagning av olagligt innehåll, ökad transparens och skydd av grundläggande rättigheter online. Avsikten var att ge plattformarna ett förtydligande när det gäller deras ansvar vid proaktiva åtgärder, kopplat till direktiv /31/EG av om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden. välkomnade meddelandet i sina slutsatser . Kommissionen presenterade ett förslag om den s.k. cybersäkerhetsakten (se faktapromemoria 2017/18:FPM8). Förslaget syftade till att höja cybersäkerheten i EU genom att utöka mandatet för Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (). Det föreslogs att ska få ett permanent mandat och att byrån på begäran från medlemsstaterna ska kunna bistå operativt vid gränsöverskridande it- incidenter. Till det föreslogs att byrån ska kunna utveckla och förvalta ett EU-ramverk för certifiering av it-säkerhetsprodukter och tjänster. Direktivet om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (NIS-direktivet) trädde i kraft (se faktapromemoria 2012/13:FPM68). Medlemsstaterna ska senast ha genomfört direktivet i nationell lagstiftning. Utredningen om genomförande av NIS-direktivet (Ju 2016:11) lämnade betänkandet Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster (SOU 2017:36). Regeringen uppdrog åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att vidta vissa åtgärder för att förbereda genomförandet och fick Statskontoret i uppdrag att utreda kostnader för och finansiering av tillsynsverksamhet enligt NIS- direktivet. Den av direktivet inrättade samarbetsgruppen samt (Skr. 2017/18:118 Incident Response Team) har också hållit sina första på energiområdet vilar på tre pelare: miljömässig hållbarhet, konkurrenskraft och ökad försörjningstrygghet. Inom dessa tre områden har EU satt upp energi- och klimatmål och klimatmål . Strategin för Energiunionen bygger på fem dimensioner: försörjningstrygghet, inre marknad, energieffektivitet, minskade klimatutsläpp samt forskning, innovation och konkurrens- kraft. för EU:s klimat- och energipolitik till 2030 innebär att utsläppen av växthusgaser ska minska med , ett bindande mål på EU-nivå om förnybar energi, och ett indikativt mål på EU-nivå för energieffektivisering om (med möjlighet att se över och höja målet till ) samt ett mål om att alla medlemsstater till 2020 ska uppnå sammanlänkningsgrad för el i förhållande till installerad produktions- kapacitet. 45.1Reviderade direktiv för energieffektivisering och byggnaders energiprestanda Kommissionen presenterade ett förslag om ändring av direktiv /27/EU om energieffektivitet (EED) som framför allt syftar till att anpassa lagstiftningen till Energiunionen och dess 2030-ramverk (se faktapromemoria: 2016/17:FPM43). Samråd med ägde rum om kommissionens ren energi-paket i sin helhet. Överläggning med näringsutskottet ägde rum . På antogs en allmän inriktning för kommissionens båda förslag. Den allmänna inriktningen för energieffektiviseringsdirektivet innebär bl.a. ett övergripande energieffektiviseringsmål till 2030 om (utan att specificera om det ska vara bindande eller indikativt). I artikel 7 om bindande nationella energisparkrav uppgår kravet till till 2025 och till 2026–2030. För perioden –2030 har kommissionen möjlighet att föreslå en ökning upp till en nivå om . Den allmänna inriktningen för direktivet om byggnaders energi- prestanda innebär bl.a. att renoveringsstrategin nu ska innehålla indikativa milstolpar, i stället för mål, för en koldioxidfri byggnadssektor . Möjligheten att använda rådgivning som ett alternativ till inspektion av värme- och luftkonditioneringssystem har återinförts och smarthets- indikatorn har gjorts frivillig för medlemsstaterna. 2017/18:118 inleddes trilogförhandlingar med och en överenskommelse nåddes . Kommissionen presenterade ett lagstiftningspaket innehållande nya bestämmelser för elmarknaden (se faktapromemoria 2016/17:FPM44). Lagstiftningspaketet omfattar en revidering av det tredje inremarknadspaketets lagstiftning på elområdet, dvs. elmarknads- direktivet, elhandelsförordningen och byråförordningen. Dessutom ersätts direktivet om trygg elförsörjning av en ny förordning om riskberedskap. Allmän inriktning avseende förordningen om riskberedskap inom elsektorn beslutades på det allmänna rådet . Överläggning med näringsutskottet om ren energi-paketet – inklusive styrningssystemet – ägde rum . Informationstillfälle med närings- utskottet om ren energi-paketet ägde rum . Samråd med ägde rum om kommissionens ren energi-paket i sin helhet. På antogs en allmän inriktning. 45.3Ett styrningssystem för Energiunionen Kommissionen presenterade ett förslag till en förordning för ett styrningssystem för Energiunionen (se faktapromemoria 2016/17:FPM 42). Förslaget syftar till att EU ska uppfylla målsättningarna i Energiunionen, särskilt 2030-målen för klimat- och energi, men även till att bidra till en effektiv rapportering och uppföljning av medlemsstaternas åtgärder för att nå målsättningar. Överläggning i näringsutskottet om ren energi-paketet – inklusive styrningssystemet – ägde rum . Informationstillfälle med närings- utskottet ägde rum . Samråd med ägde rum om kommissionens ren energi-paket i sin helhet. På antog rådet en allmän inriktning. Kommissionen presenterade ett förslag till revidering av förnybart direktivet (se faktapromemoria 2016/17:FPM45). Förslaget syftar till att bidra till att det på EU-nivå bindande målet om att andelen förnybar energi inom EU ska uppgå till till 2030 nås. Överläggning med näringsutskottet om regeringens preliminära ståndpunkter när det gäller kommissionens ren energi-paket, inklusive direktivet för förnybart ägde rum . Informationstillfälle med näringsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum om kommissionens ren energi-paket i sin helhet. På antogs en allmän inriktning. Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om ändring av gasmarknadsdirektivet. Genom de föreslagna ändringarna tydliggörs att gasmarknadsdirektivet, liksom gasförordningen och de tillhörande nätkoderna och riktlinjerna, som är tillämpligt på EU-interna ledningar även ska tillämpas inom området för EU:s jurisdiktion på befintliga och nya gasledningar mellan medlemsstater i EU och tredjeländer. Syftet med de föreslagna ändringarna är att klargöra att direk- tivets grundläggande principer om åtskillnad mellan handel/produktion respektive överföring, tillträde för tredje part till icke-diskriminerande och reglerade tariffer samt transparens även ska tillämpas på sådana ledningar. Överläggning med näringsutskottet hölls . DEL 9 JORDBRUK, FISKE OCH EU:s gemensamma jordbrukspolitik är ett harmoniserat politikområde som består av två pelare: första pelaren (direktstöd och marknadsstöd) och andra pelaren (miljö- och landsbygdsstöd). 46.1Reform av gemensamma jordbrukspolitiken genomförde kommissionen ett offentligt samråd om den framtida gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). Kommissionen publicerade ett meddelande om framtida GJP (KOM (2017) 713) och lagförslag kommer preliminärt att läggas . Jordbruks- och fiskerådet diskuterade framtida GJP , och . Information i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum , . Regeringen ställer sig positiv till kommissionens meddelande och ser det som viktigt att verka för att den föreslagna inriktningen leder till en effektivare, enklare och mer resultatorienterad politik som bidrar till hållbar produktivitet och ökad konkurrenskraft. Åtgärder inom landsbygds- programmet har större förutsättningar att främja hållbar produktivitet och ökad konkurrenskraft än gårdsstödet och regeringen förordar därför ett ökat fokus på dessa åtgärder inom ramen för totalt sett väsentligt lägre utgifter för GJP. Regeringen anser att förenkling av politiken bör vara en central utgångspunkt i kommande reform. Regeringen ser även positivt på en ökad ambition vad gäller miljö och klimat. 46.2Halvtidsöversyn av grundförordningarna för gemensamma jordbrukspolitiken Kommissionens förslag till ändring av vissa regler i grundförordningarna för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) i samband med översynen av EU:s fleråriga budgetram har behandlats . Förhandlingar genomfördes med och kommissionen och en överenskommelse nåddes . Förslaget antogs formellt . Regeringen röstade ja till förslaget som innehöll flera förenklingar inom GJP, till exempel möjligheten att slopa kravet att tillämpa delar av bestämmelsen om aktiva jordbrukare, vilket har varit en svensk position sedan förra reformen av GJP. Förslaget innebar också möjligheter till förenklingar inom förgröningen som har upplevts som krånglig bland lantbrukare. Förslaget innebar en del ändringar som regeringen var mer skeptiska till, särskilt sådana ändringar som gick ifrån principen om ökad marknadsorientering i GJP. Information i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med EU- Skr. 2017/18:118 nämnden ägde rum . Kommissionens förslag till ett nytt lagstiftningspaket om ekologisk produktion har förhandlats (se faktapromemoria 2013/14:FPM72) och det har hållits flera trilogförhandlingar . En preliminär överenskommelse nåddes mellan institutionerna . () bekräftade överenskommelsen . Antagande av förordningen förväntas . Information i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . Kommissionens förslag till ett reviderat och utvidgat regelverk för tillhandahållande av CE-märkta gödselprodukter på marknaden har förhandlats (se faktapromemoria 2015/16:72). Det har hållits ett flertal rådsarbetsgruppsmöten . Regeringen har aktivt verkat för successivt sänkta gränsvärden för kadmium i mineralgödsel till skydd för människa och miljö. Regeringen har också drivit att mer långtgående nationella gränsvärden ska kunna behållas till dess att EU- gränsvärdet nått samma nivå. behandlade frågan i plenum . Förhandlingarna kommer att fortsätta . 47 Den gemensamma fiskeripolitiken Den gemensamma fiskeripolitiken är en fullt utvecklad unionspolitik. Målet är att förvalta en gemensam, gränsöverskridande naturresurs på ett sådant sätt att ett hållbart nyttjande kan uppnås i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. 47.1Bevarande av fiskeresurserna och skydd av ekosystem En allmän inriktning om bevarande av fiskeresurserna och skydd av ekosystem genom tekniska åtgärder antogs på jordbruks- och fiskerådet (se faktapromemoria 2015/16:FPM71). Information i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . 2017/18:118 47.2 Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om reglering av fiskemöjligheter för torsk, lax, sill, skarpsill och rödspätta i (se faktapromemoria 2017/18:FPM3). Kommissionen föreslog även att införa ett ålfiskeförbud i . En politisk överenskommelse om förslaget om fiskemöjligheterna i nåddes vid jordbruks- och fiskerådet den 9–. Den slutliga överenskommelsen innebar i enlighet med Östersjöplanen oförändrade fiskemöjligheter för torsk i västra , och en minskning av fiskemöjligheterna för torsk i östra i linje med försiktighetsansatsen. Överenskommelsen innebar i enlighet med Östersjöplanen även ytterligare kompletterande bevarandeåtgärder för torsk samt att fritidsfiske på torsk i västra regleras på EU-nivå på samma vis som . När det gäller fastställande av fiskemöjligheter för de övriga arterna som omfattades av kommissionens förslag innebar överenskommelsen att Östersjöplanen tillämpades för de arter som omfattas av den, medan fiskemöjligheterna för de arter som inte omfattas av planen fastställdes i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer och grundandes på den vetenskapliga rådgivningen och försiktighetsansatsen. Då det inte fanns en kvalificerad majoritet för ett ålfiskeförbud i innebär den politiska överenskommelsen inget sådant förbud. Samråd med ägde rum . beslutar EU:s fiskeministrar om fiskemöjligheter för EU:s vatten i , , , , samt för vissa vatten utanför EU. En politisk överenskommelse om 2018 års fiskemöjligheter antogs av jordbruks- och fiskerådet . Överenskommelsen grundar sig på målen och principerna i den gemensamma fiskeripolitiken som bl.a. innebär att fångstbegränsningar ska fastställas i enlighet med maximal hållbar avkastning (MSY) . Överenskommelsen innebär att två tredjedelar av fiskemöjligheterna fastställs enligt MSY-målet 2018. Överenskommelsen återspeglade också en fortsatt gradvis infasning av landningsskyldigheten vilket innebär att vissa fiskemöjligheter ökar till att omfatta de fångster som tidigare kastats ut. För , och införs landningsskyldighet för alla fångster av torsk, sej och vitling . Den politiska överenskommelsen resulterade också i en tre månaders säsongsstängning för fiske efter ål . Överläggning i miljö- och jordbruksutskottet och samråd i ägde som vanligt rum inför rådsmötet. Ytterligare ett samråd med ägde rum under själva rådsmötet om förslaget om stängningsperiod för ål. Livsmedel, djur och växter Inom EU finns omfattande regelverk för växter, djur och livsmedel. Enligt fördraget har unionen och medlemsstaterna skyldighet att ta hänsyn till djurens välfärd. Lagstiftningen om djurhälsa syftar till att försäkra en hållbar djurproduktion, underlätta handeln med djur och animaliska produkter inom EU utan att sprida sjukdomar samt förhindra smitta från djur till människa. Lagstiftningen för livsmedel är i stort sett harmoniserad inom unionen. Lagstiftningen om växter syftar bl.a. till att skydda unionen mot allvarliga växtskadegörare och att säkerställa att utsäde m.m. är av god kvalitet. Kommissionen beslutade att inrätta en plattform för djurskydd efter ett förslag från bl.a. , , och . Plattformen syftar till att bidra till genomförandet av EU:s lagstiftning om djurskydd, bidra till frivilliga åtaganden för att förbättra djurskyddet, uppmuntra till dialog mellan berörda aktörer om djurskyddsfrågor med relevans för EU samt bidra till främjandet av EU:s djurskyddsstandarder globalt. Plattformen har haft två möten och en undergrupp har bildats för att arbeta med frågor om djurtransporter. Utöver det har det inom ramen för samarbetet tagits fram underlag inför framtida arbete i plattformen avseende hållande av unghöns och häst, samt om handel med hundar. Kommissionen lade 2014 fram ett förslag till ny förordning om veterinärmedicinska läkemedel (se faktapromemoria 2014/15:FPM2). Förslaget har bl.a. bäring på antibiotikaresistens och läkemedel i miljön. Förslaget diskuterades på jordbruks- och fiskerådet . Kommissionen lade ett förslag till förordning om foder som innehåller läkemedel (se faktapromemoria 2014/15:FPM3). Förhandlingar har pågått . Arbete med bäring på antibiotikaresistens och läkemedel i miljön behandlas även i avsnitt 34 Hälsofrågor. 2017/18:118 48.4 Offentlig kontroll och annan offentlig Den nya förordningen om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet (EU) 2017/625 antogs och trädde i kraft . Den handlar om bestämmelser för utformningen av offentlig kontroll av bl.a. den jordbruksbaserade livsmedelskedjan. Förordningen ska i de flesta delar tillämpas .