prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — Nyanlända och långtidsarbetslösa får arbetslivs- erfarenhet som eftersatta behov, som exempelvis slyröjning och upprustning av vand- ringsleder, kan tillgodoses. Nyanländas kunskaper behöver bättre och snabbare tas till vara på den svenska arbets- marknaden. En förutsättning för en effektiv etablering är en väl fungerande samverkan mellan P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 berörda myndigheter och aktörer, inte minst mellan Arbetsförmedlingen, kommunerna, arbetsmarknadens parter och civilsamhället. Regeringen har stärkt insatserna som prövningen av ansökan om uppehålls- tillstånd pågår, bl.a. genom att öka tillgången till samhällsinformation och insatser i svenska språket. Regeringen har även lagt om regelverket för etableringsuppdraget så att samma krav ställs på nyanlända som på övriga arbetssökande. Den svenska modellen bygger på att rättigheter och skyldigheter står i balans. Regeringen har kraftigt förstärkt möjligheterna att ta del av utbildning. En utbildningsplikt för nyanlända har införts. För att stärka kommunernas möjlighet att låta ensamkommande unga som fyllt , och som fortfarande har möjlighet att få stanna i , att bo kvar i den kommun där de vistas, föreslår regeringen i propositionen Vårändringsbudget att det tillfälliga kommunbidraget för- stärks med . Möjligheten för asylsökande att ordna sitt eget boende, s.k. EBO, kan ha positiva effekter i form av självbestämmande och stärkt integration. Det kan dock också i vissa kommuner leda till problem med trångboddhet och utsatthet. Regeringen avser att begränsa dessa negativa sociala konsekvenser. har en reglerad invandring och asyl- rätten ska värnas. De som har fått ett lagakraft- vunnet av- eller utvisningsbeslut ska återvända . De som får uppehållstillstånd ska ha goda förutsättningar att etablera sig och bygga en framtid. Kvinnor och män ska ges samma möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Det är dock betydligt färre utrikes födda kvinnor än utrikes födda män som deltar i arbetskraften. Regeringen har därför avskaffat vårdnadsbidraget och infört förändringar i för- äldraförsäkringen som underlättar kvinnors in- träde på arbetsmarknaden. Regeringen har också tillfört medel för insatser särskilt riktade till utrikes födda kvinnor, bl.a. för att de ska kunna utveckla sina kunskaper i svenska språket under föräldraledigheten. Även medlen till studieför- bundens uppsökande verksamhet har förstärkts. Mer resurser har även tillförts för insatser för att stärka utrikes födda kvinnors företagande. Regeringen har vidare infört 90-dagarsgarantin som innebär att alla unga arbetslösa ska få ett erbjudande om jobb, utbildning eller insats . är det endast ett fåtal unga som inte får ett sådant erbjudande . 90- dagarsgarantin är därmed uppnådd. Det är viktigt att det finns förutsättningar för unga att tidigt få arbetslivserfarenhet och kon- takter inför det kommande arbetslivet. Därför föreslår regeringen i propositionen Vårändrings- budget att avsätts för att öka kommunernas möjligheter att ordna sommarjobb, t.ex. inom äldreomsorg och för- skola, till ungdomar. Regeringen genomför även betydande invest- eringar i kompletterande utbildning och bedöm- ningsverksamhet för de personer som har ut- ländsk utbildning. Etableringsjobb för fler i arbete Regeringen, LO, Unionen och Svenskt Närings- liv är överens om att s.k. etableringsjobb bör införas. Etableringsjobb baseras på ett förslag från arbetsmarknadens parter och kommer att innebära en helt ny modell för att stimulera att anställningar för nyanlända och långtidsarbets- lösa kommer till stånd. Syftet är att fler ska etablera sig på arbetsmarknaden, samt att underlätta arbetsgivarnas framtida kompetens- försörjning. Den svenska modellen bygger på starka och ansvarstagande parter. Att parterna tillsammans med regeringen nu tar gemensamt ansvar för att fler personer med svag förankring på arbetsmarknaden ska få ett arbete ökar möjligheterna till en bättre fungerande arbets- marknad med högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. För att arbetslösheten ska fortsätta att minska krävs satsningar på utbildning och kompetens- utveckling som svarar mot arbetsmarknadens behov. Inom många yrken råder brist på arbets- kraft. Regeringen har därför kraftigt byggt ut som 2021 kommer att omfatta ca 100 000 utbildningsplatser inom yrkesinriktad vuxenutbildning (yrkesvux och lärlingsvux), folkhögskola, yrkeshögskola samt universitet och högskolor (se tabell 3.9). Utbild- ningssatsningarna i ger människor i hela landet bättre förutsättningar på arbets- marknaden och möjliggör omställning under hela livet. En god tillgång till utbildning är också central för att säkra kompetensförsörjningen och ställning som konkurrenskraftig kun- skapsnation. I flera branscher har företagen svårt att hitta arbetskraft med rätt kompetenser och med kommande års stora pensionsavgångar inom vård och skola behöver välfärdens personal- försörjning säkras. ger offentliga verksamheter och växande företag ökade möjlig- heter att rekrytera för framtidens arbetsmarknad. Regeringen har också infört en rätt till behörig- hetsgivande utbildning inom vuxen- utbildning. Tabell 3.9 – beräknat antal platser Folkhögskolan – kurser för Anm.: Beräkningsgrunderna för vad som utgör en plats inom yrkesvux har ändrats sedan budgetpropositionen vilket medför att det totala antalet platser har justerats. Omfattningen av utbildningen är dock sammantaget oförändrad. Källa: Egna beräkningar. Fler arbetslösa behöver övergå till utbildning för att skaffa sig de kunskaper som behövs på arbets- marknaden. Regeringen avser att ge och i uppdrag att samverka för att få fler arbetssökande att övergå till utbildning. För att rekrytera fler till studier har regeringen bl.a. infört ett studiestartsstöd och fr.o.m. höjs bidragsdelen inom studiemedlet med ca per studie- månad. Regeringens omfattande investeringar i fler utbildningsplatser vid universitet och högskolor i hela landet främjar också möjlig- heterna att läsa vidare oavsett var i landet man bor. Många jobb kräver att den sökande har körkort. För att förbättra möjligheten till etablering på arbetsmarknaden avsatte regeringen i budget- propositionen medel för att kunna införa en möjlighet till lån för utbildning för B-körkort. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Hela landet ska växa Den regionala utvecklingen ska stärkas En aktiv näringspolitik och regional tillväxtpolitik bidrar till att stärka konkurrenskraften i hela landet. behöver potentialen i områden utanför storstadsområdena tas till vara bättre. Regeringen lämnade en lands- bygdsproposition (prop. 2017/18:179). För- slagen i propositionen baseras på den parlamen- tariska landsbygdskommitténs slutbetänkande (SOU 2017:1). I propositionen föreslås sats- ningar bl.a. för ett förbättrat företagsklimat på landsbygden och för att stärka möjligheterna till utbildning och kompetensförsörjning i hela landet. Regeringen har därutöver redan genomfört flera satsningar för att förbättra förutsättningarna att bo, studera, arbeta och driva företag i hela landet. För att stärka besöksnäringen som skapar jobb och växtkraft i hela landet har bl.a. mer medel tillförts och mervärdes- skatten för förevisning av naturområden sänkts. För att stödja kommersiell service i glesbygd har stödet till särskilt utsatta butiker utökats och förlängts. Regeringen har även beslutat att omlokalisera flera myndigheter och skapa en ny service- organisation i servicecenter. På detta sätt säkras lokal statlig service och statliga arbetstill- fällen sprids runt om i landet. Fler och växande företag skapar jobb Fler och växande företag behövs för att skapa jobb i hela landet. Regeringen driver därför en aktiv näringslivspolitik, bl.a. för att stärka små och medelstora företags möjligheter att växa och anställa. I detta syfte har ett växa-stöd på upp- emot för enmansföretagare som anställer sin första medarbetare införts. Regeringen har också gått vidare med arbetet inom ramen för nyindustrialiseringsstrategin Smart industri. Strategin presenterades och kom den första handlingsplanen med konkreta åtgärder för att stärka svensk industri. presenterades en andra handlingsplan, som bl.a. inkluderar Industriklivet för att stödja arbetet för teknik- skifte och minskade utsläpp inom process- industrin, lanseringen av ett Robotlyft för att främja automatisering och digitalisering i små- och medelstora industriföretag samt en invest- ering i ett testcenter för elektromobilitet för att P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 stödja industrins utveckling av elfordon och batterier. Regeringen satsar även på att etablera regionala exportcentra över hela landet för att stödja små och medelstora företag att ta sig ut på den internationella marknaden. Det är också viktigt att svensk industri är väl för att kunna överbrygga en tillfälligt minskad efter- frågan vid konjunktursvängningar och att det statliga stödet vid korttidsarbete därför är konkurrenskraftigt. Hela ska kopplas upp Tillgång till bredband håller på att bli en förut- sättning för att kunna ta del av grundläggande samhällsservice och att fullt ut vara delaktig i samhället. För att ska bli helt uppkopplat genomför regeringen satsningar för att alla ska ha tillgång till snabbt bredband och stabila mobila tjänster av god kvalitet. Regeringen har målsätt- ningen att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s 2020. Till 2025 bör hela vara uppkopplat, varav av samtliga hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst 1 Gbit/s. Utgångspunkten är att detta ska ske genom en marknadsdriven utbyggnad kompletterad med offentliga insatser, i samklang med det offentligas behov och ansvar för långsiktig hållbar tillgång till viktig infrastruktur. Regeringen har dessutom beslutat att inrätta Myndigheten för digital förvaltning, som ska ha i uppgift att utveckla, samordna och stödja digital- iseringen av statliga myndigheter samt förvalt- ningen i kommuner och landsting. Bostäderna ska bli fler och infrastrukturen bättre Investeringar i infrastruktur och bostäder är centrala för att öka rörligheten på arbets- marknaden. Inom det s.k. 22-punktsprogrammet för fler bostäder arbetar regeringen bl.a. för att effektivisera plan- och byggprocesserna. Allt fler bostäder byggs med hjälp av investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande. beviljade stöd för motsvarande ca 10 000 lägenheter. Investeringsstödet har stimulerat byggandet av hyresbostäder i hela landet, även på orter där nybyggandet har varit svagt. Regeringen bedömer att efterfrågan på investeringsstödet även fortsättningsvis kommer att vara stort. Regeringen har därför utökat investeringsstödet samt infört en bonus för påbyggnad som sker på en befintlig byggnad. Regeringen lämnade 2016 en infrastruktur- proposition med en historiskt stor satsning på infrastruktur, 2018–2029 (prop. 2016/17:21). I direktiv till om att ta fram ett förslag till en nationell plan för utveckling av transportsystemet lyfter regeringen fram investeringar i infra- struktur för ett ökat bostadsbyggande, för att förbättra förutsättningarna för näringslivet och för att stärka sysselsättningen i hela landet, samt för omställningen till ett fossilfritt välfärdsland. Regeringen avser att besluta om en ny nationell plan för utvecklingen av transportsystemet 2018–2029. Den nationella planen kommer fokusera på att värna kvaliteten i den befintliga infrastrukturen och på att säker- ställa en samhällseffektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Regeringens mål är vidare att nya stambanor ska färdigställas för höghastighetståg, som knyter samman , och , med moderna och hållbara kommunikationer med korta restider som främjar en tydlig överflyttning av resor från flyg till tåg. En utbyggnad ska ske i en takt som ekonomin tillåter och på ett kostnadseffektivt sätt. En fungerande transport- infrastruktur är en viktig förutsättning för jobb, regional utveckling, tillgänglighet och hållbar tillväxt i hela landet. Regeringen har därför avsatt ytterligare resurser för förbättrad kollektivtrafik och vägunderhåll i landsbygden samt för utökad nattågstrafik till . Företagssektorn ska få nya skatteregler Ett konkurrenskraftigt och dynamiskt företags- klimat är grunden för hållbar tillväxt och jobb- skapande. Villkoren för företagande ska vara internationellt konkurrenskraftiga, främja invest- eringar, ha sin grund i förutsebara regelverk och stödja en sund konkurrens. Detta är en förut- sättning för att hela landet ska växa. Regeringen vill motverka skatteplanering med ränteavdrag samt förbättra neutraliteten mellan finansiering med eget och lånat kapital. Därför har regeringen lagt fram lagrådsremissen Nya skatteregler för företagssektorn. Nyhetsjournalistik i hela landet För att ytterligare stärka förutsättningarna för en mångfald av kvalitativ nyhetsjournalistik i hela landet avser regeringen att, så snart det är möjligt med hänsyn till de förändringar av mervärdes- skattedirektivet som diskuteras inom EU, lägga fram förslag om en sänkning av mervärdesskatten för digitala publikationer till , så att nyheter på nätet beskattas på samma sätt som papperstidningar. Mot bakgrund av den digitala omställningen för tidnings- och bokbranschen, och då journalistiken är under särskild press, är det angeläget att EU:s mervärdesskattedirektiv ändras i syfte att möjliggöra en sådan sänkning. driver aktivt denna fråga på EU-nivå. Regeringen har även föreslagit en förstärkning av stödet till nyhetsmedier genom införandet av två nya former av teknikneutrala mediestöd. Stöden syftar till att stärka lokal journalistik i de delar av landet som har begränsad eller ingen medial bevakning samt till att främja utveckling och innovation inom nyhetsmedier. Regeringen har också föreslagit höjningar av nivåerna för drifts- och distributionsstöden. Ordning och reda ska råda på arbetsmarknaden Den svenska modellen förutsätter ordning och reda på arbetsmarknaden. Svenska löner och villkor ska gälla för alla som arbetar i . Upphandlande myndigheter och enheter ska ställa krav på arbetsrättsliga villkor motsvarande svenska kollektivavtal i sina upphandlingar. har regeringen gjort flera satsningar för att stärka skyddet för arbets- tagare, stärka förutsättningarna för ett hållbart arbetsliv och motverka osund konkurrens. Regeringen har drivit på för att ändra EU:s utstationeringsdirektiv och välkomnar att fram- steg görs i processen för lika lön för lika arbete. Regeringen vill ytterligare stärka skyddet för arbetstagare och öka möjligheten till ett hållbart arbetsliv. Alla som arbetar ska ha goda arbets- villkor. Tillsvidareanställningar ska vara grunden på svensk arbetsmarknad. Tillfälliga anställningar ska inte präglas av godtycke. När bemannings- anställningar används ska det inte undergräva goda arbetsvillkor. Här har arbetsmarknadens parter ett stort ansvar. Regeringen har skärpt reglerna för att stoppa stapling av visstids- anställningar. Regeringen har även tillsatt en utredning om arbetstidsfrågor för ett hållbart arbetsliv, bl.a. för att se över arbetstagares skydd mot förändrade anställningsförhållanden i sam- band med omreglering av arbetstidsmåttet vid arbetsbrist, s.k. hyvling, samt skydd i anställningen för intermittent anställda. För att skydda arbetstagare från utnyttjande och motverka fusk och kriminalitet vill regeringen P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 införa ett entreprenörsansvar i bygg- och anlägg- ningsbranschen. Osund konkurrens ska motverkas. Arbets- miljöverket har tillsammans med sju andra myndigheter fått i uppdrag att utveckla metoder för myndighetsgemensam kontroll för att motverka fusk, regelöverträdelser och brotts- lighet i arbetslivet. För att stärka det nationella och internationella arbetsmiljöarbetet inrättas Myndigheten för arbetsmiljökunskap . Den svenska modellen bygger på starka parter, med en hög organisationsgrad, som tillsammans tar ansvar för lönebildningen och den huvud- sakliga regleringen av villkoren på svensk arbets- marknad. Fackförbundens arbete är en viktig hörnsten i den svenska arbetsmarknadsmodellen och regeringen har därför föreslagit att den skattelättnad för fackföreningsavgifter som tid- igare fanns ska återinföras (prop. 2017/18:127). Förslaget innebär att en fackföreningsmedlem fr.o.m. får en skattereduktion av medlemsavgiften. 3.5Sverige ska ha en jämlik kunskapsskola I skolan läggs grunden för varje barns utveckling och förutsättningar för framtiden. Därmed lägger skolan grunden för samhällsbygget. Alla elever ska ges goda möjligheter att rustas för vidare studier, framtida arbete och samhällsliv. Flickor och pojkar ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller utbildning, studieval och personlig utveckling. Regeringens mål är en jämlik kun- skapsskola, som håller samma höga kvalitet i hela landet och i vilken samtliga elever utifrån sina förutsättningar får möjlighet att utvecklas fullt ut. Alla elever ska få möta kompetenta lärare som har tid och rätt förutsättningar för undervisningen. Ingen elev ska lämnas efter och ingen ska hållas tillbaka. Alla skolor ska vara bra skolor av försvagade kunskaps- resultat förbättras nu svenska elevers resultat i internationella mätningar (se diagram 3.4 och diagram 3.13). är ojämlikheten i skolan alltför stor. För att kunskapsresultaten ska P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 fortsätta att förbättras och ojämlikheten minska krävs fortsatta insatser. Diagram 3.13 Elevers läsförmåga i årskurs 4 Anm.: PIRLS står för Progress in International Reading Literacy Study. Genomsnittet beräknas för de 17 länder som deltagit vid samtliga undersökningar. – för en jämlik och stark kunskapsskola Regeringen tillsatte 2015 en skolkommission, med representanter från bl.a. forskning och profession, som skulle lämna förslag för höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i under- visningen och en ökad likvärdighet i skolan. Av kommissionens slutbetänkande Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35) framgår att det finns svagheter i skolans styrning, bl.a. i form av bristande likvärdighet, splittrad ansvarsför- delning, otillräcklig kompensatorisk resurs- fördelning samt problem med skolsegregation. Regeringen delar bild av nuläget i skolan och har utifrån dess förslag vidtagit en rad åtgärder. En central åtgärd är att möjligheterna att fördela resurser utifrån behov kraftigt förstärks genom ett nytt statligt stöd. Regeringen har avsatt , och för detta stöd. Stödet ska fördelas utifrån elevernas socioekonomiska bakgrund. De tillförda medlen ska leda till ökade insatser för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i förskoleklass och grundskola. Regeringen delar bedöm- ning att ytterligare insatser behövs för att bryta skolsegregationen och dess negativa effekter. Resultatskillnaderna mellan skolor och mellan kommuner har ökat och elever med samma bakgrund går oftare på samma skolor. Mycket tyder på att fristående skolors etablering i områden där föräldrar har hög utbildningsnivå bidrar till ökad segregation. I är andelen elever med stark socioekonomisk bakgrund generellt sett större i fristående skolor. Den socioekonomiska och etniska bostadssegregationen befästs i skolorna. Denna uppdelning av eleverna riskerar att leda till ökade kvalitetsskillnader och att alla elever inte får den likvärdiga utbildning de har rätt till. Därför har regeringen i propositionen Samling för skolan (prop. 2017/18:182) bl.a. lämnat förslag om att huvudmännen för förskoleklassen, och gymnasieskolan aktivt ska verka för en allsidig social sammansättning av eleverna på sina skolenheter. Som ett led i regeringens satsning på en för- bättrad styrning av skolan genomförs en översyn för att t.ex. lägga samman eller förenkla de riktade statsbidragen. Mer kunskap för alla elever Tidiga insatser är avgörande Alla barn har rätt att få en bra och likvärdig grund för fortsatt lärande. För att alla elever ska få det stöd de behöver i sin utveckling och sitt lärande är det avgörande att stödinsatser sätts in . är det viktigt att lärarnas administrativa börda inte ökar. För att öka antalet anställda i lågstadiet har regeringen avsatt medel, som samtliga kommuner tagit del av. Sedan regeringen tillträdde har drygt 28 000 fler personer anställts i skolan. Genom tidiga insatser i förskoleklassen kan alla barn få stöd i sin utveckling och sitt lärande. Från och med /19 förlängs därför skol- plikten med och blir tioårig genom att förskoleklassen blir en obligatorisk skolform. Regeringen har i propositionen Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser (prop. 2017/18:195) lämnat förslag om en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet. Garantin ska säkerställa att alla elever som har behov av extra anpassningar eller särskilt stöd får rätt stöd i rätt tid. Tidiga insatser är viktiga för barnens självkänsla och insatser i grundläggande färdigheter, som att läsa och skriva, kan även motverka att eleven får svårig- heter i flera ämnen. Tidiga insatser behöver inte heller bli lika omfattande som insatser som sätts in först under de senare skolåren. också satsat på att förstärka den special- pedagogiska kompetensen genom medel för att anställa och utbilda fler specialpedagoger, samt genom att generellt stärka den specialpedagogiska kompetensen i skolan. Regeringen har också stärkt förskolan, bl.a. genom satsningen på mindre barngrupper som ger mer tid för varje barn. Barngrupperna i förskolan är nu de minsta . har fått i uppdrag att göra en översyn av del- tagandet i förskolan som särskilt ska belysa gruppen nyanlända. Läsning är grunden för fortsatt lärande. Därför satsar regeringen på flera läsfrämjande insatser, bl.a. initiativet Hela läser med barnen. Läsdelegationen främjar ökat läsande, och läs- lyftet har utvidgats till att också omfatta för- skolan. Förstärkningar har gjorts i skolbiblio- teken. Regeringen föreslår i propositionen Vår- ändringsbudget en satsning på läs- främjande insatser och inköp av litteratur vid förskolor om . Sexuella trakasserier, våld och kränkande behandling inom skolan måste motverkas, vilket bl.a. initiativen inom #metoo har riktat uppmärk- samheten mot. Regeringen föreslår därför i propositionen Vårändringsbudget att medel tillförs för att utveckla sex- och samlevnadsundervisningen och arbetet mot kränkande behandling i skolan genom kom- petensutvecklingsinsatser. Sexuella trakasserier ska bekämpas. I betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87) har bl.a. före- slagits att ansvaret för utredning av sexuella trakasserier i skolorna flyttas från Diskri- mineringsombudsmannen till Skolinspektionen. Regeringen avser att återkomma i frågan. Fler ska bli behöriga till gymnasieskolan Nyanlända elever som kommer till i senare årskurser behöver komma ikapp sina jämnåriga svenska klasskam- raters ämneskunskaper som de lär sig ett nytt språk. Elever som invandrar efter uppnår behörighet till gymnasieskolans nationella program i betydligt lägre utsträckning än de elever som invandrar i yngre ålder. Regeringen har därför i propositionen Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasie- skolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas (prop. 2017/18:194) lämnat förslag som syftar till att förbättra förutsättningarna att nå behörighet till gymnasieskolans nationella P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 program för nyanlända elever som tas emot inom skolväsendet i högstadiet. Kvaliteten i gymnasieskolan ska bli bättre Regeringens mål är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Ungefär var tredje elev uppnår dock inte kraven för en sådan examen efter att de påbörjat sin utbildning. Bland annat fungerar inte övergång- arna inom och mellan skolformer tillräckligt väl för att skapa förutsättningar för en välfungerande skolgång utan avbrott. Regeringen har därför i propositionen En gymnasieutbildning för alla lämnat förslag som ska förbättra kvaliteten och genomströmningen i gymnasieskolan (prop. 2017/18:183).