prop · H503190 · 2018-03-19 00:00:00 — Förslaget skiljer sig i detta hänseende inte från vad som gäller för vårdbidraget och handikappersättningen. Regeringens förslag: För en person som vårdas på en institution som tillhör eller till vars drift det betalas ut bidrag från stat, kommun eller landsting ska merkostnadsersättning endast lämnas om vården kan be- räknas pågå . Detsamma ska gälla om personen vårdas utanför institutionen genom dess försorg eller i annat fall vårdas utanför en sådan institution och staten, kommunen eller är huvudman för vården. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga synpunkter från remissinstanserna. Skälen för regeringens förslag: Enligt gällande reglering lämnas vårdbidrag till föräldrarna för ett barn som vårdas på en institution som tillhör eller till vars drift det betalas ut bidrag från staten, en kommun eller ett landsting, endast om vården kan beräknas pågå (106 kap. 9 § SFB i dess nuvarande lydelse.). Även handikapp- ersättning kan enligt nuvarande reglering lämnas till en vuxen person i motsvarande situation (106 kap. 9 och 23 §§ SFB). Motsvarande reglering har i det föregående föreslagits gälla för omvårdnadsbidraget. Regeringen anser det vara rimligt att även mer- kostnadsersättning ska kunna beviljas i denna situation. Föräldrarna är alltjämt underhållsskyldiga för barnet och kan fortfarande ha merkost- nader. Det kan även vara svårt för en familj att tillfälligt ställa om sin ekonomi under en så begränsad tid som . Samma sak gäller för vuxna som beviljas merkostnadsersättning för egen del. Enligt den nu gällande regleringen av vårdbidraget kan vårdbidrag lämnas för ett svårt sjukt barn om en förälder i betydande omfattning regelbundet behöver vara närvarande på institutionen som en del av behandlingen av om den beräknade vårdtiden varar lämnas barnet (106 kap. 10 § SFB i dess nuvarande lydelse). Någon sådan möjlighet bör dock inte gälla för merkostnadsersättningen eftersom ett avbrott i vården borde påverka merkostnaderna för barnet. Ersättningen bör i sådana fall omprövas. Någon tillfällig ersättning, motsvarande den som gäller för det hittills- varande vårdbidraget (106 kap. 11 § SFB i dess nuvarande lydelse) och som föreslås för omvårdnadsbidraget, bör inte införas för merkostnads- ersättningen. Det torde nämligen finnas små möjligheter att nå upp till den lägsta nivån av merkostnadsersättningen under en så . Regeringens förslag: Om merkostnadsersättning lämnas för ett barn och barnet avlider, ska ersättningen fortsatt kunna lämnas till och med efter dödsfallet eller den tidigare månad när ersättningen annars skulle ha upphört. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga synpunkter från remissinstanserna. 2017/18:190 Skälen för förslaget: Enligt nuvarande regler för vårdbidrag lämnas bidrag för efter att ett barn avlidit. upphörde vård- bidraget om barnet avled. Motiven för de ändrade reglerna (prop. 1987/88:100, bil. 7 s. 35 f.) var att behovet av bidrag kan kvarstå efter att barnet har avlidit, särskilt för den förälder som har vårdat barnet. Bostaden och andra förhållanden i den dagliga livsföringen har i allmänhet anpassats efter barnet med sjukdom eller funktions- nedsättning. Praktiska och ekonomiska svårigheter kan därför uppstå på grund av bortfall av bidraget vid barnets bortgång. Samma skäl kan anföras för att även merkostnadsersättning bör kunna lämnas efter det att ett barn avlidit. får anses som en rimlig tid när det gäller merkostnader. Mot den bakgrunden anser regeringen att merkostnadsersättning ska kunna lämnas efter att barnet har avlidit. Regeringens förslag: Rätten till merkostnadsersättning ska omprövas minst , om det inte finns skäl för omprövning med längre Omprövning av rätten till merkostnadsersättning ska även göras om förhållanden som påverkar rätten till merkostnadsersätt- ningen har ändrats. Sådan omprövning ska dock inte göras vid enbart Ändring av merkostnadsersättningen ska gälla från och med månaden närmast efter den månad när anledningen till ändringen upp- Om ändringen av merkostnadsersättningen gäller en ökning som görs med anledning av en ansökan, kan dock ersättningen lämnas med tre månaders retroaktivitet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: anser att förslaget tillstyrker delvis förslaget och anför att det av författningstexten bör framgå att tillfälliga förändringar inte ska leda Kammarrätten i menar att det bör övervägas om omvårdnadsbidraget och merkostnadsersättningen ska omprövas med samma intervall eftersom det borde underlätta för såväl enskilda som för stöder inte att merkostnadsersätt- ningen ska omprövas minst . även att ersättningen ska omprövas vid ålderspension. rätt (f.d. Handikappförbunden) anser att merkostnadsersätt- ningen inte ska omprövas . Region län bedömer att är en alltför snäv tid för att anmäla ändrade förhållanden, särskilt för personer med begränsad Skälen för regeringens förslag: Rätten till merkostnadsersättningen Beslut om merkostnadsersättning kan omfatta långa tidsperioder men även gälla tills vidare. Det är därför motiverat att en omprövning görs av besluten om merkostnadsersättning med en viss kontinuitet och inom visst tidsintervall. Regeringen bedömer att en omprövning bör göras minst för att säkerställa att besluten fortfarande är aktuella. Om det finns skäl för det bör dock en omprövning inte behöva göras . Det kan t.ex. gälla i fråga om personer som bedöms ha varaktiga funktionsnedsättningar och där behovet be- döms vara . Kammarrätten i anser att det bör över- vägas att rätten till omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning om- prövas med samma tidsintervall. Regeringen anser dock att då om- vårdnadsbidraget berör behoven hos barn, vars situation ofta förändras betydligt inom loppet av , medan merkostnadsersättningen huvudsakligen berör vuxna, vars situation i regel kan väntas förändras mer sällan, så finns det inte tillräckliga skäl för att ompröva de respektive förmånerna med samma intervall. Omprövning av rätten till merkostnadsersättning ska dock alltid ske om förhållanden som påverkar rätten till eller storleken av merkostnads- ersättningen ändras. Förutsättningarna för rätten till merkostnads- ersättning kan ändras av olika anledningar. Det kan exempelvis bero på att den enskildes levnadsförhållanden förändras påtagligt eller att han eller hon kommer att omfattas av annat samhällsstöd som innebär för- ändringar av merkostnadsbilden. Om t.ex. endast en förälder får ersätt- ning och den andra föräldern ansöker om ersättning bör även detta betraktas som en förändring av ett sådant förhållande som påverkar rätten till ersättningen. En omprövning bör därför göras. anser att det bör framgå av lagtexten att tillfälliga förändringar inte ska leda till omprövning. Regeringen delar upp- fattningen att tillfälliga förändringar inte automatiskt ska leda till om- prövning. I promemorians författningskommentar anges att tillfälliga för- ändringar inte bör leda till omprövning. Regeringen anser att detta bör komma till uttryck i författningstexten. Den som får merkostnadsersättning kommer enligt de för samtliga socialförsäkringsförmåner generella bestämmelserna i 110 kap. 46 och 47 §§ SFB att vara skyldig att och senast anmäla till om förhållanden som påverkar rätten till ersättning ändras. Region län anser att är en alltför snäv tid för att anmäla ändrade förhållanden, särskilt för personer med begränsad kognitiv förmåga. Regeringen bedömer dock att det är rimligt att de generella bestämmelserna i om anmälningsskyldighet gäller även för merkostnadsersättningen. Det har inte varit aktuellt att införa specialbestämmelser i detta avseende för olika diagnosgrupper. Enligt hittillsvarande omprövningsbestämmelser ska beslut om handi- kappersättning omprövas när det fattas beslut om sjukersättning, aktivi- tetsersättning eller allmän ålderspension. och Funktionsrätt anser att rätten till merkostnadsersättning inte ska omprövas i samband med den allmänna ålderspensionen . Regeringen vill poängtera att enligt det aktuella förslaget ska beslut om merkostnadsersättning omprövas samt vid ändrade förhållanden. Regeringen bedömer att det till skillnad från vad som gäller för handikappersättning inte finns skäl att särskilt föreskriva att omprövning av merkostnadsersättning ska göras när det fattas beslut om sjukersättning, aktivitetsersättning eller allmän ålderspension. En ändring av merkostnadsersättningen bör få verkan först från och med månaden närmast efter den månad när förhållandet som orsakade ändringsbeslutet uppkom. Detta motsvarar vad som gäller för de 2017/18:190 hittillsvarande förmånerna vårdbidrag och handikappersättning. Om ändring av merkostnadsersättningen gäller en ökning som görs med anledning av en ansökan, bör dock ersättningen kunna lämnas med tre månaders retroaktivitet. Enligt Lagrådet bör bestämmelserna om retro- aktivitet vid ändring av omvårdnadsbidrag respektive merkostnadsersätt- ning utformas på samma sätt med hänsyn till att de reglerar ändring efter ansökan med samma innehåll. Regeringen delar Lagrådets uppfattning och justerar därför bestämmelsen i 50 kap. 15 § andra meningen så att den får motsvarande utformning som den i 22 kap. 16 § andra meningen. Regeringens förslag: Merkostnadsersättningen ska betalas ut . När ersättningsbeloppet beräknas för månad ska den er- sättning för år räknat som beräkningen utgår från avrundas till när- maste krontal som är jämnt delbart med tolv. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga synpunkter har lämnats. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med vad som gäller för de hittillsvarande förmånerna vårdbidrag och handikappersättning bör mer- kostnadsersättningen betalas ut . Därutöver bör samma av- rundningsregler tillämpas för merkostnadsersättningen som gäller för vårdbidraget och handikappersättningen. 7.12Övriga ändringar i socialförsäkringsbalken Regeringens förslag: Om merkostnadsersättning har beviljats för be- gränsad tid, ska den tid för vilken förmånen lämnas få förlängas utan att ansökan om detta har gjorts. För kostnader som en försäkrad har för läkarundersökning eller läkarutlåtande i samband med ansökan om merkostnadsersättning ska ersättning lämnas enligt föreskrifter som meddelats av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Merkostnadsersättning ska få dras in eller sättas ned om den försäk- rade utan giltig anledning vägrar medverka till behandling, rehabilite- ring eller rehabiliteringsåtgärder. Det ska för rätt till eller ökning av handikappersättningen inte längre kunna krävas intagning på sjukhus. Ersättningen ska då inte heller kunna sättas ned eller dras in vid vägran till sådan intagning. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker i huvudsak förs- Kommuner och Landsting är tveksamt till att förmånen ska kunna förlängas utan ansökan då man bedömer att risken ökar för bidragsbrott. Skälen för regeringens förslag: Utöver de i tidigare avsnitt nämnda Prop. 2017/18:190 ändringarna i socialförsäkringsbalken medför förslaget att införa en mer- kostnadsersättning även att andra följdändringar behöver göras i balken. Enligt regeringens bedömning gäller det följande bestämmelser. –I 110 kap. 6 § SFB föreskrivs att om bl.a. handikappersättning har be- viljats för begränsad tid får den tid för vilken förmånen ska lämnas förlängas utan att ansökan om detta har gjorts. –I 110 kap. 30 § SFB anges att för kostnader som en försäkrad har för läkarundersökning eller läkarutlåtande i samband med ansökan om bl.a. handikappersättning lämnas ersättning enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer. –Enligt 110 kap. 57 § SFB får bl.a. handikappersättning dras in eller sättas ned om den försäkrade utan giltig anledning vägrar att med- verka till behandling, rehabilitering eller rehabiliteringsåtgärder. Det som föreskrivs om handikappersättning i ovan nämnda bestämmelser bör enligt regeringen gälla för merkostnadsersättning. När det gäller förlängning av tidsbegränsade beslut utan ansökan blir det dock, om endast en förälder får förmånen och den andra föräldern ansöker om den, fråga om att göra en omprövning. Detta blir fallet eftersom den andra förälderns ansökan bör betraktas som ett ändrat förhållande som påverkar rätten till ersättning. Kommuner och Landsting uttrycker tveksamhet till att mer- kostnadsersättningen ska kunna förlängas utan ansökan eftersom man be- dömer att det ökar risken för bidragsbrott. Regeringen bedömer att denna risk inte är särskilt hög men vill i sammanhanget påminna om att har ett stående uppdrag att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och att motverka bidragsbrott (2 § 3 förordning [2009:1174] med instruktion för ). Enligt 110 kap. 26 § SFB får det som villkor för rätt till eller ökning av bl.a. handikappersättningen anges att den försäkrade under ska vara intagen på ett visst sjukhus. Av de skäl som angetts i avsnitt 5.12 bör den bestämmelsen upphävas. Till följd av det kommer det inte att vara möjligt att dra in eller sätta ned handikappersättning vid vägran att vara intagen på sjukhus. Detta innebär att någon hänvisning till 26 § inte längre ska göras i 110 kap. 53 §. 7.13.1Merkostnadsersättningen ska vara skattefri Regeringens förslag: Merkostnadsersättningen ska vara skattefri. I de fall det fortfarande lämnas handikappersättning ska den ersättningen fortsatt vara skattefri. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga synpunkter från remissinstanserna. 2017/18:190 Skälen för regeringens förslag: Den hittillsvarande handikappersätt- ningen är enligt inkomstskattelagen skattefri. I praktiken är dagens handikappersättning till största delen en ersättning för merkostnader. Det saknas enligt regeringens uppfattning skäl för att ändra aktuell bestäm- melse i sak. Merkostnadsersättningen bör därför vara skattefri. I de fall handikappersättning fortfarande lämnas ska den fortsatt vara skattefri. 7.13.2Ändring i lagen om införande av socialförsäkringsbalken Regeringens förslag: Den som vid utgången av fick handi- kappersättning som tillägg till pension enligt den upphävda lagen om allmän försäkring utbetalad till utlandet ska även fortsättningsvis kunna få handikappersättning utbetalad till utlandet. Ersättningen ska då beräknas enligt de äldre bestämmelserna i den upphävda lagen om allmän försäkring. Om förmånen har beviljats för begränsad tid eller om den ska omprövas ska dock bestämmelserna om handikapp- ersättning och utlandsvistelse i socialförsäkringsbalken tillämpas i lydelsen före . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga synpunkter från remissinstanserna. Skälen för regeringens förslag: Den som vid utgången av 2000 fick handikappersättning som tillägg till pension enligt den upphävda lagen (1962:381) om allmän försäkring utbetalad till utlandet får även, med stöd av dagens regler i socialförsäkringsbalken, handikappersättning utbetalad till utlandet. Handikappersättningen beräknas då enligt de äldre bestämmelserna om sådan ersättning i den upphävda lagen om allmän försäkring. Om förmånen har beviljats för begränsad tid eller om den ska omprövas enligt 50 kap. 14 § SFB i den nuvarande lydelsen ska dock enligt 2 kap. 16 § lagen (2010:111) införande av socialförsäkringsbalken de nya bestämmelserna om handikappersättning och utlandsvistelse i samma balk, dvs. de bestämmelser som var nya vid införandet av SFB, tillämpas därefter. Regeringen kan inte se att det finns skäl för att ändra nuvarande ordning. Förslaget innebär således att enbart en följdändring ska göras så att det är bestämmelserna om handikapp- ersättning och utlandsvistelse i SFB i lydelsen före som ska tillämpas om förmånen har beviljats för begränsad tid eller om den ska omprövas. Regeringens förslag: Det ska införas ett förtydligande om vilka som omfattas av föräldraledighetslagen så att det framgår att även en annan arbetstagare än förälder har rätt till ledighet med tillfällig föräldra- Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Några invändningar har inte framförts i sak. Skälen för regeringens förslag: Av 1 § föräldraledighetslagen (1995:584) framgår att en arbetstagare som är förälder har rätt att vara ledig från sin anställning enligt den lagen. Med förälder jämställs den som utan att vara förälder är rättslig vårdnadshavare och har vård om ett barn, har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem eller stadigvarande sammanbor med en förälder under angivna förut- Uppräkningen i paragrafen är emellertid inte uttömmande. När det gäller ledighet med tillfällig föräldrapenning enligt 8 § kan även vissa andra arbetstagare ha rätt till ledighet. nämligen överlåtas från en förälder till en annan arbetstagare som vårdar barnet i förälderns ställe. Dessutom kan i vissa fall besluta att tillfällig föräldrapenning ska utges till annan än föräldern. att klargöra att även dessa arbetstagare har rätt till ledighet bör 1 § första stycket förtydligas så att det framgår att i vissa fall har även en annan arbetstagare än förälder rätt till ledighet enligt lagen. Regeringens förslag: Den sekretess som gäller hos Försäkrings- kassan, och domstol i ärenden respektive mål om handikappersättning och vårdbidrag ska omfatta ärenden respektive mål om omvårdnadsbidrag och merkostnadsersätt- ning. På samma sätt som gäller för dessa äldre förmåner ska denna sekretess inte hindra att uppgift lämnas till en enskild med stöd av lagstiftningen om omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Några invändningar har inte framförts. Skälen för regeringens förslag: Enligt 28 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, gäller det sekretess hos , och domstol för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Detta gäller enligt det angivna lagrummet om uppgiften, såvitt är av intresse i det här sammanhanget, förekommer i ärenden enligt lagstiftningen om handikappersättning och vårdbidrag. Enligt regeringens bedömning kommer samma känsliga uppgifter att bli aktuella för omvårdnadsbidraget och merkostnadsersättningen som för handikappersättningen respektive vårdbidraget. Det finns därmed ett behov av en sekretessbestämmelse för sådana känsliga uppgifter. På mot- svarande sätt som gäller för handikappersättning, vårdbidrag och övriga socialförsäkringsförmåner bör därför aktuella sekretess- och sekretessbrytande bestämmelser gälla även för ärenden respektive mål om omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning. 2017/18:190 På samma sätt som gäller ska uppgift enligt 28 kap. 6 § OSL få lämnas till enskild med stöd av bestämmelserna om omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning. 9.1Socialförsäkringsbalken – omvårdnadsbidrag och vårdbidrag Regeringens förslag: De nya bestämmelserna om omvårdnadsbidrag i socialförsäkringsbalken ska träda i kraft . ska de hittillsvarande bestämmelserna om vårdbidrag upphöra att gälla. Ett beslut om vårdbidrag som har meddelats enligt de äldre bestäm- melserna ska fortsätta att gälla enligt vad som föreskrivs i beslutet, dock längst till dess att beslutet skulle ha upphört att gälla eller skulle ha omprövats om de äldre bestämmelserna fortfarande hade varit tillämpliga. Om ett sådant beslut inte har omprövats trots att det skulle ha gjorts under tid som de äldre bestämmelserna fortfarande gällde, ska beslutet fortsätta att gälla längst till , om det inte beslutas att det ska upphöra . Äldre bestämmelser om vårdbidrag ska fortfarande gälla om an- sökan om vårdbidrag har gjorts före . Äldre bestämmelser om att tillfällig föräldrapenning inte lämnas för sådant behov av vård och tillsyn som har grundat rätt till vårdbidrag ska tillämpas om det fortfarande lämnas vårdbidrag. Äldre bestämmelser om att vårdbidrag inte får påverka bedöm- ningen av det behov av personlig assistans som kan ligga till grund för assistansersättning ska tillämpas om det fortfarande lämnas vård- bidrag. Äldre bestämmelser om att den som får vårdbidrag ska vara för- säkrad för inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning, inkomstgrundad ålderspension och inkomstrela- terad efterlevandeförmån ska fortfarande gälla om en person fortfaran- de får vårdbidrag. Äldre bestämmelser om att sjukersättning som har beviljats tills vidare enligt regler som gällde före inte ska reduceras med vårdbidrag ska fortfarande gälla om det fortfarande lämnas vård- bidrag. Äldre bestämmelser om ersättning för kostnader för läkarundersök- ning eller läkarutlåtande i samband med ansökan om vårdbidrag ska fortfarande gälla för kostnader som har samband med en sådan ansökan. Äldre bestämmelser om att vårdbidrag får dras in eller sättas ned om den försäkrade utan giltig anledning vägrar medverka till behandling, rehabilitering eller rehabiliteringsåtgärder ska fortfarande gälla för vårdbidrag. Äldre bestämmelser om förmåner vid vård på institution ska fort- farande tillämpas på vårdbidrag. Äldre bestämmelser om att vårdbidrag, till den del bidraget inte är ersättning för merkostnader, utgör inkomst av anställning som är pen- sionsgrundande ska fortfarande tillämpas på vårdbidrag. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens för- slag utom när det gäller tidpunkten för ikraftträdandet. I promemorian redovisas dock inte något förslag till övergångsbestämmelse om ansökan om vårdbidrag som har gjorts före upphävandet av de äldre bestämmel- serna och om ärenden där vårdbidrag inte har omprövats under tid som de äldre bestämmelserna fortfarande gällde. Redovisningen av förslagen om ikraftträdande- och övergångsbestäm- melser har disponerats på ett annat sätt i promemorian. Remissinstanserna: anför att det i promemorian konstateras att omvårdnadsbidrag eller merkostnadsersättning inte kan beviljas med vårdbidrag för samma barn och tid. Detta bör enligt även regleras i övergångsbestämmelserna. Skälen för regeringens förslag: Det är av budgettekniska skäl som ikraftträdandet flyttas fram till . En förälder som har beviljats vårdbidrag måste kunna förlita sig på att beslutet gäller. Föräldern kan ha planerat omvårdnaden om barnet utifrån beslutet och kan även ha vidtagit en rad åtgärder med anledning av be- slutet, t.ex. att förkorta sin arbetstid. För barnets och förälderns trygghet är det därför angeläget att ett beslut om vårdbidrag fortsätter att gälla i enlighet med vad som anges i beslutet eller till dess att beslutet skulle ha omprövats enligt de äldre bestämmelserna om vårdbidrag. En liknande övergångsbestämmelse infördes även när handikappersätt- ningen ersatte dåvarande invaliditetsersättning och invaliditetstillägg . De äldre förmånerna fick då inte minskas eller upphöra i annat fall än som så skulle ha skett om de äldre bestämmelserna fort- farande hade varit tillämpliga. Den övergångsbestämmelsen har senare överförts till 5 kap. 1 § lagen (2010:111) om införande av social- försäkringsbalken. Det kan konstateras att ett beslut om vårdbidrag är ett gynnande beslut. Som huvudregel kan sådana beslut inte ändras till den enskildes nackdel. Från denna huvudregel har dock flera viktiga avsteg gjort i rättstillämp- ningen. Ett gynnande beslut anses således kunna återkallas bland annat om återkallelsen grundar sig på ett tydligt förbehåll som gjorts i själva beslutet eller i den författning enligt vilken beslutet har meddelats (jfr prop. 2016/17:180, s. 230–234). Enligt de nuvarande bestämmelserna ska rätten till vårdbidrag om- prövas om förhållanden som påverkar behovet av vårdbidraget ändras. Vidare ska rätten till vårdbidrag omprövas minst , om det inte finns skäl för omprövning med längre mellanrum (22 kap. 7 och 17 §§