prop · H503228 · 2018-04-12 00:00:00 — Utvecklingen av energisystemet går snabbt, och nya lösningar tillkommer oavbrutet. Ny teknik och nya tjänster måste integreras i systemet för att tillgodose kraven på ett effektivt och tryggt elsystem, social hållbarhet och en god miljö. För att det ska bli möjligt att möta den nya situationen föreslår följande mål. Målet är förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. ska ha effektivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP). ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Det skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Energipolitiken tar sin utgångspunkt i att är tätt sammankopplat med sina grannländer i norra och syftar till att hitta gemensamma lösningar på utmaningar på den gemensamma elmarknaden. Det är vidare en utgångspunkt att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter nå negativa utsläpp. Kommissionen lämnar i betänkandet en rad förslag och bedömningar. De innebär bl.a. följande: Elcertifikatsystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. får i uppdrag att tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. Sektorsstrategierna kommer att tas fram av tillsammans med olika branscher och utgör därmed inget mål som fastställs av . Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. Formerna för detta måste dock utredas närmare. Skatten på termisk effekt avvecklas stegvis med start . Principerna om förutsättningarna för planering av nya kärnkraftsreaktorer (proposition 2008/09:163) kvarstår. Placeringsreglementet i kärnavfallsfonden ska förändras så att placeringsmöjligheterna utökas från och med starten på nästa treårsperiod 2018. ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men där prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas till samma nivå som för de flesta övriga elproduktionsanläggningar, det vill säga . Skatten ska sänkas stegvis med start . Det ska utredas hur förenklingar och anpassningar kan ske av befintliga regelverk och skattelagstiftning för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilagring och småskalig försäljning av el till olika ändamål samt elektrifieringen av transportsektorn. Ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande PFE, bör införas givet att man kan hitta ansvarsfull finansiering. En utredning bör tillsättas för att brett utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och effektivisering. Utredningen bör undersöka vilka ekonomiska och andra styrmedel, exempelvis vita certifikat, som är effektivast för att öka effektiviseringen både ur energi- och effekthänseende. Finansiering av den slopade skatten på termisk effekt och sänkningen av fastighetsskatten föreslås ske genom en höjning av energiskatten. Elintensiv industri ska undantas. I och i förs en bred diskussion om vilken framtida elmarknadsmodell som ska användas. Det finns inget skäl att i det korta perspektivet ändra den befintliga marknadsmodell och använder. Däremot är det rimligt att föra en bred diskussion om den framtida marknadsdesignen. lämnar en rad ytterligare bedömningar inom olika delar av energiområdet. Bland annat bör det inrättas en genomförandegrupp som är sammansatt av representanter från de partier som slöt ramöverenskommelsen med syfte att kontinuerligt följa upp ramöverenskommelsen. har bedömt de tänkbara konsekvenserna av sina förslag. Kommissionen har presenterat bedömningar och förslag som syftar till att underlätta förnyelsen och omställningen av energisystemet. Mot kostnaderna för att åstadkomma ett mer flexibelt elsystem och integrera en ökad andel förnybar elproduktion ska ställas fördelar i form av ökad leveranssäkerhet och ett effektivare utnyttjande av de samlade produktionsresurserna. Sammantaget bedöms de föreslagna åtgärderna leda till lägre totala systemkostnader och en ökad samhällsekonomisk effektivitet. för framtidens energi (SOU 2017:2) har skickats till 169 remissinstanser. Av dessa har 110 kommit in med yttrande. Följande remissinstanser har yttrat sig över delbetänkandet. , , , , , Försvarsmakten, Havs- och vattenmyndigheten, Kammarkollegiet, , , Kärnavfallsfonden, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), , , , , , , , , , , , , , , , , , , , i , i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i , i län, i , Region , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, Avfall , , , Energiföretagen , Energieffektiviseringsföretagen, Energigas , Energikontoren , , , Global utmaning, , , , , Innovations- och kemiindustrierna i (IKEM), , i (LO), (), Oberoende elhandlare, kraft AB, Skogen och Stålet (SKGS), Skogsindustrierna, Svemin, Svensk solenergi, , Svensk vindenergi, (Svebio), Svenska elnätsupproret, , , Svenskt näringsliv, allmännyttiga bostadsföretag (), byggindustrier, Sveriges energiföreningars riksorganisation (SERO), Ingenjörer, kommuner och landsting, (Sportfiskarna), Teknikföretagen, (Uniper), , , Världsnaturfonden (WWF), Älvräddarnas samorganisation (Älvräddarna), Yttranden har också kommit in från följande. undersökning, , Miljövänner för kärnkraft, m.fl., givna Projekt, Circle, , Svensk Kollektivtrafik, , kärntekniska sällskap, Tekniska verken i , Vätgas , och Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , , , , , , , Bah Kuhnke, , , , , , Regeringen beslutar proposition Energipolitikens inriktning