prop · H50384 · 2018-01-23 00:00:00 — En anledning till att denna reform uppfattas som mindre kontroversiell är att den innebär att lärarna ska visa intresse för en tjänst och att det går att ställa krav på lärarna efter tjänsten tillsatts. Detsamma gäller inte i Lärarlönelyftet vilket gör att det anses som svårare att motivera urvalet i denna reform. Karriärstegsreformen omfattar även en mindre andel lärare, och de intervjuade framför att lärarna haft lättare att acceptera denna mindre andel som mer kvalificerade. Vissa reflektioner görs dock om att kritiken var stark även mot Karriärstegsreformen inledningsvis. Det beskrivs även i de uppföljningar som gjorts av reformen.66 Kritiken mot Lärarlönelyftet bör även ses i ljuset av att huvudmännen helst hade sett att de tilldelats en pengasumma att fördela fritt bland lärarna. Det har enligt de intervjuer som gjorts med tjänstemän i inte varit möjligt. Dels fanns det från början en budgetbegränsning för arbetet och dels ansågs det vara ett för stort ingrepp i lönebildningen att ge en summa pengar att fördela fritt. 64Promemoria U2015/05040/UH, Statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. 65Det stöds av enkätundersökningen där av rektorerna och av huvudmännen uppger att detta i viss utsträckning eller i stor utsträckning var regeringens syfte med reformen. Uppföljning av karriärstegsreformer för lärare. Delrapport 1–3. (2015:12, 2016:1, 2017:1). 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det kan dock konstateras att den väg som valts med att utforma och förankra Lärarlönelyftet enbart genom arbetsmarknadens parter inte verkar ha fångat upp eller inte verkar ha tagit tillräcklig hänsyn till aspekter av dess utformning som uppfattas som starkt söndrande för lärarkåren. Därigenom har den inte heller skapat tillräcklig legitimitet för reformen bland de huvudmän och rektorer som fått i uppgift att genomföra den. Denna problematik hade kunnat minskas om synpunkter hade inhämtats från rektorer och huvudmän direkt. Tidsramen för att genomföra Lärarlönelyftet var för kort De huvudsakliga villkoren för statsbidragen anges av statsbidragsförordningarna för reformerna, och antalet lärare som varje huvudman har möjlighet att rekvirera statsbidrag för framgår när bidragsramarna för reformerna blir offentliga. Det är i huvudsak när dessa dokument samt de föreskrifter som utfärdar om hur ansökningar och rekvisitioner av bidragen ska ske publiceras som det blir tydligt för huvudmännen vilka ramar de har att förhålla sig till för att välja ut lärare som ska kunna ta del av statsbidragen. Förordningen för Karriärstegsreformen publicerades omkring ansökan skulle vara inlämnad och det ekonomiska utrymmet för varje huvudman fastställdes omkring sista ansökningsdatum.67 Tiden mellan det att förordningen för Lärarlönelyftet publicerades till det att bidraget skulle rekvireras var och det ekonomiska utrymmet för varje huvudman fastställdes sista rekvisitionsdatum.68 67Hela beredningen av Karriärstegsreformen: Den aviserades av regeringen i budgetpropositionen . Den underlagspromemoria som låg till grund för Karriärstegsreformen är daterad till . Förordningen för statsbidraget utfärdades och där framgick villkoren för statsbidraget. Propositionen för Karriärstegsreformen som innehåller förslag till vissa förändringar i skollagen lämnades till . Huvudmännens bidragsramar publicerades . utfärdade föreskrifter bland annat för hur ansökan skulle genomföras . Ansökan om statsbidrag skulle ha kommit in till . De kommunala huvudmännen fick även information om reformen via konferenser som och Kommuner och Landsting (SKL) anordnade. (Intervjuer med handläggare på .) 68Hela beredningen av Lärarlönelyftet: Det aviserades av regeringen i budgetpropositionen vilket upprepades ekonomiska vårproposition. Arbetet med att utforma statsbidraget genomfördes på och parallellt med att politiska samtal fördes mellan ansvariga ministrar och företrädare för parterna inom skolan. Statsbidragsförordningen för Lärarlönelyftet utfärdades . Huvudmännens bidragsramar publicerades av och föreskrifter för hur statsbidraget skulle rekvireras utfärdades . Sista datum för att lämna in rekvisition var . har inte genomfört konferenser eller genomfört liknande informationsinsatser på samma sätt i Lärarlönelyftet som i Karriärstegsreformen. (Intervjuer med handläggare på .) R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T Tabell 4 Huvudmän och rektorer. Uppfattning om tidsramen för att genomföra reformerna. Andel (procent). Av tabell 4 framgår att av huvudmännen och rektorerna anser att tiden för att genomföra Lärarlönelyftet var kort och av huvudmännen och rektorerna anser att tiden för att genomföra Karriärstegsreformen var för kort. Då det var en stor andel av huvudmännen som inte ansökte om statsbidrag för karriärsteg vid den första ansökningsomgången och att svaren gäller bakåt i tiden är det svårt att bedöma tidsramen för att genomföra Karriärstegsreformen i granskningen. Det gradvisa genomförandet av Karriärstegsreformen kan dock delvis vara en förklaring till de skilda uppfattningarna i enkätundersökningen om tidsramen. I intervjuerna framkommer också att vissa av rektorerna och huvudmännen upplevt att Karriärstegsreformen föregicks av en längre offentlig diskussion innan den genomfördes jämfört med Lärarlönelyftet. De intervjuade uppger också att de tolkat diskussionen som föregick Lärarlönelyftet som att fler lärare skulle omfattas än vad som slutligen blev fallet. När reformen kom tvingades de till ett annat urval av lärare än de förutspått. Det kan delvis också vara en förklaring till att en större andel uppgett att tidsramen för Lärarlönelyftet var för kort jämfört med andelen som uppgett det för Karriärstegsreformen. I intervjuerna beskriver huvudmän och rektorer att det i Lärarlönelyftet, men också i Karriärstegsreformen, har krävts arbete med att tolka urvalskriterierna för lärare i förordningen, skapa gemensamma bedömningsgrunder mellan rektorer och andra chefer, jämföra lärarnas kvalifikationer, informera lärarna om urvalsprocessen och göra urvalet av lärare. Det har gjort att tiden för att genomföra reformen varit knapp. Uppfattningen om en tidsram för att införa en stor reform är kort eller lång är subjektiv och inget definitivt mått på om tidsramen varit tillräckligt lång eller ej. Som framgick av avsnitt 2.1 är det en stor andel av huvudmännen, 951 av 1076 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N möjliga, som har rekvirerat statsbidrag för lärarlönelyft vilket kan ses som ett mått på att tidsramen för reformen varit god. Det går också att hävda att det är frivilligt för huvudmännen att rekvirera statsbidraget. Om tidsramen är för kort så kan man vänta . Men det har enligt intervjuerna i undersökningen inte varit ett realistiskt alternativ. Att säga nej till ett statsbidrag som höjer en stor andel av lärarnas löner kraftigt hade inte varit försvarbart gentemot lärarna. I en reform som Lärarlönelyftet, som påverkar huvudmännens lönebildning, skapar stora löneskillnader mellan lärare och riskerar att skapa uppdelningar mellan lärare, är goda tidsramar av vikt för att huvudmännen ska kunna genomföra reformen på ett bra sätt. De bör ha getts tid att välja ut lärare som ska ta del av statsbidraget och hinna förankra dessa val bland lärarna. Att en majoritet av huvudmännen och rektorerna upplevt att tidsramen för att införa Lärarlönelyftet varit kort varav omkring en tredjedel upplevt den som mycket kort får mot denna bakgrund betraktas som en stor andel. Det kan ha påverkat huvudmännens arbete med att skapa legitimitet för reformen hos lärarna negativt. Urvalskriterierna för reformerna uppfattas som i huvudsak som relevanta Statsbidragsförordningarna innehåller kriterier som lärarna måste uppfylla för att kunna ta del av statsbidragen. Kriterierna är dels formella, såsom att läraren ska ha lärarlegitimation eller motsvarande, dels definierar kriterierna de yrkeskvalifikationer en lärare ska ha uppnått. (Se bilaga 2.) I Karriärstegsreformen ska två kvalifikationskriterier vara uppfyllda medan det i Lärarlönelyftet räcker med att ett av fyra kriterier är uppfyllt. Tabell 5 Rektorer. Om urvalskriterierna i statsbidragsförordningen fångar de kvalifikationer en bra förstelärare/ en särskilt kvalificerad lärare bör ha. Andel (procent). Ja, till viss Som framgår av tabell 5 anser en majoritet av de svarande rektorerna i enkäten att kriterierna för urvalet av lärare i statsbidragsförordningarna för reformerna fångar de kvalifikationer en bra förstelärare respektive en särskilt kvalificerad lärare bör ha. framgår det av intervjuerna i undersökningen att kriterierna inte är tillräckliga utan måste tolkas och tillämpas för att kunna utgöra en grund för urvalet av lärare. I Lärarlönelyftet kan kriterierna dock underlätta urvalet av lärare genom att alla kriterier inte behöver vara uppfyllda för att en lärare ska kunna tilldelas statsbidraget. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T Tabell 6 Rektorer. Andel behöriga lärare som upplevs uppfylla kriterierna i statsbidragsförordningen för Lärarlönelyftet. Andel (procent). Tabell 6 visar att av rektorerna ansåg att omkring tre fjärdedelar eller alla/nästan alla behöriga lärare uppfyller ett av kriterierna i Lärarlönelyftet. ansåg att omkring tre fjärdedelar eller alla/nästan alla av lärarna uppfyllde alla kriterier för Lärarlönelyftet. Kriterierna måste dock vägas mot varandra. En avvägning huvudmännen ställts inför är att en lärare kan uppfylla ett kriterium mycket väl men inte de andra kriterierna, medan en annan lärare uppfyller alla kriterier men i lägre grad. Resultaten i enkätundersökningen tyder dock på att kriterierna i Lärarlönelyftet kan utgöra en bas för att välja ut de lärare som ska ta del av statsbidraget. Urvalskriterierna omfattar i stor utsträckning samma lärare Kriterierna i Karriärstegsreformen respektive Lärarlönelyftet omfattar i stor utsträckning samma grupp av lärare. Tabell 7 Rektorer. Andel förstelärare som kunnat omfattas av Lärarlönelyftet enligt de kriterier som användes på skolan. Andel (procent). Andel (procent) Inga/ nästan inga Alla/nästan alla Vet inte/Saknas Som framgår av tabell 7 anser tre fjärdedelar av de svarande rektorerna att alla eller nästan alla av förstelärarna i deras verksamheter skulle kunna omfattas av Lärarlönelyftet. Det bekräftas i intervjuerna. Rektorerna och huvudmännen menar att de som blivit förstelärare är de bästa lärarna och kriterierna för Lärarlönelyftet ska identifiera de bästa lärarna. Huvudmännen får därmed ingen hjälp av statsbidragsförordningarna att sortera ut lärare mellan reformerna. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det är som nämnts inte regeringens målsättning att det ska vara olika lärare som får de båda statsbidragen, och kriterierna ska kunna omfatta samma lärare. Regeringen har lämnat över till huvudmännen att fördela statsbidragen på ett sätt som passar deras verksamhet. Men att kriterierna för de båda reformerna i stor utsträckning omfattar samma lärare har skapat vissa problem vid lönesättningen av lärare efter Lärarlönelyftet och fördelningen av statsbidragen mellan lärare. Detta utreds i kommande delavsnitt. Reformerna upplevs i huvudsak ha gett huvudmännen möjligheter att skapa en lönestruktur som motsvarar lärarnas prestationer Huvudmännens möjligheter att skapa legitimitet och acceptans för reformerna påverkas av om reformerna gjort det möjligt för dem att skapa en lönestruktur som motsvarar lärarnas prestationer och arbetsuppgifter. Tabell 8 Rektorer. Hur reformerna har påverkat möjligheten att skapa en lönestruktur som motsvarar lärarnas prestationer och arbetsuppgifter. Andel (procent). Andelen rektorer som uppgett att Karriärstegsreformen påverkat möjligheterna att skapa en lönestruktur som motsvarar lärarnas prestationer och arbetsuppgifter ganska eller mycket positivt uppgår till . Andelen bland huvudmännen uppgår till . En övervägande andel av de svarande rektorerna och huvudmännen är även positiva eller neutrala till hur Lärarlönelyftet påverkar möjligheten att skapa en lönestruktur som motsvarar lärarnas prestationer och arbetsuppgifter. av rektorerna och av huvudmännen anser att Lärarlönelyftet påverkat denna möjlighet ganska eller mycket positivt. av rektorerna och av huvudmännen anser dock att Lärarlönelyftet inverkat negativt på möjligheten att skapa en bra lönestruktur bland lärarna. Samtliga av de intervjuade huvudmännen och rektorerna menar att det tillskott Lärarlönelyftet gett till lärarnas löner är välbehövligt, vilket delvis kan förklara andelen positiva svar. Vissa av de intervjuade har också betonat möjligheterna att R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T belöna duktiga lärare. Det finns en kritik mot att Lärarlönelyftet försvårat lönesättningen av lärarna och förstört en tidigare bra lönestruktur. Många av rektorerna uppgav också att de väntade sig kompensationskrav i lönerevisionen . Kärnan i den kritik som framförts är att Lärarlönelyftet inte räcker till alla lärare som huvudmännen, rektorerna och lärarna själva anser är kvalificerade för statsbidraget enligt kriterierna i förordningen, som lönepåslagen statsbidraget ger är stora i förhållande till lärarnas tidigare lönenivå. De stora löneskillnader och den uppdelning av lärarna som uppstått är enligt denna uppfattning inte heller motiverade av skillnader i lärarnas kompetens. Dessa problem upplevs vara mindre i Karriärstegsreformen eftersom den, som nämnts tidigare, kräver att lärarna visar intresse för att få en tjänst och att de därefter ska uppfylla de krav som tjänsten kräver.69 Lärarlönelyftet uppfattas mer som en belöning för en tidigare utförd prestation som är svårare att identifiera vilket gjort det svårare att välja ut de lärare som ska omfattas av statsbidraget. Regeringens intentioner med Lärarlönelyftet upplevs i viss mån vara motstridiga Statsbidragsförordningen för Lärarlönelyftet reglerar att ”den sammanlagda löneökningen hos varje huvudman ska överstiga den lön som annars skulle ha utgått enligt den ordinarie lönerevisionen med i genomsnitt och högst och person.”70 Denna skrivning omfattar de lärare som tilldelas statsbidraget. Det finns därmed inga förordningshinder för att övriga lärare ska kunna få högre löneökningar än lärarlönelyftslärarna i den ordinarie lönerevisionen. I intervjuundersökningen framkommer dock att vissa rektorer och huvudmän har tolkat statsbidragsförordningen för Lärarlönelyftet som att de måste bryta mot intentionerna med förordningen om de vill justera en eventuell obalans i lärarnas lönestruktur som Lärarlönelyftet skapat. De menar därmed att de inte kan ge de lärare som inte fått ett lärarlönelyft högre löneökningar än lärarlönelyftslärarna i en ordinarie lönerevision Regeringen har i uttalanden efter reformerna signalerat att om statsbidraget inte räcker till alla lärare som huvudmännen anser vara kvalificerade så bör huvudmännen själva finansiera löneökningar för dessa lärare och huvudmännen uppmuntras att ge fler lärare en löneökning än de som fått en löneökning via Lärarlönelyftet: ”Lärarlönelyftet räcker till fler än 60 000 lärare. Men om det finns fler lärare som har fel lön måste det ansvaret tas lokalt. […] Vi ser huvudmän som 69Vissa huvudmän har dock valt att fördela karriärstegstjänsterna utan ansökningsförfarande eller utan att lärarna på annat sätt har behövt visa intresse för en tjänst. 709 § förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. Se även bilaga 2. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N nu tar eget ansvar genom lokala lönelyft för att höja lönen för fler lärare än de som det statliga bidraget räcker till […] Det är välkommet och vi hoppas att fler följer efter.” 71 Det har av vissa huvudmän och rektorer tolkats stå i motsättning till intentionerna med reformerna. Att statsbidragsförordningen för Lärarlönelyftet tolkats på olika sätt, och av vissa huvudmän och rektorer även uppfattats stå i motsättning till regeringens uttalanden om reformen, visar att styrningen av statsbidraget i detta avseende kunde varit tydligare. Kombinationen av reformerna skapar ett dilemma Kombinationen av reformerna har skapat ett dilemma för huvudmännen. De lönepåslag som ges i Karriärstegsreformen och i Lärarlönelyftet är stora i förhållande till en lärares genomsnittslön och i förhållande till ett genomsnittligt lönepåslag i en lönerevision. Om karriärstegslärare ges båda statsbidragen får dessa mycket stora lönepåslag vilket kan uppfattas skapa orättvisa löneskillnader mot övriga lärare. Det kan i sin tur påverka sammanhållningen mellan lärare negativt. Om karriärstegslärarna inte får ta del av Lärarlönelyftet riskerar huvudmännen å andra sidan att karriärtjänsterna urholkas. Som nämndes i avsnitt 3.1.4. så har detta bland annat skapat ett tryck mot att fler karriärtjänster ska vara permanenta. I undersökningen framkommer att rektorerna anser att en stor andel av förstelärarna uppfyller kriterierna i Lärarlönelyftet och därmed borde tilldelas statsbidraget. De uppfattar därmed att de bryter mot andemeningen i förordningen för Lärarlönelyftet genom att inte ge Lärarlönelyftet till förstelärare. Rektorerna som intervjuats inom ramen för granskningen menar att de insåg denna problematik redan då de såg direktiven för Lärarlönelyftet. Reformerna har minskat sammanhållningen mellan lärare Samverkan mellan lärare och arbete i arbetslag är enligt de intervjuade i undersökningen en central del av läraryrket. Det uttrycks även i styrdokument för skolan som till exempel läroplanen72 och kriterierna för att kunna ta del av Lärarlönelyftet utgår också från att läraren på egen hand och tillsammans med 71Helene Hellmark , minister för högre utbildning och forskning och , utbildningsminister. Vi kan inte ge alla lärare ett lärarlönelyft, debattartikel publicerad i , ett-lonelyft/, hämtad från hemsida . 72Exempelvis anges i läroplanen för gymnasiet att: ”alla som arbetar i skolan ska samverka för att göra skolan till en god miljö för utveckling och lärande”, ”läraren ska samverka med andra lärare i arbetet för att nå utbildningsmålen.” samt att rektorn har ett ansvar för att: ”samverkan mellan lärare i olika kurser kommer till stånd så att eleverna får ett sammanhang i sina studier”. Motsvarande skrivningar finns i läroplanen för andra stadier. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T andra ska ha utvecklat undervisningen.73 Att det arbetet fungerar bra torde vara gynnsamt för skolans verksamhet och läraryrkets attraktionskraft. Det är därför försvårande för syftet med reformerna att huvudmännen och rektorerna uppfattar att reformerna haft negativa effekter på sammanhållningen mellan lärare. Tabell 9 Rektorer. Uppfattning om hur reformerna påverkat sammanhållningen mellan lärare. Andel (procent). Tabell 9 visar att en majoritet av de svarande rektorerna upplever att reformerna påverkat sammanhållningen mellan lärare negativt. Andelen är större i Lärarlönelyftet än i Karriärstegsreformen, mot . Andelen mycket negativa är också större i Lärarlönelyftet, mot i Karriärstegsreformen. Huvudorsaken till att sammanhållningen mellan lärare försämras till följd av reformerna uppges i intervjuerna vara att statsbidragen upplevs skapa en orättvisa. Läraryrket uppfattas som ett yrke där alla gör i princip samma sak och att det är svårt att skilja ut en lärare som bättre än en annan. Lärarlönelyftet upplevs förstärka en sortering av lärare som Karriärstegsreformen redan skapat. Lärarlönelyftet leder även till att den andel av lärarkåren som inte får ta del av något statsbidrag blir mindre. Vissa undersökningar pekar också på att lärarkåren har mer egalitära uppfattningar om löneskillnader och skillnader i kompetens än andra yrkesgrupper.74 Det framkommer skilda uppfattningar om detta i granskningen. Faktum är dock att lärarnas lönestruktur varit sammanpressad och att statsbidragen skapat stora löneskillnader mellan lärarna i förhållande till tidigare. Det kan verka paradoxalt att huvudmän och rektorer anser att reformerna bidrar positivt till att skapa en lönestruktur som motsvarar lärarnas prestationer som de upplever att de minskar sammanhållningen i lärarkåren. En tolkning är att rektorerna upplever att reformerna ger dem möjlighet att sätta mer rättvisande löner men att de uppfattat att lärarna inte delar den uppfattningen. Som nämnts har lärarnas uppfattningar inte inhämtats i granskningen eftersom 73Förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. Se även bilaga 2. 74Statskontoret redogör för sådana undersökningar. Uppföljning av karriärstegsreformer för lärare – delrapport 3. (2017:1). 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N datainsamlingen inleddes då Lärarlönelyftet precis genomförts. En fullständig bild av hur reformerna kan bidra till att öka läraryrkets attraktionskraft kan därför inte ges i granskningen. Lärarlönelyftet upplevs ha påverkat arbetet i arbetslag negativt En annan viktig indikation på om reformerna kan bidra till viljan att arbeta som lärare och därmed till yrkets attraktionskraft är hur reformerna påverkat arbetet i arbetslag i skolan. Tabell 10 Rektorer. Hur reformerna påverkat arbetet i arbetslag i skolan. Andel (procent). Tabell 10 visar att rektorerna är mer positiva till hur Karriärstegsreformen påverkat arbetet i arbetslag i skolan än i Lärarlönelyftet. av rektorerna anser att Karriärstegsreformen påverkat detta arbete positivt mot i Lärarlönelyftet. Det kan enligt intervjuerna förklaras med att karriärtjänsterna ofta utformats med syfte att utveckla skolans verksamhet i stort och därmed i sig ofta omfattar och bidrar till arbetet i arbetslag. Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet är reformer som gör stora ingrepp i huvudmännens lönebildning och påverkar många lärare, vilket gör att förankringen och legitimiteten för reformerna är viktig för att de ska kunna bidra till att öka läraryrkets attraktionskraft. Tidsramen för att genomföra reformerna är viktig för att huvudmän och rektorer ska kunna skapa legitimitet för dem hos lärarna. Det är svårt att bedöma tidsramen för att genomföra Karriärstegsreformen då det gått den genomfördes. Legitimiteten för Lärarlönelyftet hade dock kunnat vara större om regeringen gett huvudmännen att implementera reformen och därmed att förankra den bland lärarna. Förankringen av Lärarlönelyftet genom arbetsmarknadens parter verkar inte ha fångat upp eller ha tagit tillräcklig hänsyn till aspekter av dess utformning som uppfattas som starkt söndrande för lärarkåren. Denna problematik hade kunnat minskas om synpunkter hade inhämtats från rektorer och huvudmän direkt En majoritet av huvudmännen och rektorerna ser positivt på hur reformerna påverkat deras möjligheter att skapa en lönestruktur som motsvarar lärarnas arbetsuppgifter och prestationer. En bidragande orsak är att de medför stora lönelyft för många lärare. En majoritet av rektorerna menar också att urvalskriterierna i statsbidragsförordningarna i huvudsak fångar de kvalifikationer en bra förstelärare och en kvalificerad lärare ska uppfylla för att kunna ta del av R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T statsbidragen även om de inte anses vara tillräckliga för att välja ut lärare att ge statsbidragen till. Det framkommer i granskningen dock stark kritik mot reformerna.