prop · H503300 · 2018-09-13 00:00:00 — Även om de ovan beskrivna förändringarna inte omfattas av principen ska de dock beaktas vid regeringens sammantagna bedömning av det samhällsekonomiska utrymmet när statsbidragsramen fastställs. Det innebär att en bedömning av om ett statligt förslag påverkar kommunernas och landstingens verksamhet och om det får effekt på deras ekonomi därför alltid måste göras. Då bör framgå vilka åtgärder som ingår i bedömningsunderlaget och åtgärdernas förväntade ekonomiska konsekvenser för kommunsektorn. Den ekonomiska regleringen till följd av finansieringsprincipen görs normalt sett endast . Regleringen ska göras i de pris- och volymnivåer som gäller när förändringen träder i kraft. Någon retroaktiv reglering görs inte. Skulle en reglering i efterhand visa sig vara väsentligt felaktig beaktas detta i stället i samband med att de generella statsbidragen fastställs. En reglering fördelas i kronor per invånare och avser samtliga kommuner respektive landsting. En reglering görs aldrig för enskilda kommuner eller landsting. Enligt budgetcirkuläret får sådana enskilda effekter lösas på annat sätt, t.ex. genom att man inför eller tar bort riktade statsbidrag.27 2.3Omfattningen av ekonomiska regleringar enligt finansieringsprincipen Samtliga ekonomiska regleringar enligt finansieringsprincipen redovisas i budgetpropositionen för utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommuner, i en sammanfattande tabell.28 Regleringarna görs inom ramen för anslag 1:1, Kommunalekonomisk utjämning, som till stor del utgör utgiftsområdet. Det finns också reformer som inte regleras enligt principen även om de får konsekvenser för kommunerna, men då främst genom förtydligande av befintlig lagstiftning.29 27För en närmare redovisning av finansieringsprincipens tillämpning avseende ansvarsfördelning och struktur för kostnadsberäkningar, se bilaga 3. 28Enligt tabell ”Tillskott, ekonomiska regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen och övriga ekonomiska regleringar för anslag 1:1, Kommunalekonomisk utjämning”. Aktuella reformer redovisas i ett särskilt avsnitt, ”Regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen”. 29Som nämnts inledningsvis är gränsdragningen mellan dessa typer av reformer inte helt tydlig. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 1 Utgiftsutveckling för anslag 1:1, Kommunalekonomisk utjämning, respektive för utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommuner. Beloppen gäller för beslutade budgetår 2010–2017, . Beslutad ändrad nivå för anslag 1:1, Kommunalekonomisk utjämning, (bet. 2014/15:FiU3, bilaga 3). I tabellen redovisas inte övriga anslag inom utgiftsområde 25 eller övriga delposter som t.ex. LSS-utjämning och övriga ekonomiska regleringar. Tillägg respektive avdrag enligt finansieringsprincipen. Källa: Budgetpropositioner –2017, utgiftsområde 25. Ovanstående tabell visar utgiftsutvecklingen för anslag 1:1, Kommunalekonomisk utjämning, inom utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommuner. Utgiftsnivån avser beslut för budgetåren 2010–2017. Enligt tabellen utgör de ekonomiska regleringarna för reformer enligt finansieringsprincipen en relativt liten del av anslaget och således även av utgiftsområdet sett på enskilt budgetår. Raden ”tillägg enl. principen” avser dock endast nya/ändrade regleringar, som äldre regleringar ligger kvar i det totala anslaget för kommunalekonomisk utjämning. tillkom i genomsnitt fyra reformer per år.30 Ackumulerat rör det sig således om betydande belopp. Också den kommunala kostnadsutjämningen, som även den ingår i anslag 1:1, Kommunalekonomisk utjämning, påverkas av förändrade kommunala åtaganden. Specifikt viktas de kostnader som räknas fram enligt respektive delmodell upp med de faktiska kostnaderna enligt räkenskapssammandraget tidigare.31 Kommuner med en ”ogynnsam struktur” (exempelvis en hög andel elever i skolmodellerna) blir därmed ytterligare kompenserade då kostnaderna stiger. Huruvida kostnadsutjämningen hanterar skillnader i just de strukturer som berörs av specifika reformer som regleras via finansieringsprincipen varierar dock från fall till fall. 30Avser endast reformer för kommuner. 31Tekniskt sker detta via förändrade styckkostnader och/eller via den s.k. justeringsfaktorn i berörd beräkningsmodell. Räkenskapssammandraget utgörs av finansiella uppgifter om kommunerna, sammanställda av (). R I K S R E V I S I O N E N D E N K O M M U N A L A F I N A N S I E R I N G S P R I N C I P E N – T I L L Ä M P A S D E N Ä N D A M Å L S E N L I G T ? 2.4 utvärdering av principens tillämpning beslutade att genomföra en utvärdering av finansieringsprincipens tillämpning.32 Anledningen var att flera riksdagsbeslut på det kommunala området kritiserades för att vara oförenliga med principens innebörd. Utvärderingen, som genomfördes av forskarna , visade att det fanns brister såtillvida att principen inte var transparent och att dess roll i statsbidragssystemet var oklar. Specifikt avsågs det sätt som regleringar görs – via enhetliga per-capita-justeringar av regleringsposten i statsbidraget – leder till att det saknas koppling mellan reform och ersättning, vilket försvårar för uppföljning och förståelse för principen. Utvärderingen pekade också på att flera av de utvärderade reformerna varit underfinansierade. Detta gällde delvis , men framför allt med tiden eftersom det fastställda beloppet för det generella statsbidraget inte justeras för inflation och löneökningar. behandling av utvärderingen bestod främst i att återge de rådande reglerna för finansieringsprincipen.33 Exempelvis poängterade man att den grundläggande principen är att regleringar till följd av finansieringsprincipen görs , och att det därför inte finns något krav på ”fullständig statlig finansiering” i evig tid. Likaså konstaterade utskottet att regleringar fördelas i kronor per invånare för hela kommun- eller landstingskollektivet, och således inte för enskilda kommuner eller landsting. 2.5Uppföljning av reformer med kommunalekonomiska konsekvenser Övergripande uppföljningar av olika statligt beslutade reformer görs i budgetpropositionen för det aktuella utgiftsområdet och på en aggregerad nivå av statsbudgetens resultat i regeringens årliga skrivelse Årsredovisning för staten. Ekonomiska uppföljningar som rör kommuner görs i skrivelsen endast ur ett statligt budgetperspektiv och på anslagsnivå inom utgiftsområde 25. I den årliga skrivelsen Utvecklingen inom den kommunala sektorn redovisar regeringen på ett övergripande plan omfattningen och utvecklingen av statliga bidrag till kommunsektorn. Specifika reformer som finansieras genom riktade statsbidrag följs upp i skrivelsen i den mån det finns uppgifter på resultat.34 Kostnadsmässiga 2008/09:RFR11. 2009/10:102, bet. 2009/10:FiU19, rskr. 2009/10:355. 34Finansutskottet bedömde att skillnaden mellan den redovisning som görs i skrivelsen och den som görs i budgetpropositionen är relativt liten. Av denna anledning finns det enligt utskottet skäl att överväga en utmönstring av skrivelsen till förmån för en mer utvecklad redovisning i budgetpropositionen (skr. 2016/17:102, bet. 2017/18:FiU8, rskr. 2017/18:4). 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N uppföljningar av specifika reformer som regleras enligt finansieringsprincipen görs dock inte, eftersom de inte ingår i tillämpningen av principen som den är utformad . Ett ofta anfört skäl är att reformer som har reglerats ekonomiskt enligt finansieringsprincipen är svåra att följa upp i efterhand.35 Enligt ett skriftligt svar från Regeringskansliet36 beaktas kommunernas ekonomiska situation och förutsättningar att klara sitt uppdrag vid den bedömning som görs vid fastställandet av statsbidragsramen, vilket görs i budgetpropositionen. 35Intervju med , , intervju med SKL, och intervju med , . 36Svar på skriftliga frågor i e-post från , . R I K S R E V I S I O N E N D E N K O M M U N A L A F I N A N S I E R I N G S P R I N C I P E N – T I L L Ä M P A S D E N Ä N D A M Å L S E N L I G T ? 3Beredningen och redovisningen av de granskade reformerna I detta kapitel redovisas granskning av beredning och redovisning av följande tre reformer som har varit aktuella för finansieringsprincipen: •Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199), även kallad gymnasiereformen 2011 •Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar (prop. 2008/09:115) •Ökad undervisningstid i matematik i (prop. 2012/13:64) Tonvikten i granskningen ligger därför på beredningen och redovisningen av de ekonomiska konsekvenserna som ligger till grund för de tre utvalda reformerna, och specifikt om dessa varit tillräckliga för att resultera i en adekvat ekonomisk reglering, dvs. att kommunerna varken under- eller överkompenseras vid statligt beslutade reformer. Beredningen av gymnasiereformen redovisas relativt detaljerat i kapitlet jämfört med beredningarna av övriga granskade reformer. Det beror dels på att det är den enda som inleddes med en statlig utredning och att det därmed finns mer material att utgå ifrån, dels på att den ekonomiska regleringen till stor del bygger på kvalitativa bedömningar och därför endast behandlas översiktligt i nästa kapitels kostnadsberäkningar. I avsnitt 3.6 finns en tabell som visar ett samlat granskningsresultat för de tre granskade reformerna utifrån de olika delmomenten i beredningsprocessen som gäller för reformer som regleras enligt finansieringsprincipen. iakttagelser redovisas närmare sist i kapitlet (avsnitt 3.7). Som utgångspunkt för att bedöma om beredningen och redovisningen av de granskade reformerna har varit tillräcklig används de bedömningsgrunder som listas i avsnitt 1.4. operationalisering av dessa bedömningsgrunder framgår nedan i inledningen till respektive avsnitt.37 3.1Beredningsprocessen för kommunalekonomiska reformer Utgångspunkterna för beredningen av kommunalekonomiska reformer enligt finansieringsprincipen har sin grund i proposition 1993/94:150. I propositionen anges några grundförutsättningar för tillämpningen men inte hur den närmare 37Se bilaga 3 för en mer utförlig beskrivning av bedömningsgrunderna samt av hur operationaliseringen har gjorts. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N beredningen av reformernas ekonomiska reglering ska gå till. Det är i stället en bilaga till s.k. budgetcirkulär som utgör det primära stöddokumentet för hur beredningen ska genomföras. I det budgetcirkulär som gäller för 201638 anges att det ansvariga fackdepartementet ska ta fram ett tillräckligt beredningsunderlag. Där anges även en rad krav och rekommendationer avseende innehållet i kostnadsberäkningarna. har också gått igenom de budgetcirkulär som var aktuella som stöd för beredningen av de tre granskade skol- och barnomsorgsreformerna.39 Genomgången visar att innehållet inte ändrats när det gäller beredningen av reformer enligt den kommunala finansieringsprincipen, och att det till stor del följer det publika informationsmaterialet (för en närmare redovisning, se bilaga 3). Förutom på ansvarigt fackdepartement bereds reformer som ska regleras enligt finansieringsprincipen även på kommunenhet, som ansvarar för utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommuner. Beredningen av reformförslag inleds oftast genom en utredning, antingen i form av ett utredningsbetänkande eller en intern rapport enligt Departementsserien (Ds) eller som en promemoria hos det ansvariga fackdepartementet. Reformförslaget remitteras för att bl.a. Kommuner och Landsting (SKL) och ett urval kommuner ska kunna yttra sig avseende de ekonomiska beräkningarna. Samsyn ska nås inom innan överläggningar om reglering inleds med SKL. Fackdepartementen ansvarar för att hålla i överläggningarna kommunalekonomiskaefter att ha kommit överenskonsekvensermed om 3.2Beredningen och redovisningen av reformernas ekonomiska beräkningar operationalisering av bedömningsgrunderna har gjorts med utgångspunkt i uttalanden om principens tillämpning, och efter en genomgång av styrande dokument för RK:s beredning av reformer av kommunalekonomiska konsekvenser (se bilaga 3). De bedömningsgrunder som avser beredning och redovisning av reformers ekonomiska beräkningar redovisas i det följande. 38Cirkulär Fi 2016:1, . 39Cirkulär Fi 2008:2, (bp 2009), cirkulär Fi 2004:10, (avser bp 2010 enligt hänvisning i cirkulär Fi 2009:1, bilaga 2, ), cirkulär Fi 2010:1, bilaga 20, reviderad (bp 2011), cirkulär Fi 2011:1, bilaga 6, (bp 2012) och cirkulär Fi 2012:1, , bilaga 6, reviderad (bp 2013). 40Cirkulär Fi 2016:1, . R I K S R E V I S I O N E N D E N K O M M U N A L A F I N A N S I E R I N G S P R I N C I P E N – T I L L Ä M P A S D E N Ä N D A M Å L S E N L I G T ? Tydlig och transparent redovisning av reformers ekonomiska beräkningar har uttryckt krav på tydlighet och transparens i fråga om regeringens redovisning av de ekonomiska beräkningar som görs enligt finansieringsprincipen.41 förutsatte att regeringen ger en så fullödig bild som möjligt och menade att den sammantagna informationen till bör för varje enskilt fall visa hur regeringen har kommit fram till ett visst belopp. Enligt bör kraven på tydlig och transparent redovisning konkret innebära en tydlig redovisning av statistiska källor och vilka antaganden som ligger till grund för beräkningarna. Det bör även framgå om förslagen har varit särskilt svårbedömda och om det har gjorts analyser av hur de beräknade kostnaderna påverkas av alternativa antaganden (känslighetsanalyser), i syfte att ge en transparent redovisning av förslagen.42 Bedömning av skillnader för enskilda kommuner En av riktlinjerna i stöddokument (budgetcirkuläret) är att en bedömning ska göras av om en reglering enligt anslaget om kommunalekonomisk utjämning medför stora skillnader för enskilda kommuner. anser att det bör framgå i beredningsunderlaget om en sådan bedömning har gjorts eller inte, och vad genomgången av kostnadsdata på kommunnivå i så fall har visat. Välunderbyggt och operativt stöd vid beredning av kommunalekonomiska reformer Reformer bereds antingen inledningsvis i en statlig utredning eller endast internt inom . En central utgångspunkt för en tillräcklig beredning är enligt att det bör finnas ett gemensamt stöd för all beredning av reformer med kommunalekonomiska konsekvenser, oavsett om beredningen inleds med en statlig utredning eller endast sker internt inom RK. Beredningen av gymnasiereformen inleddes med en statlig utredning, som fick namnet Gymnasieutredningen.43 Slutbetänkandet44 bereddes –2009 av som också tog fram en departementspromemoria.45 Både slutbetänkandet och promemorian remissbehandlades. Reformen innebar ändringar i skollagen, vilka trädde i kraft och började tillämpas på utbildningar som påbörjades efter den 1 juli 2011.46 2009/10:102, bet. 2009/10:FiU19, s. 19, rskr. 2009/10:355 och prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU1, s. 108, rskr. 2010/11:64. 42För en samlad redovisning av operationaliserade bedömningsgrunder, se bilaga 2. 2007:8 och dir. 2007:143 (tilläggsdirektiv). – en reformerad gymnasieskola. 45Departementspromemoria U2008/7831/G. Flexibla behörighetskrav till gymnasieskolans yrkesprogram. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Syftet med gymnasiereformen var att bättre förbereda elever på yrkesprogrammen för yrkeslivet och att elever på de högskoleförberedande programmen skulle bli bättre förberedda för högskolestudier. På yrkesprogrammen minskades tiden för teoretiska ämnen till förmån för yrkesämnen som alla elever på yrkesprogram gavs möjlighet att få grundläggande behörighet till högskoleutbildning. Två nya examina infördes, en högskoleförberedande examen och en yrkesexamen, med olika behörighetsregler. Reformen innebar också att kärnämnen bytte namn till gymnasiegemensamma ämnen, som kan variera i omfattning mellan de olika programmen. Gymnasiereformen bedömdes framför allt leda till effektivitetsvinster för kommunerna i fråga om elevers genomströmning, skolornas planering, schemaläggning och möjligheter att kunna fylla undervisningsgrupperna. Enligt budgetpropositionen beräknades den sammantagna besparingen uppgå till 2012, 2013, 2014 och . Den ekonomiska regleringen kom dock att både revideras och senareläggas enligt följande: •Reglering 2012: - •Reglering 2013: +675 mnkr •Reglering 2016: - Källa: –2016, utg.omr. Den första regleringen av gymnasiereformen enligt finansieringsprincipen gjordes 2012 med en minskning med . Under det nästföljande gjordes dock en återreglering i budgetpropositionen med motsvarande belopp eftersom de tänkta effektiviseringsvinsterna på kort sikt uteblev. Regeringen återkom i budgetpropositionen med bedömningen att gymnasiereformen på kort sikt inte leder till lägre kostnader i den omfattning som tidigare beräknats. Den beräknade regleringen skulle därför inte genomföras. Först minskades bidraget med . Någon närmare redovisning av regeringens överväganden eller beräkningar framgår inte av budgetpropositionerna, övriga propositioner eller regeringsskrivelser.47 använde sig av den senast tillgängliga officiella statistiken om gymnasieskolan på nationell nivå från och ().48 Utredningen antog också en delvis kvalitativ ansats med bedömningar som byggde på intervjuer med en fokusgrupp bestående av sju kommuner. Urvalet av kommuner skedde utifrån att kommunerna hade olika regionala 47Intervju med , och intervju med SKL, . 48SOU 2008:27 (bilaga 3). R I K S R E V I S I O N E N D E N K O M M U N A L A F I N A N S I E R I N G S P R I N C I P E N – T I L L Ä M P A S D E N Ä N D A M Å L S E N L I G T ? förutsättningar för att bedriva gymnasieskolverksamhet.49 Utredningens sekretariat deltog också i flera möten med t.ex. länsförbund, SKL och andra intresseorganisationer inför remissarbetet i syfte att redogöra för antaganden och beräkningar som låg till grund för utredningens olika reformförslag. Vid ett fokusgruppsmöte med kommunerna diskuterades ekonomi och finansiering utifrån statistikunderlag som tagit fram ur officiella statistik (SOS).50 Även underlag i form av kommunblad51 enligt databas , statistiska sammanställningar från Riksprislistan52 och tabelluppgifter för gymnasieskolan togs fram.53 Statistiken avsåg både riket och de sju kommuner som ingick i fokusgruppen. bedömde att det var svårt att kvantifiera effektiviseringsvinster. Därför diskuterades olika beräkningsunderlag med kommunerna i fokusgruppen. Diskussionerna indikerade att utredningens förslag till ny utformning av gymnasieskolan skulle kunna leda till minskade kostnader. Besparingen bedömdes kunna uppgå till 5–av de totala driftskostnaderna för gymnasieskolan. Enligt lägesbedömning 2007skulle en besparing på ge minskade kostnader med . Bland annat bedömde utredningen också att reformförslagen skulle leda till en bättre genomströmning, dvs. färre avhopp och byten och därmed fler elever som klarar av gymnasiet . Utredningen antog att reformförslagen kunde leda till en halvering av avhoppen. Vidare antogs att reformförslagen kunde bidra till att färre elever behöver komplettera sina studier i den gymnasiala vuxenutbildningen, komvux, och även här antogs en halvering. Av den totala besparingen för kommunerna på ca beräknades 350 respektive kunna sparas in till följd av dessa två reformförslag. Gällande kommunernas kostnader för reformen skulle dessa enligt utredningen vid en fullt genomförd reform komma att uppgå till ca 49Intervju med huvudsekreterare, . Se även SOU 2008:27, s. 190. 50Riksrevisionen har tagit del av den del som avser finansieringsfrågor från den arkiverade akten hos (volym 26 Finansieringsfrågor fokuskommunerna Arbetsmöte enkät). 51I kommunbladet ges en sammanfattande bild av kommunens förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning utifrån ett urval av de senast publicerade jämförelsetalen. En jämförelse görs även med andra liknande kommuner och med riket som helhet. Uppgifterna avser huvudman. publiceras uppgifter om barn/elever, pedagogisk personal och utbildningsresultat. kompletteras kommunbladen med information om kostnader. 52Skolverkets beslut om ersättning till fristående skolor uppdelat på grundbelopp enligt kronor/elev och bidragsår. Ersättningen avser det belopp en elevs hemkommun ska betala till en enskild huvudman för en fristående gymnasieskola eller gymnasiesärskola när hemkommunen inte erbjuder utbildningen. 53Avseende elever som sökt i första hand och intagna, elever per och elever med slutbetyg. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Kostnaderna avsåg tre reformdelar: För det första kostnader för ytterligare examensansvariga lärare (300 miljoner). För det andra kostnader för att elever på yrkesprogram skulle kunna uppnå grundläggande högskolebehörighet via utökat program (100 miljoner). För det tredje kostnader för införandet av ett fjärde gymnasieår inom teknikområdet (150–200 miljoner). Efter både årliga besparingar (2,) och kostnader (0,) för kommunerna bedömdes den sammanvägda ekonomiska konsekvensen bli en årlig effektiviseringsvinst på vid en fullt utbyggd gymnasiereform. Regeringens ekonomiska bedömningar av gymnasiereformen Regeringens ekonomiska bedömningar av gymnasiereformen följde till stor del utredningens förslag. Dock gjorde regeringen en nedrevidering av de tänkta effektiviseringsvinsterna från av kostnaderna för gymnasieskolan, vilka därmed beräknades ge en årlig besparing på i stället för 1,6 miljarder kronor54 som antogs i utredningen. Regeringen antog också en viss fördröjning av kostnadsbesparingarna med anledning av skärpta behörighetskrav i gymnasiet. Det framgår inte i propositionen vilka närmare antaganden som låg till grund för beräkningarna till den lägre kostnadsminskningen.55 I beredningen av gymnasiereformen utgick från utredningens beräkningar, men det gjordes vissa uppdateringar av statistiken om nyare statistik hade publicerats från vid tiden för beredningen.56 Det gjordes dock ingen känslighetsanalys i syfte att redovisa eventuella osäkerheter i de olika antagandena, varken i utredningsbetänkandet eller i RK:s beredning. Stödet för kommunalekonomiska analyser i statliga utredningar I stöddokument (budgetcirkuläret) står att det, för reformförslag som baseras på betänkanden från kommittéer, är ”av stor betydelse att de ekonomiska konsekvenserna för kommuner och landsting analyserats under utredningsarbetet”57 vilket också bekräftas av en intervju vid . De närmare instruktionerna från RK för att göra sådana 54I betänkande angavs (SOU 2008:27, s. 623) och i propositionen (prop. 2008/09:199, s. 149). 55Den lägre kostnadsminskningen baseras på att färre elever bedömdes gå det individuella programmet (IV) som regeringen räknade med kostnader för stödundervisning eftersom samma elever bedömdes behöva få stöd i det ämne, engelska eller matematik, i vilket eleven kan ha förkunskapsbrister. 56Intervju med , . 57Cirkulär Fi 2011:1. Bilaga 6 Den kommunala finansieringsprincipen, s. 1. R I K S R E V I S I O N E N D E N K O M M U N A L A F I N A N S I E R I N G S P R I N C I P E N – T I L L Ä M P A S D E N Ä N D A M Å L S E N L I G T ? ekonomiska kostnadsberäkningar kan dels ges i själva kommittédirektivet, dels i Kommittéhandboken58. I det 16-sidiga direktivet till Gymnasieutredningen59 beskrivs att förslagens ekonomiska konsekvenser ska beräknas för staten och kommunerna samt att förslag på finansiering ska lämnas. Någon närmare vägledning lämnas således inte i direktivet om vad som bör finnas med i de ekonomiska konsekvensbedömningarna för gymnasiereformen. är styrande för statliga utredningar och innehåller motiv och kommentarer till kommittéförordningens60 krav.