prop · H503278 · 2018-06-18 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2017/18:278 Nationell planering för transportinfrastrukturen Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för planeringsarbetet och sitt beslut om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 samt fastställelse av definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur . Vidare lämnas i skrivelsen en redogörelse för hur de tillkännagivanden som riktade till regeringen med anledning av regeringens proposition Infrastruktur för framtiden –innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling har omhändertagits. Infrastruktur för framtiden ................................................................ Infrastrukturen bidrar till att bygga ....................... Bakgrund, utgångspunkter och ekonomiska ramar ........................... Utgångspunkter för regeringens beslut............................... Ekonomiska ramar och finansiering ................................... Nationell plan 2018–2029................................................................. 3.1Innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och Krisberedskap och civilt försvar......................................... Vidmakthållande av järnväg .............................. Vidmakthållande av vägar ................................. Utveckling av transportsystemet ........................................ Trimnings- och miljöåtgärder............................ Större infrastrukturinvesteringar, s.k. Räntor och amorteringar .................................. Effekter av regeringens satsningar på Definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för den regionala transportinfrastrukturen 2018– tillkännagivanden med anledning av Sårbarhet i transportsystemet ........................................... Införandet av ERTMS ...................................................... Vissa frågor om upphandling av infrastruktur.................. Större investeringar och utpekade bristanalyser ............... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen fastställde genom beslut den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastruktur för perioden –2029 och definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur –2029. I denna skrivelse redogör regeringen för planeringsarbetet och innehållet i regeringens beslut. 1.2Infrastrukturen bidrar till att bygga Transportpolitikens övergripande mål är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela . Den trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 bidrar till att uppfylla målen och till att bygga starkt och hållbart för nuvarande och kommande generationer. ska ha en robust, miljöanpassad och pålitlig transportinfrastruktur som ligger i framkant när det gäller innovativa och effektiva lösningar. För att åstadkomma detta har efter förslag från regeringen ökat resurserna till transportinfrastrukturen med till totalt för åren 2018–2029 jämfört med föregående plan (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Väl fungerande transporter i hela landet är viktiga för kvinnors och mäns, flickors och pojkars möjligheter att ta sig till jobb och skola samt för effektiva transporter av industrins varor. Den nya nationella planen är en viktig del av detta samhällsbygge. Planen ska bland annat bidra till omställning till världens första fossilfria välfärdsland, ett ökat bostadsbyggande, förbättrade förutsättningar för näringslivet, ökad sysselsättning, digitalisering samt ett inkluderande samhälle. Regeringen bedömer att planen innebär en nödvändig ambitionshöjning i strävan att nå ett långsiktigt hållbart och samhällsekonomiskt effektivt transportsystem. Regeringens investeringar bidrar till att inkludera fler människor i vidgade bostads- och arbetsmarknader och ger förutsättningar för ökat bostadsbyggande och arbetspendling. Utvecklingen av infrastruktur skapar även förutsättningar för ökad sysselsättning. Satsningar på infrastrukturen skapar i sig jobb i de direkt berörda bygg- och anläggningsbranscherna, men det ger framför allt bättre förutsättningar för företag och näringsliv. Enligt bedömning kommer åtgärderna i den nya nationella trafikslagsövergripande planen att uppskattningsvis ge cirka 235 000 direkta årsarbeten för perioden – 2029. 2017/18:278 Regeringen bedömer att det är avgörande att värna en fortsatt hög tillgänglighet, tillförlitlighet och kapacitet i både väg- och järnvägsnätet. Det ska vara enklare och säkrare att gå, cykla och resa kollektivt. Underhåll av infrastrukturen är avgörande för att värna nyttan av redan genomförda investeringar. Både vägar och järnvägar behöver vara välfungerande, tillförlitliga och ändamålsenligt skötta. Regeringen har därför under den kommande planperioden utökat medlen till drift, underhåll och reinvesteringar när det gäller de statliga vägarna och järnvägsnätet. Det är också viktigt att stärka ett aktivt miljö- och säkerhetsarbete i transportsystemet. Regeringens ambition är att ska bli världens första fossilfria välfärdsland och att de nationella miljökvalitetsmålen ska nås. Utvecklingen av transportsystemet ska bidra till det. En omställning av transportsektorn för att bryta fossilberoendet och minska utsläppen är nödvändig. För att klara klimatmålen behövs en aktiv politik och löpande uppföljning och utveckling av styrmedlen inom transportområdet. Regeringens handlingsplan för fossilfria transporter och elektrifiering står på tre ben: ett transporteffektivt samhälle, energieffektiva och fossilfria fordon samt förnybara drivmedel. Regeringen vill fortsatt främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Transportinfrastrukturen ska planeras med hänsyn till landskapets natur- och kulturvärden och landskapets olika funktioner. Insatser görs också för att minska hälsopåverkan av buller, vibrationer och partiklar, vattenresurser skyddas och förorenade områden saneras. Transportinfrastrukturen behöver fortsatt bli säkrare och kunskapen om trafiksäkert beteende öka. Den nya nationella planen bidrar till Nollvisionen och till att regeringens etappmål för minskat antal omkomna och allvarligt skadade i trafiken ska nås. Infrastrukturen kan genom sin utformning bidra till ett mer sammanhållet samhälle där tillgänglighet värnas och där transportsystemet likvärdigt svarar mot kvinnors respektive mäns transportbehov. Genom satsningar i den nationella planen för transportsystemet, tillsammans med regeringens kommande godstransportstrategi, skapas förutsättningar för effektiva, hållbara och kapacitetsstarka godstransporter. Den nationella planen kommer att bidra till regeringens samhällsbygge genom att värna kvaliteten i den befintliga infrastrukturen och möta framtidens behov av ett modernt, hållbart och samhällsekonomiskt effektivt transportsystem. Regeringens ambition är att hela landet ska växa. Transportinfrastruktur knyter ihop landet genom att ge en grundläggande tillgänglighet. Sammantaget bedömer regeringen att åtgärderna i planen har en utjämnande effekt på tillgängligheten i . 2Bakgrund, utgångspunkter och ekonomiska ramar har fattat beslut i enlighet med regeringens förslag i propositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101) och budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg. omr. 22, bet. 2016/17:TU1, rskr. 2016/17:100). Regeringens propositioner och beslut angav tillsammans med regeringens planeringsdirektiv som beslutades (dnr N2017/02312/TIF) förutsättningarna för och länsplaneupprättarnas arbete i åtgärdsplaneringen. inkom förslag till nationell plan för transportsystemet för perioden –2029 (dnr N2017/05430/TIF). skickades förslaget på remiss. överlämnade en samlad effektbedömning av förslaget till nationell plan för transportsystemet för perioden –2029 (dnr N2017/06662/TIF). lämnade en ny version av den samlade effektbedömningen som även kompletterats med en systemanalys (dnr 2017/06662/TIF). Systemanalysen beskriver effekterna av planförslaget och länsplaneförslagen på transportsystemet som helhet. Under remissförfarandet kom 2 715 yttranden (dnr N2017/05430/TIF) in. Av dessa var 2 241 yttranden från privatpersoner och avsåg alla ett enskilt objekt i planförslaget. Inkomna remisser har sammanställts. Yttrandena och en remissammanställning finns tillgängliga i (). uppdrog regeringen åt Trafikanalys att kvalitetsgranska förslag till nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029 och de regionalt utvecklingsansvariga aktörernas förslag till trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur . Trafikanalys delrapporterade uppdraget (dnr N2018/01058/TIF) och slutrapporten inkom till (dnr N2018/01058/TIF). förslag samt övriga underlag i form av tillhörande miljökonsekvensbeskrivning m.m. samt remissyttrandena utgör underlag för regeringens beslut om fastställelse av nationell plan för perioden – 2029 samt för vilka objekt som får byggstarta 2018–2020, vilka objekt som får förberedas för byggstart –2023 och vilka utpekade bristanalyser som bör genomföras inför nästa planeringsomgång och planrevidering. Länsplaneupprättarna ansvarar för att upprätta och fastställa länsplanerna i enlighet med förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur. sina förslag till trafikslagsövergripande länsplaner för 2017/18:278 regional transportinfrastruktur (dnr N2018/00798/TIF m.fl.). Dessa förslag till planer samt tillhörande miljökonsekvensbeskrivning m.m. utgör underlag för regeringens beslut om de definitiva ekonomiska ramarna för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för perioden –2029. Länsplaneupprättarna ska nu när regeringen har fattat beslut om definitiva ekonomiska ramar fastställa länsplanen utifrån respektive inlämnat förslag. 2.1Utgångspunkter för regeringens beslut Utgångspunkten för den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastruktur för perioden –2029 är att planen ska bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen och bidra inom ett antal samhällsutmaningar som regeringen har identifierat där transportsystemet spelar en stor roll, se vidare prop. 2016/17:21. Transportpolitikens övergripande mål är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Utöver det övergripande målet finns ett funktionsmål – tillgänglighet, och ett hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa. Funktionsmålet och hänsynsmålet är jämbördiga. För att det övergripande transportpolitiska målet ska kunna nås måste funktionsmålet i huvudsak utvecklas inom ramen för hänsynsmålet. Funktions- och hänsynsmålen konkretiserar delar av det övergripande målet, bl.a. flera hållbarhetsaspekter. I det ingår att bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. 2.2Ekonomiska ramar och finansiering Enligt beslut med anledning av regeringens proposition Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) ska den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. –2029 uppgå till totalt . Det innebär en ökning med jämfört med föregående planperiod. Den ekonomiska ramen fördelas enligt beslut på följande sätt (de ekonomiska ramarna är angivna i prisnivå 2017. –till vidmakthållande av statliga järnvägar, –till vidmakthållande av statliga vägar, och –333,till utveckling av transportsystemet. Utöver de medel som har anslagit för planperioden tillkommer ytterligare medel. Intäkter från banavgifterna beräknas uppgå till och används för att finansiera vidmakthållande av de statliga järnvägarna. För utveckling av transportsystemet tillkommer medel genom träng- Skr. 2017/18:278 selskatt med , infrastrukturavgifter med 0,7 miljarder kronor samt medfinansiering från kommuner och andra externa aktörer med . Totalt beräknas ca tillföras på dessa sätt . Sammantaget omfattar åtgärderna därmed totalt för planperioden –2029. 3Nationell plan 2018–2029 3.1Innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling har många världsledande företag i transportsektorn och har en stor potential att utveckla transportsystemet till att bli långsiktigt hållbart sam- tidigt som svenskt näringsliv stärks. har möjlighet att bli en permanent världsutställning för innovationer på transportområdet genom att satsa på elektrifiering, digitalisering, fjärrstyrning och automatisering, bl.a. uppkopplade transporter och ökad resenärsinformation. nationella planen bidrar till detta med finansiering till åtgärder som gör att infrastrukturen kan användas på ett mer hållbart sätt. Ett exempel är el- vägar, där överföring av ström till tunga fordon under färden bidrar till lägre koldioxidutsläpp, högre energieffektivitet i transportsystemet och För att åstadkomma en snabb introduktion av elvägar satsar regeringen medel så att en pilotsträcka med elväg kan Innovativa lösningar kräver givetvis också forskning. miljarder kronor till forskning och innovation . Insatserna omfattar samtliga trafikslag och innebär en ökning jämfört med Regeringen anser att det, för att främja hållbara godstransporter och för att stödja den svenska sjöfarten när en rad nya regler börjar gälla, är särskilt angeläget med de insatser för ökad forskning och innovation som planeras inom transportområdet som rör sjöfart. Regeringen bedömer även att arbetet med forskning och innovation på transportområdet som rör järnväg behöver samordnas och stärkas. Digitaliseringen påverkar såväl resmönster som transporter. angeläget att bedriver ett arbete för att åstadkomma en infrastruktur som är anpassad och integrerad med uppkopplade, sam- verkande och automatiserade fordon, farkoster och system. Särskilda satsningar på test och demonstration samt ett större fokus på förkommersiell upphandling tillsammans med inhämtande av internationell kunskap ska göras för att åstadkomma höjd innovationstakt och öka tillämpningen av forskningsresultat. Detta förutsätter även policy- Särskilda insatser är också angelägna för att höja kunskapsnivån om hur transportsystemet kan utvecklas och vidmakthållas effektivt med mindre 2017/18:278 negativ miljö- och hälsopåverkan. Investeringar i transportinfrastruktur och bostadsbyggande är en del i samhällsbygget. Regeringen menar att kunskapen om hur infrastrukturåtgärder och bostadsbyggande påverkar och samverkar med varandra behöver öka. Flera myndigheter berörs av ett sådant arbete, inte minst och . 3.2Krisberedskap och civilt försvar Regeringen anger i beslutet om nationell plan att ska bidra till att vidareutveckla krisberedskapen och det civila försvaret samt förmågan att hantera händelser och situationer i fredstid, vid höjd beredskap och ytterst i krig. Några angelägna frågor är ökad säkerhet i it- och kommunikationssystem, förbättrat skalskydd av vitala delar av transportinfrastrukturen samt förbättrad robusthet i kritisk infrastruktur och samhällsviktiga transporter inklusive förmågan att hantera exempelvis stora olyckor, naturhändelser och antagonistiska hot. har efter förslag från regeringen ökat anslaget till vidmakthållande av vägar och järnvägar med jämfört med föregående planperiod. 3.3.1 Vidmakthållande av järnväg Den ekonomiska ramen för drift, underhåll och trafikledning på järnväg uppgår till , varav 1,2 miljarder kronor ska användas till forskning och innovation. Det är en ökning av medlen för vidmakthållande av järnväg , eller med 40 miljarder kronor, jämfört med föregående planperiod. sieras vidmakthållande av järnväg även med intäkter från banavgifter. Dessa beräknas uppgå till . En väl fungerande tågtrafik är viktig för att uppnå flera av regeringens mål, såsom målen om hög sysselsättning, grundläggande tillgänglighet, en ökad andel kvalificerad industriproduktion samt minskad klimat- och har satsat för lite resurser på underhåll av järnvägsnätet. Det har bidragit till den störningsproblematik som systemet dras med . Regeringen har därför genomfört en kraftig satsning på järnvägsunderhåll. Det kommer att ge goda förutsättningar för att rusta upp järnvägen och ta tag i de problem som finns. Behovet av underhållsåtgärder och reinvesteringar är stort och det kommer att krävas mycket arbete för att öka järnvägens punktlighet och Det är en utmaning att kunna genomföra underhållet då det är trångt på spåren. Ambitionen är att störa trafiken så lite som möjligt, men det kommer att märkas när dessa välbehövliga arbeten ska Det är inte enbart infrastrukturens tillstånd som är avgörande för en väl Det är viktigt att även övriga aktörer tar sitt ansvar och säkerställer att deras verksamhet håller en hög standard och Skr. 2017/18:278 bidrar till den totala funktionen. Den ekonomiska ramen för drift och underhåll av statliga vägar, inklusive bärighet och tjälsäkring av vägar samt bidrag för drift av enskild väg, uppgår till , varav ska användas till forskning och innovation. Av medlen för vidmakthållande av vägnätet ska användas för bärighetsåtgärder, vilket bl.a. inkluderar åtgärder för att öka delar av vägnätets bärighet till bärighetsklass BK4, åtgärder för att vägnätet ska vara tillgängligt året runt samt åtgärder för att anpassa vägsystemets robusthet i ett förändrat klimat. Regeringen bibehåller nivån på bidraget för drift av enskild väg. –2029 ska därför användas för detta ändamål. har efter förslag från regeringen ökat anslaget till vägunderhåll , eller med . Det skapar förutsättningar för att kunna bibehålla en fortsatt god funktion och hög framkomlighet i vägnätet. Under den kommande planperioden kommer nya stora komplexa väganläggningar att öppna för trafik, vilka kommer att förbättra kapacitet och framkomlighet men även kräva ett utökat underhåll. För att värna om framkomligheten på landsbygden och det lågtrafikerade vägnätet så har regeringen avsatt totalt till att stärka vägnätet för att kunna öppna upp delar av det för den nya bärighetsklassen BK4 och avser att fortsatt stödja vägföreningar med statsbidrag till enskild väghållning. Regeringens samhällsbygge innehåller ett ökat anslag för utveckling av transportsystemet. Anslaget uppgår till totalt vilket är en ökning eller jämfört med föregående planperiod. Trimnings- och miljöåtgärder är åtgärder som utvecklar och förbättrar den befintliga transportinfrastrukturen och som kostar högst . Dessa åtgärder planeras och beslutas av löpande . Regeringen har beslutat att sammanlagt ska användas för trimnings- och miljöåtgärder, varav till miljöåtgärder. ska också, inom ramen för trimningsåtgärder, fördela som i dialog med näringslivet kan användas för sådana åtgärder i den statliga järnvägsinfrastrukturen som stärker näringslivets konkurrenskraft. 2017/18:278 För att stärka tillgängligheten i hela och öka möjligheterna att nå etappmålet för trafiksäkerheten inom vägtrafiken ska –2022 fördela av medlen för trimningsåtgärder för att samfinansiera länsplanerna avseende trafiksäkerhetsåtgärder på det regionala vägnätet. Samfinansieringen ska utformas så att åtgärder som förkortar restiden på landsbygd prioriteras. Många vägar med låg säkerhetsstandard är föremål för diskussion, och i vissa fall beslut, om sänkt hastighetsgräns, med längre restider som följd. Mötesseparering av vägar med låg säkerhetsstandard ger stor trafiksäkerhetsnytta och innebär att trafikanternas tillgänglighet normalt kan bibehållas eller förbättras, vilket förkortar restider och underlättar pendling, inte minst i delar av landet som saknar järnvägsförbindelser. I reserelationer där det kan anses vara motiverat, bör möjligheten att minska barriäreffekter och att underlätta för gång- och cykeltrafikanter i samband med åtgärder för mötesseparering övervägas. planerar och genomför investeringar och reinvesteringar i järnvägsnätet i nära samverkan med länsplaneupprättarna. Regeringen har i beslutet om nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen 2018–2029 uppdragit åt att i detta arbete ta hänsyn till regionala mål för tågtrafiken och godstransportstrategier för järnväg som respektive region beslutat om samt, kopplat till dessa, vilka sträckor i järnvägsnätet regionerna pekar ut som prioriterade för åtgärder genom avsatta medel i länsplanerna. 3.4.2 Större infrastrukturinvesteringar, s.k. namngivna investeringar Till större infrastrukturinvesteringar , s.k. namn- givna investeringar, fördelar regeringen under De namngivna investeringarna finansieras även med medel från bl.a. trängselskatt, infrastrukturavgifter samt medfinansiering från i första hand kommuner och regioner. De namngivna investeringar som ingår i planen anges i bilagan. bilagans tabell 1 framgår de pågående namngivna investeringar som ingick i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 och som ännu inte är färdig- Med pågående avses objekt för vilka byggentreprenaden är upp- handlad och de ekonomiska medlen på så vis är uppbundna. ska enligt den nya planen färdigställas. I bilagans tabell 2 framgår de namngivna investeringar som ingår i den nationella trafikslag- sövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden – I bilagan redovisas även utpekade bristanalyser för stråk, noder eller motsvarande som bör vara så pass utredda att de kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering. Regeringens mål är att nya stambanor för höghastighetståg ska färdig- ställas så att och respektive bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer med korta restider som främjar en tydlig överflyttning av resor från flyg till tåg. ska ske i en takt som ekonomin tillåter och på ett kostnadseffektivt sätt. Byggandet av nya stambanor och deras finansiering är ett långsiktigt åtagande där offentliga resurser binds upp under flera mandatperioder. 2017/18:278 Därför för nu regeringen samtal om finansieringen av nya stambanor med andra partier i . Utbyggnaden ska utgå från var och en av de tre ändpunkterna. I den nationella planen –2029 ingår sträckorna –(Ostlänken), –och –. Sverigeförhandlingen har tecknat överenskommelser med kommuner och landsting i , samt län om satsningar på infrastrukturåtgärder för kollektivtrafik och cykel med statlig medfinansiering samt åtaganden om bostadsbyggande. Regeringen har för avsikt att godkänna dessa avtal, de s.k. storstadsavtalen, förutsatt att beslutar i enlighet med regeringens förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99), avseende ökade beställningsbemyndiganden för anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och anslag 1:11 Trängselskatt i inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Totalt fördelas i nationell plan till medfinansiering av objekten i storstadsavtalen. och regeringar är överens om att utvecklingen av de gränsöverskridande transportinfrastrukturerna ska ske i dialog mellan departementen i de båda länderna och mellan de myndigheter som ansvarar för transportsystemet i respektive land. Regeringen har för avsikt att ta initiativ till en dialog med den norska regeringen kring utvecklingen av de gränsöverskridande stråk som beskriver: – , –och /Ofotenbanan. Regeringen ser ett särskilt behov av att länderna gemensamt utreder hur järnvägsförbindelserna i de nämnda stråken kan stärkas. kommer att inleda reinvesteringar i och utökningar av den befintliga optoanläggningen, dvs optisk fiber för kommunikation, längs järnvägen samt längs delar av det statliga vägnätet. Den överkapacitet som uppstår kan komma att erbjuda andra aktörer.