prop · H503264 · 2018-06-05 00:00:00 — För att skapa bättre förutsättningar för kulturmiljöns potential för ett hållbart samhälle har därför regeringen gett tio nationella myndigheter, bl.a. , , , och i uppdrag att ta fram vägledande strategier för kulturmiljöfrågor (dnr Ku2017/01563/KL). och länsstyrelserna har ett särskilt ansvar för kulturmiljöarbetet, där det bl.a. ingår att besluta om det statliga stödet för vård av kulturmiljöer. uppgår stödet till kulturmiljövård till , en ökning jämfört med då anslaget uppgick till . Det bör dock noteras att ingick statens stöd till arbetslivsmuseer i anslaget för bidrag till kulturmiljövård, medan utgör stödet till arbetslivsmuseer ett eget anslag på . I samverkan med regioner, kommuner och ideella verksamheter möjliggör det statliga stödet ett kulturmiljöarbete som når ut i hela landet. Länsstyrelserna beslutar om stora delar av medlen. Tabell 2.13 nedan visar den länsvisa fördelningen . Som tabell 2.13 visar lämnas bidrag till kulturmiljövård inom samtliga län. Kulturmiljöer återfinns i alla delar av landet, såväl i städer som på landsbygderna. Bidragen används bl.a. till att vårda och tillgängliggöra kulturmiljöer, kulturlandskap och fornlämningar samt till kunskapsunderlag för att tillvarata kulturhistoriska värden i samhällsplaneringen. Bidragen används även för att öka delaktigheten i kulturarvsarbetet. Många åtgärder och arbeten genomförs i samverkan bl.a. med besöksnäringen och naturvården. Några exempel är vård och tillgängliggörande av världsarven, utveckling av Bergslagens gruvmiljöer och kulturarv till besöksmål, synliggörande av romernas betydelse för och i de nordligaste länen främjande av nya berättelser och tolkningar kopplat till samernas kulturarv och kulturmiljöer. Regeringen har utvecklat stödet till arbetslivsmuseer så att även hembygdsmuseer och ideella kulturarvsverksamheter ska kunna omfattas. Det övergripande ändamålet med bidraget är att öka delaktigheten i kulturarvsarbetet och allmänhetens tillgång till kulturarvet. uppgår det statliga stödet till kulturarvsarbete till att jämföra med 6 miljoner till arbetslivsmuseerna 2014. har regeringen förstärkt stödet till Stiftelsen med för försöksverksamheten för arbetslivsmuseer. Genom denna verksamhet har 65 utbildningstillfällen på arbetslivsmuseer över hela landet ägt rum med syftet att uppnå en ökad kunskapsöverföring mellan generationer och få fler unga att engagera sig i arbetslivsmuseernas verksamhet och vårt gemensamma kulturarv. får kyrkoantikvarisk ersättning från staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena. uppgår ersättningen till . Genom det kyrkliga kulturarvet finns fysiskt närvarande på de flesta orter i hela landet. Bland annat därför har det kyrkliga kulturarvet stora möjligheter att fungera som en resurs för en hållbar samhällsutveckling. I propositionen Kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116) bedömde regeringen att en översyn bör göras inför kontrollstationen för den kyrkoantikvariska ersättningen som inträffar 2019. Denna översyn ska bl.a. tydliggöra hur det kyrkliga kulturarvets potential för en hållbar samhällsutveckling bättre kan tas till vara. Ett arbete med detta har inletts i . Arkivområdet är en viktig del av kulturarvsområdet. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska göra en bred översyn av arkivväsendet i hela landet (dir. 2017:106). En viktig del av utredningen är att belysa är det allmänna arkivväsendets relation till enskilda arkivbildare, bl.a. inom kultursamverkansmodellen. Utredaren ska lämna sina förslag . Regeringen har beslutat att göra det möjligt för alla att utan avgift ta del av digital arkivinformation hos , vilket bl.a. möjliggör gratis släkt- eller bygdeforskning. Drygt 100 miljoner digitala bilder med arkivinformation har därmed blivit fritt tillgängliga. Denna reform på totalt är tillsammans med den fria entrén till statliga museer, ett viktigt steg i arbetet för mer kultur till fler i hela landet. Museer och fri entré till statliga museer De statliga museerna är hela museer. Regeringen införde fri entré vid vissa statliga museer redan fr.o.m. . Anslaget till museerna ökade med totalt för att möjliggöra detta. Syftet är att så många som möjligt ska kunna besöka och uppleva museernas samlingar och verksamheter. Besökssiffrorna har varit positiva sedan den fria entrén infördes. I genomsnitt kommer mer än hälften av besökarna från utlandet och från andra delar av än det län som museet ligger i. Besöken till de museiverksamheter som varit avgiftsbelagda, har ökat med totalt perioden –2017, (Myndigheten för kulturanalys rapport för de centrala museerna 2017). Det totala antalet besök vid de centrala museerna uppgick till drygt 8 miljoner. Med centrala museer menas statliga museimyndigheter samt stiftelser med museiuppgifter som får bidrag från regeringen. Av tabell 2.14 nedan framgår vilka museer som har fri entré. 2017/18:264 Fem av museerna ligger utanför ; Flygvapenmuseum i , i , i , i och i . Övriga ligger i . För att öka tillgängligheten och delaktigheten till kultur i hela landet, t. ex. genom samarbeten med regionala museer, har regeringen tillfört . har utifrån denna förstärkning beslutat om ett samarbete med Jamtli om en etablering av en filial i , Jamtli. Denna verksamhet öppnar . Etableringen har även möjliggjorts genom , kommun, Region och ett brett samarbete med näringslivet. har en filial i , som drivs genom en trepartslösning mellan staten, regionen och kommunen. träffade parterna ett nytt avtal. Avtalet ger museet mer stabila ekonomiska förutsättningar för utställningsverksamheten bl.a. med urval ur Moderna museets samling. Vidare har regeringen stärkt anslaget för stöd till vissa museer 2018 med för att möjliggöra en fördjupad förstudie om förutsättningarna för ett demokrati- och migrationsmuseum i . En förstudie har tidigare genomförts av kommun med stöd av bl.a. . Staten stöder även museer runt om i landet genom bidragsgivningen inom kultursamverkansmodellen. av medlen inom modellen fördelades 2017 till regional museiverksamhet. Den nya museilagen gör att museer runt om i hela landet får helt nya förutsättningar för att samverka och låna föremål från varandra. 2.8Gestaltad livsmiljö – arkitektur, form och design Regeringen presenterade en ny arkitektur-, form- och designpolitik för hållbara gestaltade livsmiljöer i propositionen Politik för gestaltad livsmiljö (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:264 2017/18:316). I propositionen föreslår regeringen ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form och designpolitiken. Propositionen tar ett helhetsgrepp om arbetet med den gestaltade livsmiljön och utgör en samlad nationell arkitekturpolicy. Regeringen bedömer i propositionen att samverkan mellan berörda myndigheter på arkitektur-, form- och designområdet bör stärkas. Regeringen framhåller att , Statens centrum för arkitektur och design, och , bör fördjupa samverkan för att stimulera kunskapsuppbyggnad, erfarenhetsutbyte och spridning av goda exempel för att främja hållbara gestaltade livsmiljöer. Statens centrum för arkitektur och design har ett särskilt uppdrag att vara mötesplats inom arkitektur, form och design och kan inom ramen för sitt uppdrag utveckla samarbete med institutioner och stödja utvecklingen av regionala och lokala mötesplatser. ska stärka kunskapsutveckling inom offentlig konst och gestaltning av gemensamma miljöer för att möta behovet hos kommuner och andra aktörer i hela landet av kompetensutveckling och konkret rådgivning. Regeringen har beslutat och aviserat förstärkningar till med 2018–2020 för detta uppdrag. Vidare bedömer regeringen att statliga myndigheter har ett ansvar att agera förebildligt för hållbara gestaltade livsmiljöer. Det gäller speciellt de myndigheter som förvaltar fastigheter, , , , , och . I propositionen framgår att det behövs ett tydligare samlat ansvar för samordning, kompetensstöd och främjande insatser till offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå, i frågor om arkitektur och gestaltad livsmiljö i syfte att bl.a. bidra till hög arkitektonisk kvalitet i hela landet. har därför fått i uppdrag att bedriva ett sådant samlat ansvar (N2018/02273/SPN). Regeringen bedömde i propositionen att statens stöd till allmänna samlingslokaler och icke-statliga kulturlokaler runt om i landet även bör omfatta utomhusmiljöer i anslutning till lokalerna. Statens stöd till allmänna samlingslokaler har ökat med och med ytterligare . 3Kultur i hela landet genom andra politikområden Kulturens frihet och oberoende är utgångspunkten vid samverkan med andra politikområden. Sådan samverkan bidrar till att ge kulturen en stark ställning i hela landet. Kulturverksamheter bidrar till att uppfylla nationella mål inom andra politikområden. Kulturlivets förutsättningar för att utvecklas runt om i landet, i städer, tätorter, landsbygder och glesbygder påverkas av hur andra politikområden arbetar med och påverkar kulturområdet. Kulturverksamheter bidrar på många sätt till nationella mål inom Skr. 2017/18:264 flertalet politikområden. I detta avsnitt redogörs för hur regeringen inom andra politikområden arbetar med och påverkar kulturområdet samt på vilket sätt kulturverksamheter bidrar till att uppfylla nationella mål inom vissa andra politikområden. 3.1Det civila samhällets roll för kultur i hela landet Runt om i landet utvecklar och bedriver det civila samhällets aktörer många verksamheter som är en förutsättning för ett levande och fritt kulturliv. Inom kultursamverkansmodellen samverkar staten, landstingen, kommunerna och det professionella kulturlivet med det civila samhällets aktörer i arbetet med att ta fram och genomföra de regionala kulturplanerna. För att bidra till att det civila samhället har goda förutsättningar inom kultursamverkansmodellen har regeringens uppdrag att lämna bidrag till organisationer inom det civila samhället. Stöd har lämnats till Amatörkulturens Samrådsgrupp och Ideell kulturallians, som arbetar både nationellt och regionalt med att ta fram modeller, metodmaterial och goda exempel om hur samråd kan utformas tillsammans med det civila samhället inom kultursamverkansmodellen. För att stärka arbetet med att utveckla och sprida kunskap till gagn för det civila samhället har regeringen tillfört , huvudsakligen till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. En viktig del av satsningen innebär kompetenshöjande insatser till statliga myndigheter och politiker och tjänstemän på regional och lokal nivå i hela landet. En skrivelse om regeringens arbete med politiken för det civila samhället (skr. 2017/18:246) har överlämnats till . är en civilsamhällesorganisation med 227 lokala riksteaterföreningar som bedriver scenkonst i hela landet. Regeringen lämnar ett betydande bidrag till med uppdrag om att bl.a. producera och turnera scenkonst av hög kvalitet, verka för ett starkt arrangörsled samt vara ett expertstöd för hela scenkonstområdet i syfte att främja scenkonstaktörer i hela landet (se även avsnitt 2.5). En relativt stor andel av Statens kulturråds samlade bidragsgivning går till aktörer inom det civila samhället. gick ca till det civila samhället med en stor spridning av kulturverksamheter i hela landet. Regeringen anger att ska lämna statligt stöd till bl.a. centrala amatörkulturorganisationer, Skådebaneverksamhet, Folkets Hus och Parker, , och centrumbildningar som alla bedriver kulturverksamheter i hela landet. Satsningen Äga rum har ett särskilt fokus på organisationer inom det civila samhället som bedriver kulturverksamheter i bostadsområden med lågt valdeltagande eller socioekonomiska utmaningar, se avsnitt 2.3.1. Även andra kulturmyndigheter kan lämna bidrag till civila samhällets aktörer, 2017/18:264 bl.a. /Kulturbryggan och . Även kan lämna vissa stöd, bl.a. till icke-statliga kulturlokaler. I propositionen Kulturarvspolitik (prop. 2016/17: 116, bet. 2016/17: KrU9, rskr. 2016/17:281) har ett nytt bidrag till ideellt kulturarvsarbete införts (se även avsnitt 2.7). () och () är betydande kulturproducenter och bidrar till att tillgängliggöra ett mångsidigt kulturutbud i hela landet. Public service ska präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till staten och andra maktsfärer i samhället. Programutbudet ska vara mångsidigt och spegla förhållanden i hela landet och den variation som finns i befolkningen. SR och SVT har i sina sändningstillstånd uppdrag att förmedla ett kulturutbud som fördjupas, utvecklas och vidgas –2019. SVT:s och SR:s kulturuppdrag har flera delar. I programverksamheten ska de bevaka, spegla och kritiskt granska kulturlivet, på egen hand och tillsammans med andra producera kulturprogram i vid mening samt tillgängliggöra föreställningar, konserter och andra kulturhändelser i samarbete med institutioner och fria kulturproducenter i hela landet. SVT har därutöver ett ansvar att bidra till utvecklingen av svensk filmproduktion. tar närmare nio av tio invånare del av något ur SVT:s utbud. har SVT samarbetat med ett 30-tal kulturinstitutioner och aktörer inom scenkonstområdet i hela landet, bl.a. med Opera och . SVT har även åtagit sig att lämna bidrag till svensk filmproduktion med 2017–2019. SR:s samarbeten med kulturinstitutioner har, mätt i antal utsändningar, ökat –2017 och uppgick till över 3 000. I kulturuppdraget ingår att sprida musik till hela landet. av radions totala utbud utgörs av musik. SR eftersträvar ett mer jämställt musikutbud och andelen musik skriven och framförd av kvinnor har ökat i alla kanaler. SR är också största konsertscen och ungefär hälften av alla konserter som sändes 2017 inom konstmusikområdet producerades utanför . SR beställer återkommande ny musik av svenska tonsättare. 2017 beställde SR och Berwaldhallen 13 verk. Konserthusverksamheten som bedrivs i Berwaldhallen genom symfoniorkester och är viktiga delar av det svenska skapande kulturlivet som genom utsändningar i radio och tv når hela landet. 3.3 Nytt mediestöd för stärkt lokal journalistik i hela landet Lokala nyhetsmedier står för en stor del av den lokala bevakningen och utgör en viktig källa till information om kultur- och samhällsfrågor och om den demokratiska processen i kommuner och landsting för stora grupper. Regeringen lämnade propositionen Journalistik i hela landet 2017/18:154, bet. 2017/18:KU43) till . I propositionen Skr. 2017/18:264 föreslår regeringen en kombination av nya teknikneutrala stödformer för nyhetsjournalistik, särskilt på lokal nivå, och en förstärkning och förlängning av nuvarande presstöd till dagstidningar. Bland annat föreslås ett helt nytt stödsystem för att stärka lokal journalistik i geografiska områden som saknar eller har svag journalistisk bevakning. Presstödsanslaget föreslås höjas med 2019 (totalt ) och (totalt ). 3.4Det samiska folkets och de nationella minoriteternas kultur Målet för minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och att stärka deras möjlighet till inflytande samt att stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Språk och kulturell identitet är ett av tre delområden inom politikområdet. Språk och kultur är även kärnan i de nationella minoriteternas identitet. Det är viktigt att de nationella minoriteterna har goda förutsättningar för att överföra språk och kultur mellan generationer. Detta framgår särskilt av propositionen En stärkt minoritetspolitik (prop. 2017/18:299) som regeringen lämnade till . Inom kulturpolitiken har regeringen stärkt det befintliga stödet till det samiska folket och de nationella minoriteterna med , utöver att ha höjt anslaget för samisk kultur med . Vidare har regeringen stärkt Ájtte, Svenskt fjäll- och samemuseum med och med en tillfällig förstärkning på totalt 2018–2020. Statens stöd inom kultursamverkansmodellen ska också uppmärksamma de nationella minoriteternas kultur. bedömer i rapporten av hur verkar för det samiska folkets och nationella minoriteters kultur , att modellen bidragit till och är ett bra verktyg för regionerna i arbetet för att öka kunskapen om och intresset för de nationella minoriteterna. 3.5Arbete för att motverka sexuella trakasserier på kulturområdet Att inte utsättas för diskriminering är en mänsklig rättighet. Sexuella trakasserier är en form av diskriminering enligt diskrimineringslagen. De missförhållanden som metoo-rörelsen vittnar om visar på att sexuella trakasserier förekommer inom många delar av samhället, även inom kulturområdet. Detta framgår bl.a. av uppropen från kvinnor i olika konstnärliga yrkesgrupper, exempelvis tystnadtagning, visjungerut, närmusikentystnar, tystdansa, metoobackstage och konstnärligfrihet. Kultur- och demokratiministern har genomfört ett antal åtgärder med anledning av uppropen. har regeringens uppdrag att i 2017/18:264 dialogen med landstingen, inom ramen för kultursamverkansmodellen, särskilt lyfta frågan om sexuella trakasserier. presenterade regeringen de tio första kulturpolitiska stegen mot sexuella trakasserier inom kulturområdet. De innefattar bl.a. att de nationella scenerna Kungl. Operan och samt den ideella föreningen ska synliggöra hur de förebygger och motverkar sexuella trakasserier och andra former av diskriminering. har på regeringens uppdrag arrangerat ett internationellt seminarium vid filmfestivalen i om arbetet för jämställdhet och mot sexuella trakasserier i filmbranschen. Regeringen har även uppdragit till () och () att ta fram en gemensam digital plattform med stöd till arbetsgivare i hela landet för att förebygga och förhindra sexuella trakasserier i arbetslivet. I regeringens nationella strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 framgår att kultur och kulturmiljöer bidrar till att skapa utvecklingskraft i alla delar av landet. I varje län tar de regionalt utvecklingsansvariga aktörerna (13 landsting, , sex samverkansorgan samt i ) fram regionala utvecklingsstrategier. Dessa strategier kan även samspela med de regionala kulturplanerna inom ramen för kultursamverkansmodellen. Den kulturella och kreativa sektorn samt besöksnäringen främjar innovation och näringslivsutveckling med betydelse för regional tillväxt och attraktionskraft. Den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft omfattar insatser som finansieras både med nationella medel och med medel från EU:s olika fonder och program. Forum för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft är en mötesplats för dialog och samverkan mellan regeringen och regionala aktörer med uppgifter inom regional tillväxt. De regionala aktörerna är vissa landsting, samverkansorgan, länsstyrelser och . deltog kultur- och demokratiministern när dialogen bl.a. handlade om kulturens betydelse för samhällsbygget och om möjligheterna till utvecklad samverkan mellan regional tillväxt och kulturområdet. Tolv statliga myndigheter och en stiftelse har på regeringens uppdrag (dnr N2014/2501/RT) tagit fram långsiktiga strategier för sin medverkan i det regionala tillväxtarbetet och EU:s sammanhållningspolitik 2014–2020. Fyra av dem återfinns inom kulturområdet; , , och . har dessa aktörer redovisat sina insatser och vad som återstår att göra. Inom det regionala tillväxtarbetet fördelar de regionalt utvecklingsansvariga, länsstyrelserna och projektstöd från anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder till olika verksamheter. fördelade dessa aktörer totalt ca , varav till kultur- och fritidsområdet. Särskilt i , och valde aktörerna att prioritera kultur- och fritidsområdet. Projekt med kulturanknytning kan även få stöd från de europeiska struktur- Skr. 2017/18:264 och investeringsfonderna. Regeringen har utvecklat som besöksland. Kultur, kulturmiljö och kulturarv är ofta viktiga besöksanledningar. Kulturarvets och kulturmiljöns betydelse och samspel med besöksnäringen har bl.a. särskilt uppmärksammats av som –2016 haft i uppdrag att utveckla, samla och sprida goda exempel på hur kulturmiljön kan vara en viktig resurs i nya och befintliga gruvsamhällen i Bergslagen. Betänkandet Ett land att besöka (SOU 2017:95) överlämnades till regeringen . I betänkandet föreslås flera insatser för att öka och tillvarata kulturens betydelse som reseanledning och besöksmål. Betänkandet har varit på bred remiss och 290 instanser runt om i hela landet har lämnat synpunkter . 3.8Kulturella och kreativa näringar En stark kulturpolitik är en av förutsättningarna för att de kulturella och kreativa näringarna ska utvecklas väl. , , och har i sina respektive regleringsbrev och riktlinjer i uppdrag att främja de kulturella och kreativa näringarnas utveckling. Samtliga läns regionala kulturplaner belyser de kulturella och kreativa näringarna. tog fram statistikredskapet Kreametern. Det gjordes i samverkan med bl.a. SCB, och Myndigheten för kulturanalys. Kreametern tillhandahåller uppgifter om kulturella och kreativa näringar, per region och per bransch. Högst andel kulturella och kreativa näringar, som andel av antalet totala företag, återfinns i storstadslänen. I är den medan den är i och . I , , , och är andelen De kulturella och kreativa näringarna är viktiga och skapar goda förutsättningar för export och Sverigefrämjande. I regeringens exportsstrategi pekas de ut som ett särskilt fokusområde. Inom ramen för det arbetet har ett Team med representation från berörda näringar och myndigheter bildats för de kulturella och kreativa. Ett särskilt nationellt stöd, riktat till professionella mellanledsaktörer inom kulturområdet, kan sökas hos . Bidraget finansieras av . Verksamheter runt om i landet kan också söka medel från Kreativa , som är Europeiska unionens program för de kulturella och kreativa sektorerna (se även avsnitt 4.2.1. 2017/18:264 3.9 gav regeringen i uppdrag att utreda förutsättningarna för att ska kunna införa någon form av produktionsincitament och finansieringsstimulanser för filminspelningar. Uppdraget genomfördes i samverkan med och redovisades . I rapporten föreslås att en produktionsrabatt till företag införs i syfte att attrahera utländska filmbolag så att fler arbetstillfällen skapas, men också så att kompetens, infrastruktur och kapacitet för den inhemska filmproduktionen upprätthålls och utvecklas. Förslaget berör såväl frågor om besöksnäring och sysselsättning som internationell konkurrenskraft och Sverigefrämjande. Förslaget har remitterats och bereds inom . Regeringen har överlämnat propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2018/19:179). Propositionen framhåller bl.a. kulturens, kulturarvets och kulturmiljöns betydelse för landsbygders utveckling. Regeringen bedömer att tillgången till kultur bör vara god i hela landet och att skillnaderna mellan olika delar av landet när det gäller tillgången till kultur bör minska. finns ingen samlad bild av tillgången till kultur i landsbygderna. Regeringen föreslår därför att relevanta myndigheter ska få i uppdrag att analysera tillgänglighet och deltagande i olika kulturverksamheter i landsbygder och se över möjligheterna till en bättre uppföljning av hur de statliga medlen når landsbygder i hela . För att stärka kulturverksamheter i de glesaste landsbygderna aviserar regeringen en förstärkning av kultursamverkansmodellen för tidsbegränsade pilotprojekt, (se avsnitt 2.2.1) Inom landsbygdsprogrammet 2014–2020 kan stöd lämnas till kultur och kulturarvsverksamheter på landsbygden. Enligt Statens kulturråds uppföljning har 63 kulturrelaterade projekt beviljats sammanlagt i stöd . Inom programmet Lokalt ledd utveckling har 30 projekt fått stöd med totalt . Några exempel är Hoburgs museigård på , Alsens Bygdegård och i , Porfyrriket i , Upptäck i kommun och Siknäs hamn i kommun. Särskilda medel finns i landsbygdsprogrammet för att vårda kulturhistoriskt värdefulla byggnader på hembygdsgårdar, inklusive trädgård och gårdsmiljö.