prop · H503118 · 2018-03-14 00:00:00 — Av rapporten framgår att kommissionen fortsätter att vara vaksam och fast besluten om att upprätthålla ett starkt skydd för grundläggande rättigheter i EU. Kommissionen kommer att intensifiera sitt arbete för att se till att alla EU:s lagstiftningsförslag och lagstiftningsåtgärder är helt förenliga med stadgan och avser att garantera att alla organ som är bundna av stadgan fortsätter att respektera den. antog rådet slutsatser om tillämpningen av stadgan. Rådet erinrade om de gemensamma värdena i artikel 2 i EU- fördraget där det fastslås att unionen ska bygga på respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna. I slutsatserna betonas också vikten av att öka medvetenheten bland beslutsfattare, rättstillämpare och rättighetshavarna om tillämpningen av stadgan på nationell nivå och EU-nivå. Samråd med ägde rum . 30.3Ramprogram för för grundläggande rättigheter Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter ska genomföra sina uppgifter inom de temaområden som anges i ett flerårigt ramprogram. Rådet för rättsliga och inrikes frågor har beslutat om ramprogram (se faktapromemoria 2016/17:FPM120). Av kommissionens rapport om tillämpningen av stadgan (se avsnitt 30.2) framgår att kommissionen har för avsikt att fortsätta prioritera EU:s anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (), inte minst mot bakgrund av dess juridiska skyldighet enligt fördraget. Enligt rapporten kommer kommissionen fortsätta att undersöka lösningar på de problem som tog upp i sitt yttrande och som innebar att utkastet till anslutningsavtal förklarades oförenligt med fördragen. antog rådet slutsatser om tillämp- 2017/18:118 ningen av stadgan. Rådet stod då fast vid sitt engagemang för EU:s anslut- ning till och uppmanade kommissionen att snabbt färdigställa sin analys av de rättsliga frågorna, så att rådet kan fortsätta sitt arbete. 30.5Åtgärder mot radikalisering som leder till våldsbejakande extremism och terrorism deltar i det europeiska nätverket för strategisk kommunikation (ESCN). Det är ett särskilt vars syfte är att kartlägga extremistisk propaganda i och utveckla strategisk kommunikation med målet att motverka våldsbejakande extremistiska budskap och propaganda. har nätverket utökat sitt arbete med olika arbetsgrupper för att bättre fånga upp pågående relevant forskning om våldsbejakande extremistisk propaganda inom EU. 30.6Förebygga och bekämpa radikalisering bland ungdomar Kommissionen har tagit fram stödmaterial för hur fritidsledare som arbetar med ungdomar kan förebygga marginalisering och radikalisering. Materialet följer de rådsslutsatser som antogs av ungdoms- ministrarna om ungdomssektorns roll när det gäller att förebygga radikalisering. Rådsslutsatserna fokuserar bl.a. på främjande av ett effektivt samarbete mellan ungdomssektorn, utbildningssektorn och andra sektorer för att utveckla verktyg för att diskutera komplexa frågor med ungdomar samt hantera fall av radikalisering. DEL 6 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK, HÄLSO- OCH SJUKVÅRD Den europeiska sysselsättningsstrategin, där socialpolitiska aspekter ingår, är en central del i 2020-strategin och ett viktigt instrument för att uppnå EU:s gemensamma målsättning om en smart och hållbar tillväxt för alla. Medlemsstaterna ges inom ramen för den europeiska planeringsterminen årliga landsspecifika rekommendationer för att fokusera på de viktigaste utmaningarna. Samarbetet på området sker annars främst genom den öppna samordningsmetoden med gemen- samma målsättningar, erfarenhetsutbyte, uppföljning och utvärdering i syfte att öka den sociala sammanhållningen inom EU. 31.1Samordning av sysselsättning och socialpolitik inom sysselsättningsstrategin och den öppna samordningsmetoden Enligt fördraget ska rådet och kommissionen upprätta en gemensam rapport till om sysselsättningssituationen i unionen och om genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna. presenterade kommissionen ett utkast till rapport som en del av kommissionens årliga tillväxtöversikt . Årets rapport visar att sysselsättningssituationen och den sociala situationen inom EU har förbättrats. Om nuvarande trend fortsätter är det möjligt att nå 2020-målet för sysselsättning. Sysselsättningsgraden i åldern 20–64 är högre än vad den var 2008. De flesta arbetsmarknadsindikatorer visar på förbättringar. Andelen i risk för fattigdom minskar. I rapporten ingår också resultattavlan för syssel- sättningsindikatorer och sociala indikatorer som syftar till att bättre synlig- göra den sociala utvecklingen. Resultattavlan visar att inkomst- ojämlikheten nu har stabiliserats på historiskt höga nivåer, med stora skillnader mellan länder. Den gemensamma sysselsättningsrapporten antogs vid . Samråd med ägde rum . 31.1.2Landsspecifika rekommendationer på det sysselsättnings- och socialpolitiska området Rekommendationer på sysselsättningsstrategins område inom 2020-strategin antogs av rådet (se avsnitt 8.1). fick ingen rekommendation på det sysselsättnings- och socialpolitiska området. 2017/18:118 31.1.3 Rapporter om situationen och utvecklingen på det socialpolitiska området och på sysselsättningsområdet Inom ramen för den öppna samordningsmetoden har trygghet genomfört olika typer av erfarenhetsutbyten mellan medlemsstaterna och tagit fram en rapport med huvudbudskap som därefter förelagts . förelades EPSCO-rådet kommitténs årliga rapport om den sociala situationen, reformer och utvecklingstrender på det socialpolitiska området. Även sysselsättnings- kommittén har tagit fram en rapport med huvudbudskap, som förelades rådet. Huvudbudskapen fungerar som socialpolitiskt och sysselsättnings- politiskt inspel till kommissionen inför att den presenterar sin årliga tillväxtöversikt. och socialförsäkringsutskottet informerades och samråd med ägde rum samma månad. Arbetsmarknads- utskottet informerades . 32Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor Arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området sysselsättnings- och socialpolitik, där en central målsättning är att förbättra arbetstagares levnads- och arbetsvillkor. Ett viktigt inslag på detta område är dialogen med arbetsmarknadens parter. I området socialpolitik ingår att åstadkomma ett fullgott socialt skydd och bekämpa social utslagning. 32.1Europeisk pelare för sociala rättigheter undertecknade rådet, och kommissionen ett gemensamt uttalande om en europeisk pelare för sociala rättigheter. Det gemensamma uttalandet innehåller 20 principer indelade i tre kapitel: I, lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden; II, rättvisa arbetsvillkor samt III, socialt skydd och social integration (se fakta- promemoria 2016/17:FPM89). Principerna har valts ut på grundval av deras betydelse för väl fungerande och rättvisa arbetsmarknader och välfärdssystem. Målet för den europeiska pelaren för sociala rättigheter är att tjäna som vägledning för sysselsättningsinsatser och sociala insatser som fyller människors grundläggande behov och för säkerställande av att pelarens principer genomförs bättre. Den europeiska pelaren för sociala rättigheter kommer att genomföras både på unionsnivå och på medlemsstatsnivå inom vars och ens behörighetsområde, med vederbörlig hänsyn till olika socioekonomiska miljöer och de nationella systemens mångfald, inbegripet arbetsmarknads- parternas roll, och i enlighet med subsidiaritetsprincipen och propor- Skr. 2017/18:118 tionalitetsprincipen. Pelaren ska i huvudsak följas upp genom samordningen av medlemsstaternas sysselsättnings- och socialpolitik inom den europeiska planeringsterminen. Regeringen överlade med arbetsmarknadsutskottet , information gavs till socialutskottet och till socialförsäkringsutskottet . Samråd ägde rum med . lade kommissionen fram ett meddelande om modernisering på arbetsmiljöområdet (se faktapromemoria 2016/17:FPM65). Bakgrunden till meddelandet är den omfattande utvärdering som kommissionen har gjort av . I meddelandet lyfts tre huvudsakliga åtgärdsområden fram: dels åtgärder gällande cancerframkallande ämnen (se även faktapromemoria 2016/17:FPM62), dels åtgärder för att stödja små och medelstora företag och dels uppdatering av arbetsmiljöreglerna. Kommissionen föreslår åtgärder under främst 2017–2018. 32.3Direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om balans i arbetslivet som ersätter nuvarande föräldraledighetsdirektivet, 2010/18/EU (se faktapromemoria 2016/17:FPM88). Direktivets över- gripande syfte är att säkra genomförandet av principen om jämställdhet mellan män och kvinnor när det gäller tillträde till och förutsättningar i arbetslivet. Förslaget till direktiv inför, utökar och förstärker rätt till familjerelaterad ledighet och möjlighet att be om flexibla arbetsformer. En lägesrapport presenterades vid . Överläggning med arbetsmarknadsutskottet hölls . Information om förhandlingarna lämnades till arbetsmarknadsutskottet , till socialutskottet , till social- försäkringsutskottet samt till . Vid antog rådet en allmän inriktning för förslaget om ändring av utstationeringsdirektivet. ställde sig bakom den allmänna inriktningen. Den allmänna inriktningen innehåller bl.a. rätt till lön och andra ersättningar enligt värdstatens nivå , 12 månaders tidsgräns för långvarig utstationering med möjlig förlängning , undantag från de nya reglerna för vägtransport tills dess att mobilitetspaketet förhandlats klart och genomförts och genomförandetid av direktivet. 2017/18:118 Regeringen är positiv till förslaget till ändring av utstationerings- direktivet och välkomnar kommissionens ansats att skapa mer likabehandling mellan utstationerade och inhemska arbetstagare, med respekt för den fria rörligheten av tjänster. Målsättningen för regeringen är att utländska arbetstagare så långt som möjligt ska likabehandlas med inhemsk arbetskraft, särskilt vad avser grundläggande arbets- och anställningsvillkor inom ramen för utstationeringsdirektivets område, med respekt för den fria rörligheten (se faktapromemoria 2015/16:FPM67). antog sitt förslag och trilogför- handlingar pågår. informerades , juni, september, . Samråd med ägde rum . 32.5Ändringar i carcinogen- och mutagendirektivet nåddes en överenskommelse mellan rådet och om en första revidering och förslag till ändringar i carcinogen- och mutagendirektivet (se faktapromemoria 2015/16:FPM97). Rådet beslutade antagande av rättsakt . presenterade kommissionen en andra revidering och förslag till ändringar i carcinogen- och mutagendirektivet (se faktapromemoria 2016/17:FPM62). antog en allmän inriktning. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet hölls . Samråd med ägde rum . Åtgärder för att underlätta fri rörlighet Revidering av förordningarna om samordning av Kommissionen lämnade förslag om ändringar i EU:s regelverk om samordning av de sociala trygghetssystemen (se faktapromemoria 2016/17:FPM54), nedan kallat samordnings- Förslaget syftar enligt kommissionen till att fortsätta moderniseringen av bestämmelserna för att spegla de sociala och ekonomiska förutsättningarna i medlemsstaterna och fokuserar på fyra områden där förbättrade samordningsbestämmelser bedöms vara nöd- Det avser icke ekonomiskt aktiva unionsmedborgares tillgång till sociala trygghetsförmåner, förmåner vid långvarigt vårdbehov, arbetslöshetsförmåner samt familjeförmåner. Vidare föreslås en rad ändringar för att förbättra administrationen av bestämmelserna samt stävja fusk och missbruk. har välkomnat att samordningsbestämmelserna utvecklas och moderniseras i takt med samhällsutvecklingen för att passa olika typer av Utgångspunkten har varit att samordnings- bestämmelserna ska vara effektiva och inte utgöra hinder för den fria rörligheten för personer. Omotiverade administrativa kostnader för tillämpande institutioner bör undvikas. Vidare ska , samord- ningsbestämmelsernas grundprinciper liksom den nationella kompetensen Bestämmelserna ska i sig inte syfta till en harmonisering av Skr. 2017/18:118 medlemsstaternas olika sociala trygghetssystem. uttryck för en skälig och rättvis ansvars- och kostnadsfördelning mellan medlemsstaterna, som den enskildes behov av social trygghet värnas. Vid antogs en partiell allmän inriktning när det gäller förslagen om tillämplig lagstiftning och om icke ekonomiskt aktiva unionsmedborgares tillgång till sociala trygghetsförmåner. Vid antogs en partiell allmän inriktning när det gäller förslagen om förmåner vid långvarigt vårdbehov och familje- förmåner. Informationstillfälle och överläggning med socialförsäkringsutskottet ägde rum , maj, . informerades , medan arbetsmarknads- utskottet informerades . Samråd med ägde rum , juni, . 33Jämställdhet och arbetet mot diskriminering Jämställdhet mellan kvinnor och män och skydd mot diskriminering är grundläggande värden och mål i och ska genomsyra hela unionens verksamhet. Som ett led i EU:s strategiska arbete med att följa upp för jämställdhet (Pekingplattformen) antog rådsslutsatser om stärkta åtgärder för att minska könssegregeringen i utbildning och på arbetsmarknaden. Överläggning med arbetsmarknads- utskottet ägde rum och samråd med . 33.2Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet EU signerade konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbul- konventionen). EU:s anslutning till konventionen syftar till att få till stånd ett mer enhetligt och strategiskt arbete såväl inom EU som i EU:s utvecklingssamarbete (se faktapromemoria 2015/16:FPM68). Efter signeringen har förhandlingar påbörjats i syfte att ta fram en uppförandekod som beskriver EU:s och medlemsstaternas respektive ansvar och befogenheter avseende konventionens tillämpning. 2017/18:118 Konventionen har undertecknats av samtliga EU:s medlemsstater. Regeringen anser att ett mer strategiskt och enhetligt arbete mot könsbaserat våld mot kvinnor skulle göra EU mer säkert och jämställt och sända en tydlig signal om att EU tar det globala samhällsproblem som våld mot kvinnor utgör på allvar. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om åtgärder om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (se faktapromemoria 2015/16:FPM40). Förhandlingar har pågått i rådsarbetsgruppen för sociala frågor. antog en allmän inriktning. Överläggning ägde rum i socialutskottet samt , och samråd med ägde rum . Kommissionen lämnade 2008 ett förslag till direktiv om skydd mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (se faktapromemoria 2007/08:FPM127). Vid och presenterades en lägesrapport. Samråd med ägde rum och . 33.4.2Arbetet avseende romsk inkludering presenterade kommissionen ett meddelande om en halvtidsöversyn av för nationella strategier för integrering av romer. I översynen redovisar kommissionen vilka framsteg som gjorts sedan ramverket lanserades 2011 samt aviserar en fördjupad utvärdering av detta som ska ligga till grund för framtagandet av rättsliga, politiska och finansiella instrument på EU-nivå för arbetet med romers inkludering efter 2020. I översynen pekas även ut några centrala prioriteringar för det framtida arbetet; däribland frågor som rör antiziganism och involvering av romer, särskilt unga och kvinnor, i arbetet. Folkhälsa respektive hälso- och sjukvård är huvudsakligen nationell kompetens, men det finns ett mervärde i att arbeta tillsammans inom EU på till exempel läkemedelsområdet, alkohol-, narkotika och tobaksområdet samt när det gäller gränsöverskridande hot mot människors hälsa. 34.1Antagande av förordning om nya och psykoaktiva substanser antogs förordning (EU) 2017/2101 om ändring av förordning (EG) nr 1920/2006 om informationsutbyte, och ett system för tidig varning och riskbedömningsförfarande, om nya psykoaktiva substanser. Förordningen baseras på ett förslag som kommissionen presenterade 2016 (se faktapromemoria 2016/:FPM2). Förordningen innehåller riktlinjer för hur bedömningarna av folkhälso- och sociala risker med olika substanser ska göras och vilka tidsramar som både kommissionen, Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk och medlemsstater har för att ta beslut om klassificeringar av nya psykoaktiva substanser (NPS) på EU-nivå. Medlemsstaterna kan själva besluta om ytterligare klassificeringar av substanser utöver de substanser som klassificeras genom beslut i rådet. har i förhandlingarna verkat för att klassificeringar ska kunna göras så snabbt som möjligt och att medlemsstaterna ska kunna göra egna bedömningar utöver de som görs på EU-nivå. Inför antagandet hölls samråd med . är den region i världen där alkoholkonsumtionen är högst. Vid antogs rådsslutsatser om gränsöverskridande aspekter i alkoholpolitiken. I rådsslutsatserna uppmuntras medlems- staterna att genom samarbete undersöka möjligheten att genomföra nationella reformer i syfte att minska den skadliga alkoholkonsumtionen och särskilt skydda barn och unga. Kommissionen uppmanas att ta fram en ny alkoholstrategi och inbjuds att utveckla en EU-gemensam metodologi för att kunna utvärdera reformer inom olika sektorer med syfte att motverka skadlig alkoholkonsumtion. Regeringen välkomnade initiativet till rådsslutsatser. Överläggning ägde rum med socialutskottet . Samråd med ägde rum . Antimikrobiellresistens (AMR), särskilt antibiotikaresistens, är ett växande gräns- och sektorsöverskridande hot mot människors och djurs 2017/18:118 hälsa. Regeringen prioriterar frågan om antibiotikaresistens och har välkomnat ambitiösa åtgärder. I enlighet med rådsslutsatser presenterade kommissionen en handlingsplan om AMR (KOM(2017) 339). Handlingsplanen baseras på tre pelare: att EU ska vara ett område för bästa praxis, att forskning, utveckling och innovation ska främjas och att EU ska påverka den globala agendan. Arbete med bäring på antibiotikaresistens behandlas även inom avsnitt 48 Livsmedel, djur och växter mm. Utsläpp av läkemedelsrester vid tillverkning, användning eller i avfallsledet kan ge upphov till negativa effekter i miljön. Frågan har även kopplingar till människors hälsa, bl.a. genom att utsläppen kan bidra till antibiotikaresistens. Kommissionen aviserade sin avsikt att publicera en strategi om läkemedel och miljö . Regeringen verkar för ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt, t.ex. lyftes frågan på svenskt initiativ vid . Samråd i ägde rum inför mötet. arbetade aktivt , i stark konkurrens med 18 andra medlemsstater, för att få () omlokaliserad till . diskuterades processrelaterade frågor med fokus på kriterier och förfarande för omlokaliseringen och lämnade in sitt anbud. Därefter presenterade kommissionen en utvärdering av de olika anbuden och diskussioner ägde rum i rådet för allmänna frågor och samt november. En sluten omröstning ägde rum i anslutning till rådet för allmänna frågor där det bestämdes att och () ska ha sina nya säten i respektive . Regeringen informerade socialutskottet om arbetet för att omlokalisera till , . Regeringen lämnade också information vid samråd med inför rådet för allmänna frågor , samt inför inom ramen för förhandlingar avseende artikel 50 i fördraget om den Europeiska unionens funktionssätt. 35 Den inre marknadens utveckling Åtgärder som ökar den fria rörligheten på den inre marknaden stärker europeisk tillväxt och konkurrenskraft. En förutsättning för en stark tillväxt är att det är enkelt att handla över gränserna inom EU. 35.1Inremarknadsstrategin för varor och tjänster Kommissionen lanserade 2015 en inremarknadsstrategi för varor och tjänster som format arbetet inom området. Arbetet med strategin har fortlöpt och diskuterades på konkurrenskraftsrådet . Tjänstepaketet presenterades och består av förslag till rättsakter om proportionalitetstest, tjänstekort samt om ett anmälningsförfarande för tjänsteregler. Förslaget till ett direktiv till proportionalitetstest innebär att ett europeiskt ramverk med kriterier för proportionalitetsprövning före antagandet av ny reglering av yrken ska genomföras i nationell rätt (se faktapromemoria 2016/17:FPM69). Förslaget antogs med allmän inriktning vid konkurrenskraftsrådet . Förslaget om ett tjänstekort syftar till att underlätta för tjänsteföretag att tillfälligt tillhandahålla tjänster över gränserna inom EU och att expandera sin verksamhet genom att t.ex. etablera en filial i en annan medlemsstat. Det består av en förordning som reglerar innehållet i tjänstekortet och ett direktiv som innehåller bestämmelser om processer och effekter av tjänstekortet (se faktapromemoria 2016/17:FPM67). Information lämnades till näringsutskottet samt till . Förslaget om ett förbättrat anmälningsförfarande för tjänsteregler presenterades . Syftet med förslaget till direktiv är att säkerställa att medlemsstaternas regler om tillståndsförfaranden eller andra krav som omfattas av tjänstedirektivet (2006/123/EG) överensstämmer med detsamma (se faktapromemoria 2016/17:FPM66). Information lämnades till näringsutskottet samt till . Överläggning med näringsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . Regeringen har välkomnat kommissionens förslag om åtgärder mot geoblockering och andra former av diskriminering som en del av 2017/18:118 Inremarknadsstrategin och Strategin för en digital inre marknad för att stimulera gränsöverskridande e-handel och ge kunder bättre tillgång till varor och tjänster inom EU (se faktapromemoria 2015/16:FPM98). Sådan diskriminering hör som utgångspunkt inte hemma på den inre marknaden. För regeringen är det viktigt att nå ett avslut i förhandlingarna för att principerna i förordningen ska kunna tillämpas . Information lämnades till näringsutskottet och . Överläggning med näringsutskottet ägde rum . Rådet enades om en allmän inriktning i frågan vid konkurrenskraftsrådet . pågick informella trilog- förhandlingar mellan rådet, och kommissionen. Det resulterade i att parterna kunde nå en informell överens- kommelse. presenterade kommissionen ett åtgärdspaket i syfte att förstärka efterlevnaden och funktionen av den inre marknaden (se faktapromemoria 2016/17:FPM92). Förslaget om marknadsinformationsverktyget (SMIT) syftar till att hjälpa kommissionen att begära in information direkt ifrån företag i fall där den inre marknaden fungerar bristfälligt, exempelvis p.g.a. felaktigt genomförande av EU-regler eller avsaknad av EU- lagstiftning. För regeringen är det mycket viktigt att det är tydligt vad förslaget om ett nytt tillvägagångssätt för att inhämta information innebär för såväl företag som för medlemsstaterna, samt hur det förhåller sig till EU:s grundläggande fördrag. Regeringen är därmed avvaktande till förslaget tills det är klargjort i vilken utsträckning verktyget avses användas. Ramarna för när SMIT ska och får användas är otydliga och förslaget har mött stor kritik av det svenska näringslivet med hänvisning till ökad regelbörda och oklarhet kring hur informationen ska användas. Medlemsstaternas inställning om det mycket kritiserade förslaget har inte ändrats under höstens rådsarbetsgruppsmöten och det bulgariska ordförandeskapet har tagit över förslaget för vidare behandling. Kommissionen presenterade 2015 en digital inre marknadsstrategi. Strategin syftar till att skapa bättre förutsättningar för den digitala ekonomin, tillvarata outnyttjad potential samt åtgärda fragmentering och hinder på den inre marknaden. Sedan strategin lanserades har ett 30-tal initiativ, varav ett tjugotal lagförslag, lagts fram. Arbetet med strategin har fortlöpt och kommissionen arbetar aktivt för att slutföra strategin enligt plan till . Kommissionen publicerade en halvtidsöversyn för strategin , och genomförandet av strategin diskuterades på konkurrenskraftsrådet och . Ett toppmöte om Digitala hölls i . Information till närings- respektive trafikutskottet och samråd med har ägt rum ett flertal tillfällen .