prop · H503146 · 2018-03-20 00:00:00 — har tagit ett stort globalt ansvar vad gäller hanteringen av flyktingströmmarna och driver på inom EU för en jämnare fördelning av skyddsbehövande och asylsökande liksom globalt för en ökad ansvarsfördelning av flyktingar. För att skapa en säker och ansvarsfull rörlighet av personer behöver migration ske i ordnade och reglerade former med respekt för de mänskliga rättigheterna. De lagliga vägarna för att söka asyl till är få och antalet asylsökande är väldigt ojämnt fördelat inom EU. Regeringen presenterade en utredning om förutsättningarna för att skapa lagliga vägar för att söka asyl i EU (SOU 2017:103). Ett av de huvudsakliga målen för den svenska migrationspolitiken är att tillvarata och beakta migrationens utvecklingseffekter. Att migration finns med på ett heltäckande sätt i Agenda kan bidra till förbättrad policyutveckling inom detta område på nationell, regional och global nivå. Ett exempel på hur migration kan främja positiva utvecklingseffekter är genom remitteringar. I det ligger att på EU-nivå och på global nivå bevakar att åtgärder för att motverka penningtvätt och finansiering av terrorism – som är ett globalt mål i sig – inte i onödan gör det svårare och dyrare att skicka remitteringar. För att bidra till målsättningen i Agenda om sänkta överföringskostnader har , , ett uppdrag att tillhandahålla en webbaserad informationstjänst för remitteringar. Tjänsten syftar till att skapa transparens kring olika överföringssätt och kostnaderna för dessa och därmed öka konkurrensen så att överföringskostnaderna kan minska. har ytterligare medel tillförts för att fortsatt tillhandahålla och utveckla tjänsten. Kostnaderna för att skicka remitteringar från har i vissa fall varit relativt höga. Av framgår emellertid att kostnaderna är höga i alla kanaler. Detta gäller t.ex. vid bankkontotill bankkontoöverföringar och inte minst i förhållande till remitteringar inom EU där har lägst överföringskostnader av alla medlemsstater. En särskilt viktig del i arbetet är ett nära och väl fungerande samarbete med näringslivet. har inlett en dialog med i frågan om transaktionskostnader för remitteringar. är en ledande humanitär aktör inom FN-systemet och var sjunde största bidragsgivare till () . I linje med detta har uttryckt sitt tydliga stöd till framtagandet av ett globalt ramverk för flyktingar (Global Compact on Refugees), som syftar till en ökad global ansvarsfördelning för flyktingar. Målsättningen är att lätta trycket på värdländer, utöka möjligheter för självförsörjning, öka antalet vidarebosättningsplatser samt verka för förhållanden som möjliggör frivillig återvandring för flyktingar. I arbetet med det globala flyktingramverket har prioriterat frågor om ökad global ansvarsfördelning genom att bland annat betona åtgärder för att möta flyktingars och värdsamhällens behov samt metoder för utökad vidarebosättning. har varit drivande för bättre internationellt samarbete kring migration och verkade aktivt för att IOM skulle införlivas i FN (IOM införlivades i FN som en relaterad organisation ) och för ökad solidaritet och gemensamt ansvarstagande 2017/18:146 för såväl flyktingar som migranter i New York-deklarationen. Införlivandet av IOM i FN-systemet ses som en viktig del i arbetet för att underlätta en välfungerande migrationspolitik och det fortsatta arbetet med att arbeta fram ett globalt ramverk för migration (Global compact on safe, orderly and regular migration). I arbetet med det globala migrationsramverket verkar regeringen för att skydda migranters mänskliga rättigheter; underlätta säker och reglerad rörlighet av migrantarbetare med anständiga villkor, framförallt kvinnliga migrantarbetare; åtgärda irreguljär migration, genom stärkt kapacitet att hantera migration, bekämpa människohandel och -smuggling samt säkerställa effektivt och säkert återvändande och främja återintegrering; stärka utvecklingseffekterna av migration och migranters integration i värdsamhällen; samt förbättra det internationella samarbetet och styrningen av migration. Regeringen verkar för att alla EU-medlemsstater bidrar solidariskt och bl.a. vidarebosätter flyktingar och andra skyddsbehövande i samarbete med UNHCR. Fokus ligger dessutom på att underlätta rörlighet och cirkulär migration som vi motverkar utnyttjande av arbetstagare samt människohandel och människosmuggling. Insatser görs även för att säkerställa ett effektivt och säkert återvändande och främja återintegrering. En förutsättning för arbetet är ett förtroendefullt samarbetsklimat och en bred dialog mellan världens stater och bättre genomförande av internationella åtaganden på det globala flykting- och migrationsområdet, inklusive migration och utveckling. Regeringen verkar för en samordnande roll för IOM inom FN på migrationsområdet och för att stater åtar sig att göra frivilliga finansieringsbidrag till att stärka kapaciteten att hantera migration globalt. 3.11Hållbara städer och samhällen 3.11.1Exempel på PGU-område: Hållbar stadsutveckling (Huvudansvarig: Miljö- och . Andra berörda departement är: , , , och .) Hållbar utveckling av världens städer är en global utmaning. över hälften av jordens invånare i städer och urbaniseringen i världen En miljard människor bor i slumområden i eller nära städer. Växande städer kan bidra till ökade sociala klyftor och påfrestningar på miljö och ekosystem men kan också skapa nya möjligheter för ekonomisk tillväxt och innovationer. Med en stadsplanering som tar hänsyn till hållbar utveckling i dess tre dimensioner – den sociala, den ekonomiska och den miljömässiga – kan urbaniseringen bidra till inkluderande samhällen och Hållbar stadsutveckling utgår från ett helhetsperspektiv med en integrerad planering av bostäder, bostadsområden, arbetsplatser, kommunikationer och infrastruktur. Viktiga delar är tillgång till rent vatten och sanitet, avfallshantering och ren luft samt tillgång till service, arbete, skola och fritidsaktiviteter m.m. genom fungerande transportsystem. Att minska luftföroreningar i städer bidrar till bättre hälsa och motverkar miljontals förtida dödsfall . Hållbart byggande och hållbar fysisk planering är en grundförutsättning för att skapa hållbar stadsutveckling med bra livsmiljöer. Genom nyttjande och tillgänglighet av smart teknik underlättas bl.a. information och medborgarinflytande. Viktiga aspekter inom alla stadier av utveckling, planering och byggande av hållbara städer är jämställdhet och kvinnors möjlighet att delta i beslutprocesser samt hänsyn till olika gruppers behov som t.ex. personer med funktionsnedsättning, barn och äldre människor. Andra centrala områden i stadsplaneringen för att skapa förutsättningar för goda livsmiljöer och hållbar stadsutveckling är att tillvarata och utveckla kultur, kulturmiljöer, kulturarv och arkitektur. Ett viktigt bidrag till hållbar utveckling är katastrofriskreducering och återuppbyggnad av bostäder i områden efter konflikt. Hållbar stadsutveckling kräver samarbete mellan en mängd olika sektorer, aktörer och nivåer i samhället. Många politikområden berörs såsom bl.a. bostads-, folkhälso-, rätts-, transport-, kultur-, innovations-, miljö-, klimat-, energi- och utrikespolitik. har lång erfarenhet av arbete med hållbar stadsutveckling och bidrar i det globala arbetet med nya lösningar och ny teknik. Många svenska företag är världsledande inom området och flera aktörer har viktiga erfarenheter och roller som t.ex. kommuner, organisationer och myndigheter. har beslutat om ett nytt delmål om hållbara städer, vilket aviseras i Budgetpropositionen . Regeringen har tillsatt Rådet för hållbara städer som ska vara ett forum för myndigheter och kommuner för att genomföra regeringens politik för hållbar stadsutveckling. Rådet ska arbeta åtgärdsinriktat och stärka arbetet med hållbar stadsutveckling. Plattformen för hållbara städer, där fem myndigheter (, , , och ) har haft ett regeringsuppdrag , har fyllt sitt syfte och avslutas som Rådet för hållbara städer startar sitt arbete. Stadsinnovationsstödet (2016–2019) administreras av i samarbete med och och avser främst förstudier och projektering för att öka användningen av spetstekniker och avancerade systemlösningar för hållbar stadsutveckling. Som en del av det svenska ordförandeskapet i 2018 har regeringen tagit initiativ till ett projekt om hållbara nordiska städer med fokus på klimatsmart mobilitet. Projektets syfte är bidra till en hållbar stadsutveckling genom att stödja omställningen till fossilfria och hållbara person- och godstransporter i nordiska städer och stadsregioner. och länsstyrelserna har viktiga roller för en hållbar stadsutveckling, inte minst när det gäller att främja en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas så att kulturvärden kan tas tillvara i samhällsutvecklingen. För att skapa bättre förutsättningar att tillvarata den potential som kulturmiljön utgör för ett hållbart samhälle beslutade regeringen om uppdrag till tio myndigheter att utarbeta vägledande strategier för kulturmiljöfrågor (dnr Ku2017/01563/KL). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) är kontaktpunkt för åtaganden inom ramen för FN:s ramverk för katastrofriskreducering (Sendai Framework for Disaster Risk Reduction 2015–2030). syftar till att minska riskerna för och konsekvenserna av olyckor och katastrofer. Ett fokusområde i ramverket handlar om att stärka återuppbyggnaden efter en katastrof. är med sitt stora fokus på resiliens och på åtgärder för att reducera risker, starkt bidragande till uppfyllandet av målen i Agenda ska stimulera att vidta åtgärder som stärker motståndskraften mot katastrofer och därmed bidra till hållbar På det globala planet har arbetet inom UN-Habitat stor betydelse för att nå målen om hållbara städer. följer detta arbete och stöder UN- Habitats olika projekt genom Sida. Genomförandet av deklarationen New är avgörande i detta arbete och ligger också till grund för det arbete på området. Trafiksäkerhetsarbetet är en global folkhälsofråga med bäring på bl.a. särskilt utsatta grupper, jämställdhet och livskvalitet. dödsolyckor på vägar sker i låg och mellaninkomstländer, trots att dessa bara har av världens fordon. Nära hälften av de trafikdöda är utsatta grupper: fotgängare, cyklister och motorcyklister. mellaninkomstländer består dessa utsatta och oskyddade grupper i trafiken i hög grad av kvinnor. Mellan 20 miljoner och 50 miljoner människor är föremål för trafikskador , varav många leder till handikapp, vilket kan medföra ökad fattigdom. Trafikolyckor är ett växande problem i städer, och utan åtgärd bedöms trafikolyckor komma att vara den 5:e vanligaste dödsorsaken i världen . utvecklade en handlingsplan för att minska antalet döda och skadade i vägtrafiken: Global Plan for the Decade of Action for Road Safety 2011–2020. Handlingsplanens mål är att halvera antalet döda i vägtrafiken 2020. Handlingsplanen går mot sitt slut utan att målet är uppfyllt. Med anledning av detta har kandiderat för att vara värd för den tredje globala högnivåkonferensen om trafiksäkerhet /2020. Konferensen kommer att bidra till att sätta fokus på trafiksäkerhet och dess folkhälsoaspekter. Det är också ett sätt att globalt bidra till uppfyllandet av Agenda 2030:s mål på trafiksäkerhetsområdet samt andra av FN:s uppsatta mål. Regeringen arbetar vidare för att arbete och kompetens med hållbar stadsutveckling ska tas tillvara i internationella sammanhang för att komma utvecklingsländer till del, t.ex. vad gäller effektiviseringar, nya lösningar och ny teknik. Det gäller bland annat genomförandet av ett antal förstudier och projekteringar avseende spetstekniker och avancerade systemlösningar för hållbar stadsutveckling. Regeringen avser också att lägga fram en skrivelse om levande städer Skrivelsen kommer att beskriva regeringens politik för hållbara städer och förhållandet till Agenda 2030 och de globala målen redovisas. Genom stadsmiljöavtalen får kommuner och landsting medfinansiering för att främja cykling och kollektivtrafik i städer i syfte att nå klimatmålen och miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Genom stödet för grönare städer vill regeringen stärka förutsättningarna för att utveckla städerna till gröna, hälsosamma och trygga platser. Regeringen ser även att MSB:s internationella arbete med katastrofriskreducering och tidig återuppbyggnad kan bidra till PGU-arbetet. Värdskapet för den tredje globala högnivåkonferensen om trafiksäkerhet i /2020 i samarbete med WHO kommer genom sitt breda synsätt på trafiksäkerhet att kunna bidra till att konkretisera internationella mål på området och därmed bidra till bl.a. hälsa och minskad fattigdom. 3.12Hållbar konsumtion och produktion Säkerställa hållbara konsumtions- och produktionsmönster 3.12.1Exempel på PGU-område: Hållbar konsumtion och produktion (Huvudansvarig: Miljö- och . Andra berörda departement är t.ex.: , , , , , och .) Produktion och konsumtion av varor och tjänster påverkar rättvis och hållbar global utveckling, inte minst i utvecklingsländer och när det gäller människor som lever i fattigdom. Påverkan på exempelvis miljö, klimat och hälsa uppstår lokalt och globalt både före och efter det att konsumenter köper och använder en vara eller tjänst. Den sker under råvaruutvinning, tillverkning, transport, vid användning av produkter samt vid hantering av Särskilt utvecklingsländer påverkas i hög grad av denna miljöpåverkan vilket innebär ökad fattigdom och minskad välfärd. exempel sker en växande del av produktionen och användningen av farliga kemikalier i utvecklingsländer, där kemikaliekontrollen och avfallshanteringen ofta är bristfällig. Kemikalier sprids även globalt i stora mängder via luft, vatten och varor. Plastanvändningen ökar globalt, vilket är särskilt problematiskt vid bristande avfallshantering. svårnedbrytbart och läcker ut i miljön. Detta leder till förorening av framför allt vattenmiljön. Vikten av att arbeta för minskade miljöföroreningar i utvecklingsländer understryks av att föroreningarna har betydande påverkan på människors hälsa och miljön. Agenda 2030 sätter förnyat fokus på hållbar konsumtion och produktion, bl.a. lyfts det tioåriga globala ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion som antogs vid om hållbar Kopplat till hållbar konsumtion och produktion finns frågor om resurseffektivitet och cirkulär ekonomi, liksom hållbar stadsutveckling, hållbar hantering av kemikalier och avfall, hållbara livsstilar, klimat, naturresurser och ekosystem. konsumtion och produktion kräver samstämmighet mellan en rad politikområden som närings-, industri-, jordbruks-, fiske-, utrikes-, handels-, livsmedels-, hälso-, konsument-, arbetsmarknads-, utbildnings-, miljö-, klimat- och energipolitiken. 2018 är ett viktigt år då mål 12 kommer upp som tema vid FN:s politiska högnivåforum för hållbar 2017/18:146 utveckling , då även en halvtidsöversyn av det globala ramverket kommer att presenteras. Regeringen vill, i enlighet med generationsmålet, minska den svenska Regeringens arbete med hållbar konsumtion och produktion utgår bl.a. från FN:s tioåriga ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion. Enligt beslutet i ska vara ledande och stödja utvecklingsländerna i deras omställningsarbete. är att garantera ramverkets bidrag till att hantera globala utmaningar, såsom klimatförändringar och anpassning, fattigdomsbekämpning, socialt välbefinnande, effektiv resurshantering och bevarande av biologisk är nationell fokalpunkt med uppgiften att samordna och driva på genomförandet av ramverket i . Verkets arbete är i första hand inriktat på hållbar konsumtion. hållbara livsstilar och utbildning tillsammans med . fokusområdena är textilier, kommunikation och att sprida goda exempel på hållbara livsstilar. övriga program handlar om konsumentinformation, hållbara byggnader och byggande, hållbar turism, konsumentinformation, hållbar offentlig upphandling och hållbara Regeringen presenterade 2016 en strategi för hållbar konsumtion, som tar sikte på vad staten kan göra för att underlätta för konsumenter att agera Strategin fokuserar på samarbete mellan olika aktörer, information till konsumenter och en effektivare resursanvändning. Områden som står för en betydande del av utsläppen från konsumtion – livsmedel, boende och transporter – lyfts särskilt. Uppdrag har givits till har fått i uppdrag att inrätta ett forum för miljösmart konsumtion och att stimulera miljösmarta konsumtionsmönster. Regeringen pekar genom samverkansprogrammen ut fem svenska styrkeområden där vi tillsammans med partner investerar . Genom samverkan mellan offentliga aktörer, näringsliv och akademi hittas nya, innovativa lösningar som stärker konkurrenskraften, bidrar till en hållbar utveckling och skapar fler jobb. Genom att samverka och kraftsamla kring innovationsinsatser får ut mesta möjliga resultat utifrån de resurser som satsas. ser ut att bli det varmaste år som har uppmätts på jorden sen mätningarna startade . Klimatutmaningen är en av de mest angelägna utmaningar vi har att ta itu Samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi fokuserar på ett hållbart nyttjande av naturresurser och en omställning till ett fossilfritt samhälle. Samverkan mellan samhällets aktörer i hela värdekedjan med fokus på innovativa produkter och affärsmodeller är en förutsättning för omställningen. Regeringens grundsyn är att de negativa effekterna på hållbar utveckling från svensk produktion och konsumtion måste minska som de positiva effekterna måste öka, både inom och utanför gränser. Alla länder behöver vidta åtgärder, med de utvecklade länderna i täten, och med hänsyn tagen till utvecklingsländernas utveckling och förutsättningar. Den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling återspeglas i bl.a. av generationsmålet och de sexton miljökvalitetsmål som fastställts av . Det så kallade generationsmålet anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske för att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Generationsmålet slår fast att ska ha konsumtionsmönster som minimerar miljö- och hälsoproblem. Detta gäller både offentlig och privat konsumtion och avser miljö- och hälsoproblem både nationellt och globalt. Målet handlar också om säkrade ekosystemtjänster, biologisk mångfald, resurseffektiva kretslopp, förnybar energi, hushållning med naturresurserna och säker kemikalie- och avfallshantering. Målet ger en signal till samhällets aktörer om vad och regeringen vill uppnå med miljöpolitiken och är vägledande för miljöarbetet i alla delar av samhället, även i näringslivet. Miljömålen och i synnerhet generationsmålet utgör därför en viktig bas för det svenska arbetet för hållbar konsumtion och produktion. Hållbar konsumtion och produktion är en central del i en cirkulär och biobaserad ekonomi. En cirkulär ekonomi innebär hållbar produktion och konsumtion genom hela livscykeln, vilket förutsätter, giftfria och resurseffektiva kretslopp. För att klara omställningen till fossilfri energi kommer det framöver dock att krävas utvinning också av primära råvaror. Därför är det viktigt att fortsätter att utveckla hållbar primärutvinning. geologiska undersökning (SGU) har därför redovisat hur FN:s klassificeringssystem för råvaror skulle kunna tillämpas i . Utöver en minskad miljö- och hälsopåverkan stimulerar en cirkulär ekonomi innovation i allt från materialanvändning till nya affärsmodeller och skapar på så sätt nya affärsmöjligheter, jobb och ökad välfärd. Regeringen avser att stärka arbetet med cirkulär ekonomi genom dialog med näringslivet, översyn av styrmedel, policyintegrering och myndighetssamverkan bl.a. genom att inrätta en delegation för cirkulär ekonomi. En cirkulär ekonomi som beaktar globala värdekedjor, dvs. produkt- och leverantörskedjor över världen, är centralt för att nå en mer effektiv resursfördelning och en global hållbar utveckling. Här är stärkt transparens och ansvarstagande viktiga komponenter. I linje med detta avser regeringen även att fortsätta att medverka i initiativ som stöder utvecklingsländers omställning till grön ekonomi som FN:s miljöprograms initiativ Partnership on Action for a . En hållbar hantering av kemikalier och avfall är en för hållbar konsumtion och produktion samt för en cirkulär ekonomi och därmed för en global hållbar utveckling. Den har även kopplingar till en rad andra politikområden såsom hälsa, fattigdomsbekämpning, vattenkvalitet och klimat. Regeringen ska fortsätta att arbeta för att nå en hållbar hantering av kemikalier och avfall på global nivå till 2020. Detta görs bl.a. genom att bilateralt stödja utvecklingsländernas arbete med en hållbar hantering av kemikalier och avfall samt multilateralt, inom främst den globala kemikaliestrategin SAICM och de globala konventionerna på området. Regeringen står värd för det andra intersessionella mötet inom den globala kemikaliestrategin SAICM och Beyond 2020-processen. Regeringen avser att i samband med detta möte initiera en informell högnivådiskussion om ett nytt ambitiöst ramverk för kemikalier och avfall efter 2020. 2017/18:146 Offentlig upphandling Tydliga riktlinjer för effektiv och hållbar upphandling är ett kraftfullt medel för att nå de globala målen i Agenda . De offentliga inköpen kommer att spela en avgörande roll för såväl nationella genomförande av Agenda 2030 som politik för global utveckling. ska ligga i framkant och fortsatt vara ett föredöme när det gäller ansvarsfull upphandling. I regeringens nationella upphandlingsstrategi lyfts detta fram. Där lyfts det också fram hur de offentliga inköpen kan användas som ett strategiskt verktyg för att nå miljömålen. Det är regeringens ambition att aktivt medverka till en hållbar utveckling i de nationella upphandlingarna samt verka för modern och hållbar upphandling i sina samarbetsländer. Både FN-systemet och de internationella finansiella institutionerna använder upphandling alltmer proaktivt för att främja hållbarhet. Inom det bilaterala utvecklingssamarbetet har lyft fram hållbar offentlig upphandling som ett viktigt styrmedel för hållbarhet i samarbetsländerna. Samstämmighet mellan hur agerar å ena sidan på nationell nivå och i EU och å andra sidan internationellt och multilateralt är viktigt. arbete med att ta fram hållbarhetskriterier och andra verktyg såsom nyttokalkylsverktyg möjliggör för upphandlande myndigheter och enheter att genomföra miljömässigt och socialt ansvarsfulla upphandlingar. När det gäller hållbara produktionsvillkor har fått ett särskilt uppdrag av regeringen att främja en mer tillförlitlig information om produktionsvillkor i andra länder vid offentliga inköp. 3.12.2Mål- och intressekonflikt: privat konsumtion och hållbar global utveckling Svensk konsumtion påverkar rättvis och hållbar global utveckling. Det ekologiska fotavtrycket från svenskars konsumtion ligger på en nivå som inte är förenlig med en långsiktigt hållbar global utveckling inom de planetära gränserna. Exempel på områden där det svenska ekologiska avtrycket ökar är elektronikimport, textilimport samt ökande konsumtion av importerat kött. Vad gäller klimatpåverkan bedömer bl.a. att åtgärder för att begränsa klimatpåverkan från resor med flyg och konsumtion av kött är speciellt angelägna. Många konsumenter vill bidra till en hållbar utveckling. För att underlätta konsumenters agerande krävs samhällsstrukturer såsom kollektivtrafik och insamlingssystem för avfall med god tillgänglighet. Ekonomiska styrmedel i form av bl.a. miljöbilspremier, skatteavdrag för reparationer och underhåll av vitvaror som utförs i bostaden och lägre moms för reparationer av vissa varor samt produktmärkning, t.ex. energimärkning, frivillig miljömärkning och information om bilars bränsleförbrukning och utsläpp är exempel på viktiga verktyg för att underlätta för konsumenter att göra miljö- och klimatsmarta val. Frivillig miljömärkning kan också underlätta hållbar offentlig upphandling.