prop · H503270 · 2018-06-12 00:00:00 — uppgifter om barn som berättigar till flerbarnstillägg på grund av att de får studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395). studiehjälp består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. har emellertid inte information om ett barn som bedriver studier som ger rätt till studiehjälp men som inte får sådant stöd. Det kan exempelvis handla om personer som bedriver studier som ger rätt till studiehjälp men där sådan hjälp beviljas endast efter ansökan och en sådan ansökan inte har gjorts. Dessa barn kan dock berättiga till En anmälan bör ha en faktisk betydelse och inte krävas slentrian- Eftersom har tillgång till information om utbetalning av förlängt barnbidrag och studiehjälp, är det inte motiverat att uppställa något krav på anmälan för flerbarnstillägg i dessa fall. Regeringen föreslår därför att anmälningskravet ska tas bort om förlängt barnbidrag eller studiehjälp lämnas för barnet. situationer kommer således att lämnas per automatik när samtliga förutsättningar för förmånen är uppfyllda. Om förlängt barnbidrag eller studiehjälp inte lämnas för barnet, har inte tillgång till den information som krävs för att myndigheten ska kunna bedöma rätten Anmälningskravet bör därför fortsätta att gälla i Det bör med den föreslagna ordningen inte vara förenat med några svårigheter för den enskilde att bedöma om anmälan behöver göras Övergångsbestämmelserna till den föreslagna ändringen behandlas i avsnitt 6 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. Anmälningskravet för flerbarnstillägg efter sammanräkning av barn med olika bidragsmottagare Även informationsutbytet mellan och har utvecklats sedan anmälningskravets införande. har anmälningskravet när det gäller dem som vill få flerbarnstillägg grundat på en sammanräkning av barn i hushållet för vilka olika personer får barnbidrag kunnat tas bort för de föräldrar som bor tillsammans med ett eller flera gemensamma barn som någon av dem får helt eller halvt barnbidrag för (se ovan under Bakgrund). är det möjligt att med informationen från rent generellt fånga upp de situationer där två föräldrar genom att vara gifta med varandra och stadigvarande sammanbo uppfyller kraven för att räkna samman sina barn för flerbarnstillägg, oavsett om de har barn gemensamt eller inte. Det är med dagens information hos även möjligt att fånga upp de flesta situationer där två föräldrar som är sambor och har ett barn gemensamt uppfyller villkoren för att räkna samman sina barn för flerbarnstillägg, dvs. även barn från tidigare förhållanden, oavsett om någon av dem är mottagare av barnbidrag för det gemensamma barnet eller inte. Det kan t.ex. vara fråga om att det gemensamma barnet själv blivit mottagare av förlängt barnbidrag i och med att han eller hon blivit myndig. För att nödvändiga uppgifter om familjebilden redan ska finnas hos måste det dock för det gemensamma barnet lämnas en sådan förmån eller ett sådant stöd som innebär att ett barn berättigar till flerbarnstillägg enligt 15 kap. 9 § SFB, dvs. allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen. Övriga förutsättningar för att ett barn ska berättiga till flerbarnstillägg behöver inte vara uppfyllda. Det är alltså inte nödvändigt att det gemensamma barnet är ett av de barn som faktiskt berättigar till flerbarnstillägg för föräldern i fråga för att uppgifterna om familjebilden ska kunna fångas upp i registret. Det kan t.ex. vara så att det gemensamma barnet bor i familjehem (jfr 15 kap. 10 § SFB). Någon anmälan är således inte längre nödvändig för att flerbarnstillägg ska kunna lämnas i de fall där bidragsmottagarna har ett barn gemensamt och det för barnet lämnas någon sådan förmån eller något sådant stöd som anges i 15 kap. 9 § SFB. Regeringen föreslår därför att anmälningskravet tas bort i dessa situationer, vilket innebär att flerbarnstillägg omfattande barnen i fråga lämnas per automatik när samtliga förutsättningar för förmånen är uppfyllda. Anmälningskravet för att få räkna samman barn för flerbarnstillägg måste dock kvarstå i ett fåtal situationer på grund av att utan en anmälan inte har tillgång till den information om familjebilden som krävs för att kunna bedöma rätten till flerbarnstillägg. Det gäller situationen där de som vill räkna samman barn är sambor och har varit gifta med varandra eller har haft barn gemensamt. Det gäller vidare situationen där de som är sambor har ett gemensamt barn för vilket det inte lämnas någon sådan förmån eller något sådant stöd som berättigar till flerbarnstillägg enligt 15 kap. 9 § SFB. Den senare situationen får antas vara relativt ovanlig. Övergångsbestämmelserna till den föreslagna ändringen behandlas i avsnitt 6 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. Information om fortsatt anmälningskrav i vissa situationerProp. Förslagen medför att föräldrar som uppfyller de relevanta villkoren på ett enklare sätt kommer att få det bidrag som de har rätt till. Att vissa situationer fortfarande omfattas av ett anmälningskrav kan medföra att bestämmelserna uppfattas som otydliga och inkonsekventa av berörda föräldrar. Det anmälningskrav som kvarstår avser dock undantagsfall och de föräldrar som berörs bör inte vara många till antalet. Det är ansvar att säkerställa att information om omfattningen av anmälningsplikten finns lättillgänglig på myndighetens hemsida. 5.3.2 Slopad anmälningsskyldighet när ett barn har upphört att bo växelvis Regeringens bedömning: Det bör inte längre finnas någon skyldighet för den som får allmänt barnbidrag eller förlängt barnbidrag att anmäla till när det växelvisa boende upphör som har grundat rätt till delat barnbidrag. Bestämmelsen om sådan anmälningsplikt i barnbidragsförordningen bör därför utgå. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: De remissinstanser som berör frågan tillstyrker promemorians förslag eller har inget att invända. Skälen för regeringens bedömning: är ett barns växelvisa boende hos sina föräldrar inte längre avgörande för att barnbidraget ska kunna delas mellan föräldrar med gemensam vårdnad om barnet. I stället är den nuvarande huvudregeln att barnbidraget delas mellan föräldrarna om de har gemensam vårdnad om barnet, dvs. oavsett om föräldrarna bor tillsammans med varandra eller med barnet. Barnets boende saknar således den betydelse som det tidigare hade för frågan om vem som skulle stå som mottagare av barnbidraget. Bestämmelser om rätt mottagare av barnbidrag vid gemensam vårdnad finns i 16 kap. 5– 8 §§ socialförsäkringsbalken, förkortad SFB. Om barnbidraget delas, måste den förälder som vill få hela barnbidraget på grund av att barnet bor varaktigt tillsammans med endast honom eller henne anmäla detta till (jfr 16 kap. 7 § 1 SFB). Om barnbidraget betalas ut till endast en förälder, måste den som vill att barnbidraget ska delas på grund av att barnet bor växelvis anmäla detta (jfr 16 kap. 7 § 2 SFB). kan i sådana fall vid sin prövning komma fram till att barnet bor växelvis och att barnbidraget därför ska delas föräldrarna emellan. När det växelvisa boendet upphör, bör man falla tillbaka på huvudregeln att barnbidraget delas mellan föräldrarna. Detta är också hur har beskrivit myndighetens tillämpning av bestämmelserna. Den förälder som barnet bor varaktigt med efter att det växelvisa boendet har upphört måste alltså själv ge in en anmälan till om att få hela barnbidraget för att bidraget inte ska delas även fortsättningsvis. omständigheten att det växelvisa boendet har upphört innebär således 2017/18:270 ingen förändring i frågan om vem som ska stå som mottagare av barnbidraget. Vidare skiljer sig inte rättsverkningarna åt när det gäller på vilken grund barnbidraget delas, varför det inte heller ur detta perspektiv finns något behov för av att få den information som är i fråga. Regeringen anser att anmälningsplikten i barnbidragsförordningen (1988:386) vid upphörande av ett växelvist boende bör tas bort. Anmälningsplikten fyller inte längre någon funktion och innebär endast att föräldrar tvingas att vidta en omotiverad åtgärd gentemot . Den aviserade förordningsändringen är en följd av de ändrade lagbestämmelser om barnbidrag som trädde i kraft (SFS 2013:1018). Det är fortfarande många barn som omfattas av äldre bestämmelser om barnbidrag i SFB. Enligt dessa bestämmelser kan delat barnbidrag endast lämnas vid växelvist boende. I sådana fall är det fortfarande motiverat med en anmälningsplikt i den aktuella situationen. En övergångsbestämmelse bör därför införas i barnbidragsförordningen, se vidare avsnitt 6 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. 5.4.1Tidigare avstämning av bostadsbidraget Regeringens förslag: Slutligt bostadsbidrag ska bestämmas efter det att har meddelat beslut om slutlig skatt för det kalenderår under vilket preliminärt bostadsbidrag har betalats ut. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som berör frågan tillstyrker promemorians förslag eller har inget att invända. Några instanser ställer sig positiva till förslaget med vissa förbehåll: tillstyrker förslaget men framhåller att myndigheten genomför en granskning av återkrav av bostadsbidrag. föreslår att regeringen avvaktar resultatet av granskningen, eftersom den kan utgöra en grund för en konsekvensbedömning av förslaget i promemorian. är positiv till förslaget men förordar att regeringen ska avvakta och i stället överväga myndighetens förslag om ett bostadsbidrag som beviljas utifrån månadsinkomstuppgifter. Skälen för regeringens förslag: För den enskilde är det viktigt att samhällets stöd är utformat på ett sätt som är begripligt och förutsägbart. En av de stora utmaningarna inom bostadsbidragets regelverk är att preliminärt uppskatta hur mycket en person kan komma att få i inkomst under ett visst år, inte minst när det gäller den som studerar eller är arbetslös och sedan får ett jobb . För majoriteten av hushållen som får bostadsbidrag skiljer sig inte preliminärt och slutligt bostadsbidrag åt, men andelen som fått antingen ett för högt eller ett för lågt bidrag är inte försumbar. Inkomstavstämningen som avser visar att cirka av de 245 000 hushåll som det året fick bostadsbidrag fick ett preliminärt bostadsbidrag som innebär att det inte var aktuellt med återbetalning eller tilläggsutbetalning. av hushållen, dvs. 81 000, fick ett för högt bidrag och skulle betala tillbaka pengar till staten. av hushållen, dvs. cirka 35 000, fick ett för lågt bidrag utbetalt under bidragsåret och fick en tilläggsutbetalning. Bidragsmottagaren är skyldig att anmäla ändrade förhållanden som kan påverka det slutliga bostadsbidraget efter det att han eller hon fick kännedom om förändringen. , som administrerar bidraget, har utvecklat stöd för den enskilde i form av en beräkningssnurra på myndighetens hemsida samt en applikation till mobiltelefon som kan användas för att bevaka om inkomsterna överstiger det man angett på ansökan. Trots detta visar siffrorna ovan att det kan vara svårt för mottagarna av förmånen att beräkna sina inkomster preliminärt på ett korrekt sätt: nästan en tredjedel av de hushåll som fick bostadsbidrag fick krav på återbetalning av delar av bidraget. Avstämningen för det slutliga bostadsbidraget görs av och grundar sig framför allt på information från , men även på information från () och den enskilde. Enligt nuvarande regelverk kan avstämningen göras först efter den tidpunkt när besked om slutlig skatt senast ska ha skickats från , vilket är året efter beskattningsåret. För de inkomster som en enskild fick ska således besked om slutlig skatt skickas . Först därefter kan stämma av uppgifter mot de uppgifter som det preliminära bostadsbidraget beräknats på, dvs. i början av följande år vilket i exemplet ovan är 2019. kan det således dröja från det att den enskilde söker bostadsbidrag till dess han eller hon får veta om någon del av det preliminärt utbetalade bidraget ska betalas tillbaka, om ytterligare bidrag ska betalas ut eller ingetdera. Ett eventuellt återkrav eller en extra utbetalning efter så är svår att förstå för den som mottagit bidraget. Risken att bli återbetalningsskyldig om inkomsterna i fråga ökar mer än väntat och den långa tiden innan besked om eventuell återbetalning är något som kan påverka människor att inte söka bostadsbidrag, trots att de skulle ha rätt till bidraget. I längden kan detta påverka förtroendet för socialförsäkringen. Den ekonomiska situationen för den enskilde kan dessutom ha förändrats till det sämre då det preliminära bostadsbidraget utbetalades och den enskildes möjligheter att betala tillbaka det som betalats ut för mycket kan vara begränsade. Återkrav av bostadsbidrag riskerar då att bli en skuldfälla. Bestämmelserna om preliminärt bostadsbidrag som bestäms med ledning av uppskattade inkomster för det kalenderår som avses och fastställande av slutligt bostadsbidrag efter avstämning mot fastställt underlag för att ta ut skatt tillkom 1996 (SFS 1996:441, prop. 1995/96:186, bet. 1995/96:BoU11, rskr. 1995/96:229). Av propositionen framgår att en viktig faktor för ett system med preliminära bidrag som sedan stäms av mot taxerade uppgifter var att fick tillgång till de bidragssökandes inkomstförhållanden som fanns tillgängliga i skatteregistren (prop. 1995/96:186 s. 24). har numera de slutliga inkomstuppgifterna färdigställda för cirka 70 000 av de 75 000 skattskyldiga redan under början av sommaren året efter beskattningsåret (, Fler förslag för minskat krångel (2012). skulle därför, för dessa personer, redan efter den tidpunkten kunna göra de avstämningar som krävs för att fastställa det slutliga bostadsbidraget för det föregående året. En förutsättning är naturligtvis att samtliga inkomstuppgifter som är av betydelse för avstämningen finns tillgängliga för , exempelvis avseende studiemedel. Regeringen föreslår mot den bakgrunden att genom en lagändring ges möjlighet att besluta om slutligt bostadsbidrag så snart har meddelat beslut om slutlig skatt i ett enskilt fall. om beslut om slutlig skatt inte har fattats för samtliga mottagare av bostadsbidrag året efter att det preliminära bostadsbidraget betalades ut så innebär ändringen att kommer att kunna göra avstämningar allteftersom meddelar beslut om slutlig skatt i stället för att samtliga avstämningar måste göras gör avstämningen för mottagare av bostadsbidrag i samband med att skickar ut beslut om slutlig skatt. bidragsmottagare kan då få besked om slutligt bostadsbidrag tidigare än i dag, även om det för några fortfarande kommer att bli aktuellt med ett sådant besked först som . I praktiken kan en förändring enligt förslaget innebära att ett beslut om slutligt bostadsbidrag kommer att fattas än i En förkortad tid mellan den preliminära utbetalningen och den slutliga avstämningen ökar sannolikheten att den ekonomiska situationen är oförändrad för den som ska betala tillbaka pengar, vilket bör öka sannolikheten för att staten faktiskt återfår det som har betalats ut för mycket i bostadsbidrag och för att antalet som blir skuldsatta på grund av återbetalningskrav avseende bostadsbidraget blir färre. även att staten får återbetalningarna av för högt utbetalda bidrag tidigare. Vidare innebär det att den som har rätt till ett högre bidrag får tilläggsutbetalningen närmare till det behov som bidraget är avsett Att beslutet om slutlig skatt och avstämningen i bostadsbidraget då kommer att ligga närmare varandra kan även göra bidragets utformning mer begriplig för den enskilde. förordar i sitt remissvar att regeringen bör avvakta resultatet av den granskning av återkrav av bostadsbidrag som myndigheten genomför då den kan utgöra en grund för en konsekvensbedömning av förslaget. Regeringen vill framhålla att en tidigare avstämning av utbetalat bostadsbidrag medför att avstämningen i större utsträckning än stäms av i anslutning till den period bostadsbidrag har betalats ut för. För enskilda innebär en tidigare avstämning och möjlig korrigering av det belopp som har betalats ut att koppling till den period bidraget har betalats ut för tydliggörs. ökar det även de sökandes möjligheter att förstå kopplingen mellan utbetalningen av preliminärt bostadsbidrag och det slutliga bidrag som fastställs vid avstämning. En tidigare avstämning kan även antas medföra att föräldrar snabbare kan ges indikationer på om bidraget utbetalas med rätt belopp även . Detta kan medföra att risken för att bli återbetalningsskyldig på grund av att ersättning betalas ut med för Prop. 2017/18:270 högt belopp minskar. Av granskning av återkrav av bostadsbidrag framkommer dessutom inget som står i strid med, eller som motverkar, det nu aktuella förslaget. Inför beslut om slutligt bostadsbidrag får information om den enskildes inkomster direkt från . Detta sker genom att skickar personnummer för de personer som fått preliminärt bostadsbidrag ett visst år till som i sin tur skickar inkomstuppgifterna för dessa personer till . Förslaget innebär inte att någon ny sorts information kommer att överföras mellan myndigheterna, utan endast att informationsöverföringen kommer att ske vid fler tillfällen än . Någon ändrad reglering i förhållande till denna informationsöverföring bedöms inte behövas. framhåller även i sitt remissvar att regeringen bör avvakta och i stället överväga förslag om ett moderniserat bostadsbidrag som beviljas utifrån månadsinkomstuppgifter. Regeringen bedömer dock att förslag inte utgör tillräckliga skäl för att avvakta ytterligare tid och invänta ändringar i bostadsbidraget. Det nu lämnade förslaget utgör dessutom inget hinder för möjligheten att senare återkomma i frågan om bostadsbidrag som baseras på månadsinkomstuppgifter. Regeringen har i Budgetpropositionen aviserat sin åsikt att utreda frågan. 5.4.2En särskild bestämmelse om bostadsbidrag förs in i socialförsäkringsbalken Regeringens förslag: Lagen om särskild bestämmelse om bostadsbidrag ska upphävas. Bestämmelsen i lagen ska föras in i socialförsäkringsbalken. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans motsätter sig förslaget. Skälen för regeringens förslag: I den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag ingår studiemedel i form av studiebidrag, utom den del som avser tilläggsbidrag. av studiebidraget enligt studiestödslagen (1999:1395) ska dock räknas med i den bidragsgrundande inkomsten. Bestämmelsen med denna innebörd infördes , men inledningsvis i tillfälliga lagar. finns bestämmelsen i lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag. Studiestartsstöd är ett statligt studiestöd. Enligt 1 § lagen (2017:527) om studiestartsstöd är syftet med lagen att öka rekryteringen till studier bland personer med stort utbildningsbehov, för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Studiestartsstödet ingår också vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag, utom den del som avser tilläggsbidrag. I lagen om särskild bestämmelse om bostadsbidrag föreskrivs att studiestartsstödet i likhet 2017/18:270 med studiebidraget ska ingå vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten. Övriga bestämmelser om bostadsbidrag finns numera i socialförsäkringsbalken. Regeringen föreslår därför att den särskilda bestämmelsen om studiebidrag och studiestartsstöd vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten ska föras in i socialförsäkringsbalken. Som en följd av detta ska lagen om särskild bestämmelse om bostadsbidrag upphävas. Förslaget innebär ingen ändring i sak utan är en regelförenkling av redaktionell karaktär. Tidpunkten för upphävandet och behovet av övergångsbestämmelser behandlas i avsnitt 6 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. 5.5Direktåtkomst för i ärenden om betalningsskyldighet för underhållsstöd 5.5.1Direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen Regeringens förslag: ska få medges direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabasen, om uppgifterna behövs i ett ärende om betalningsskyldighet för en bidragsskyldig förälder enligt 19 kap. socialförsäkringsbalken. Direktåtkomsten ska endast få omfatta uppgifter per betalningsmottagare i en sådan arbetsgivardeklaration eller förenklad arbetsgivardeklaration som avses i 26 kap. skatteförfarandelagen, identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och betalningsmottagaren samt uppgift om den redovisningsperiod som deklarationen avser. Regeringens bedömning: Förslaget om direktåtkomst är förenligt med EU:s dataskyddsförordning. Någon ny sekretessbrytande bestämmelse behöver inte införas för att ska få ta del av de aktuella uppgifterna genom direktåtkomst. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna ställer sig positiva till förslaget och bedömningen eller har inget att invända. är ombudsmän (), , , , , , Konsument- (IFAU), vid och (BUS). Justitiekanslern () har inga invändningar mot förslaget men framför att grundläggande krav på integritetsskydd måste kunna upprätthållas samt att det finns skäl att tydligare belysa hur avvägningen mellan behovet av att införa direktåtkomst och integritetsskyddet har gjorts. efterlyser även tydligare överväganden om behovet av säkerhetsåtgärder för att minska riskerna för intrång i den personliga integriteten. 2017/18:270 myndigheten tillstyrker förslaget och tillägger att det är viktigt att behörigheten att ta del av uppgifterna begränsas på ett ändamålsenligt sätt. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) tillstyrker förslaget och tillägger att tillgång till månadsaktuella inkomstuppgifter skulle kunna ge en möjlighet till att den bidragsskyldiga föräldern får ett fastställt betalningsbelopp som mer korrekt avspeglar hans eller hennes aktuella ekonomiska situation. Eftersom detta förutsätter ytterligare regeländring i socialförsäkringsbalken föreslår ISF att regeringen överväger en översyn av reglerna om inkomstunderlag för betalningsskyldighet. Datainspektionen har inga invändningar mot författningsförslagen men vill påminna om att regleringen måste anpassas till EU:s dataskyddsförordning. framför att det är otillfredsställande att det finns ett förslag om direktåtkomst utan att det finns en legaldefinition av begreppet. Enligt innebär förslaget vidare risker ur integritetsskyddssynpunkt för den enskilde som inte till fullo kan överblickas. Skälen för regeringens förslag och bedömning Vissa allmänna överväganden om ett utökat utlämnande och den Automatiserad behandling av stora mängder personuppgifter kan medföra risker från integritetssynpunkt. stora informationsmängder som är samlade så att uppgifter är enkelt sökbara på elektronisk väg innebär en risk för att enskilda personer ska utsättas för oacceptabla intrång i den personliga sfären. elektroniskt utlämnande av personuppgifter innebär vidare att uppgifter får en större spridning. Det ger också mottagaren möjligheter att bearbeta information genom att t.ex. samköra den med sina egna register. Uppgifter som samlas tillsammans med andra uppgifter kan skapa en totalbild av en människas enskilda förhållanden och leda till att statens kännedom om personens privata förhållanden ökar, vilket kan innebära ett intrång i den enskildes personliga integritet. Frågan om elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheter har varit föremål för flera olika utredningar som har behandlat de avvägningar som behöver göras vid ett utökat elektroniskt I dessa sammanhang har det bl.a. framhållits att skyddet för den personliga integriteten måste vägas mot de viktiga allmänintressen som kan motivera ett utökat informationsutbyte, såsom att informationsutbytet kan leda till en ökad effektivitet hos myndigheter, ge den enskilde bättre service och behövas för att genom bättre kontrollmöjligheter undvika att välfärdssystemen undergrävs av bidragsbrott och felaktiga utbetalningar (jfr prop. 2007/08:160 s. 48 och 2016/17:58 s. 124). I EU:s dataskyddsförordning och i lagen (2018:218) med