prop · H503183 · 2018-03-20 00:00:00 — ningen ska ta utan att göra en individuell bedömning. krocka med syftet med introduktionsprogrammen och det finns en risk för att eleverna blir kvar på introduktionsprogram onödigt . ringen anser således att en reglering av hur länge en elev har rätt att läsa i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan kräver ytterligare övervägan- Regeringen anser också att de förslag om lagstadgade krav på vad huvudmannens utbildningsplan ska innehålla och rätten till en minsta Prop. 2017/18:183 garanterad undervisningstid på introduktionsprogrammen som lämnas i denna proposition (se avsnitt 5.3 och 5.4) bidrar till en tydligare styrning av utbildningen på introduktionsprogrammen. Detta tillsammans med övriga förslag som lämnas i denna proposition bör leda till att eleverna får bättre förutsättningar för att nå målen med sin utbildning snabbare. 5.6En nyanländ elevs kunskaper ska bedömas vid mottagandet till introduktionsprogrammet språkintroduktion Regeringens förslag: När en nyanländ elev tas emot till intro- duktionsprogrammet språkintroduktion ska elevens kunskaper bedö- mas om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Bedömningen ska göras skyndsamt så att en individuell studieplan kan upprättas för eleven från mottagandet. Resultatet av bedöm- ningen ska ligga till grund för den individuella studieplanen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om underlag för bedömningen. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Detta gäller bl.a. , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Universitets- och högskolerådet (UHR), , , , , Norr- tälje, , och kommuner, Lärarför- bundet, , och . Nationellt centrum för svenska som andra språk, , och tillstyr- ker förslaget men vill betona vikten av ett nationellt framtaget kartlägg- ningsmaterial. Kommuner och Landsting (SKL) anser att kravet bör införas först när ett sådant material finns tillgängligt. UHR instämmer i utredningens förslag och vill lyfta fram den information om utländska utbildningar som myndigheten tillhandahåller. UHR anser vidare att förslaget om kartläggning av tidigare lärande bör knytas till validerings- begreppet. Skälen för regeringens förslag Eleverna på språkintroduktion bör snabbare komma vidare i sin utbildning Introduktionsprogrammet språkintroduktion ska ge ungdomar som ny- ligen anlänt till en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket. Syftet är att göra det möjligt för eleverna att gå vidare i gym- nasieskolan eller till annan utbildning (17 kap. 3 § skollagen). Inför mottagandet av en elev till språkintroduktion ska huvudmannen göra en bedömning av elevens språkkunskaper. Bedömningen ska göras . 2017/18:183 Huvudmannen ska också säkerställa att kunskapsutvecklingen hos en elev på språkintroduktion fortlöpande bedöms, så att eleven så snart som möjligt kan komma vidare i sin utbildning (6 kap. 7 § gymnasieförord- Enligt en gjord granskning av introduktionsprogrammet språk- introduktion (Skolinspektionen, 2017) har flertalet elever som mål att komma in på ett nationellt program. Enligt Statens skolverks rapport Uppföljning av språkintroduktion (, 2017) är det dock endast en dryg tredjedel av eleverna på språkintroduktion som påbörjar ett nationellt program . Nyanlända elever är en heterogen grupp där vissa elever har lång skol- bakgrund och goda ämneskunskaper medan andra har bristande före- gående utbildning eller helt saknar tidigare skolgång. även yrkeserfarenhet och därigenom kunskaper inom ett visst yrkesområ- Till skillnad från innehåller gymnasieskolan en stor variation av utbildningsvägar. Vid planeringen av elevens utbildning är det viktigt att huvudmannen beaktar behörighetskraven för gymnasie- skolans olika utbildningsvägar men även möjligheterna till annan utbild- ning såsom folkhögskola eller vuxenutbildning. utbildning på språkintroduktion behöver därför ha ett tydligt syfte och För att utbildningen för en nyanländ elev ska kunna utformas ända- målsenligt behöver elevens bakgrund, skolerfarenhet, språk- och ämnes- kunskaper och eventuella yrkeserfarenheter vara kända. tionen kan då utformas så att eleverna ges förutsättningar att snabbare komma vidare i sin utbildning. Flera remissinstanser, däribland Nationellt centrum för svenska som andraspråk, , och Tjänstemännens lyfter fram vikten av ett nationellt framtaget kart- läggningsmaterial för bedömning av nyanlända elevers kunskaper. anser att ett krav på bedömning av deras kunskaper bör införas först när ett sådant material finns. Regeringen delar remissinstansernas bedömning att det finns ett behov av stöd för kartläggning och bedömning av ny- anlända elevers kunskaper. Av den anledning har regeringen gett Skol- verket i uppdrag att ta fram stöd för bedömning och kartläggning av nyanländas tidigare utbildning och kunskaper och gett UHR i uppdrag att med utgångspunkt i sitt arbete med att bedöma utländsk gymnasial och eftergymnasial utbildning bistå i arbetet med att ta fram stöd- material till en kartläggning av nyanlända elever i gymnasieåldern. Regeringen vill också påpeka att har tagit fram ett bedöm- ningsmaterial för och stöd för validering som, till vissa delar, kan användas inom språkintroduktion. Till skillnad från UHR anser dock regeringen inte att kartläggningen bör knytas till validerings- Validering används inte som begrepp i skollagen när det Det finns dessutom olika tolkningar av vad Regeringen har därför gett Valideringsdelegationen (U 2015:10) i uppdrag att bl.a. arbeta för en samsyn när det gäller valideringens innebörd och funktion inom utbildningsväsendet (dir. För att eleverna på språkintroduktion snabbare ska komma vidare i sin utbildning anser regeringen att starka skäl talar för att ändra regleringen så att det av skollagen framgår att vid mottagandet av en nyanländ elev till introduktionsprogrammet språkintroduktion ska elevens kunskaper Prop. 2017/18:183 bedömas skyndsamt. I vissa fall är elevens kunskaper redan kända. Det kan exempelvis röra sig om nyanlända elever som gått i språkintroduktion vid en annan skolenhet eller som gått i svensk grundskola och fått undervisning i flera ämnen men som ännu inte är behöriga till ett nationellt program och fortfarande behöver gå i språkintroduktion för att få en utbildning med tyngdpunkt i att utveckla sin svenska. Regeringen bedömer att förslaget om överlämning inom och mellan skolformer (se avsnitt 4.5) bör under- lätta övergången för elever och ge den nya skolan en bättre beredskap att ta emot eleven. Därför föreslår regeringen att bedömningen av en nyanländ elevs kunskaper vid mottagandet till språkintroduktion endast ska göras om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Bedömningen ska ligga till grund för den individuella studieplanen Skolinspektionens kvalitetsgranskning av språkintroduktion visar att be- dömningen av elevens språkkunskaper sällan ligger till grund för upp- rättandet av den individuella studieplanen. Granskningen visar även att det förekommer brister i den fortlöpande bedömningen av elevens kun- skapsutveckling som därmed inte utgör en grund för planering av elever- nas vidare studier. Att ta till vara informationen från den inledande kart- läggningen och bedömningen av elevens kunskaper och erfarenheter och sedan utforma utbildningen efter den enskilda elevens behov bidrar till att eleverna snabbare kan komma vidare i sin utbildning. Därför föreslår regeringen att det i skollagen ska anges att bedömningen ska ligga till grund för den individuella studieplanen och göras skyndsamt så att en individuell studieplan kan upprättas för eleven från mottagandet. Många elever har haft ett kortare eller längre uppehåll i sina studier innan de anlände till och kan, då de får möjlighet att påbörja sina studier igen, utvecklas på olika sätt. Det är därför viktigt att i under- visningen vara uppmärksam på elevens kunskapsutveckling. Det kan bli nödvändigt att göra ändringar i studieplanen om eleven visar en högre kunskapsnivå än vad den inledande kartläggningen visade. Som framgår av avsnitt 5.2.2 anges det i läroplanen för gymna- sieskolan att den individuella studieplanen ska revideras vid behov. Det kan finnas anledning att meddela föreskrifter om underlag för bedömningen av en nyanländ elevs kunskaper. Bestämmelser på sådan detaljnivå bör dock inte finnas i lag. I stället bör regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela före- skrifter om underlag för sådana bedömningar. 2017/18:183 5.7 individuellt val ska ersättas av programinriktat Preparandutbildningen utformas för en enskild elev och syftar till att eleven ska bli behörig för ett nationellt program Preparandutbildningen står öppen för ungdomar som saknar ett eller flera av de godkända betyg från som krävs för behörighet till de nationella programmen. Några behörighetskrav i övrigt finns inte för preparandutbildningen. Det betyder att utbildningen kan bli aktuell både för elever som inte är behöriga till något nationellt program och för elever som är behöriga till ett yrkesprogram men inte till ett högskole- förberedande program. Preparandutbildning för en elev ska pågå högst . Om huvudmannen för utbildningen finner att det finns synnerliga skäl kan dock preparandutbildningen förlängas till . Preparand- utbildningen ska utformas för en enskild elev och ska innehålla de grundskoleämnen som eleven inte har godkända betyg i och som eleven behöver för att uppnå behörighet till ett visst nationellt program. Vidare får preparandutbildningen även innehålla ytterligare grundskoleämnen, kurser från nationella program och, i mindre omfattning, andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling. (17 kap. 5 och 9 §§ skollagen och 6 kap. 3 § gymnasieförordningen). Programinriktat individuellt val utformas för en grupp elever och syftar till att eleven ska bli behörig till ett yrkesprogram Programinriktat individuellt val står öppet för ungdomar som inte har alla de godkända betyg från som krävs för behörighet till ett yrkesprogram. För att vara behörig till programinriktat individuellt val krävs dock godkända betyg i minst sex ämnen varav ett alltid ska vara svenska eller svenska som andraspråk. Dessutom ska åtminstone ett av ämnena engelska eller matematik ingå. Utbildningen ska vara inriktad mot ett nationellt yrkesprogram och innehålla de grundskoleämnen som eleven saknar godkända betyg i och som krävs för att bli behörig till ett yrkesprogram. Eleven ska kunna antas till det pro- grammet. Dessutom ska utbildningen innehålla kurser som ingår i ett nationellt yrkesprogram och arbetsplatsförlagt lärande (APL). Pro- graminriktat individuellt val ska utformas för en grupp elever och är därmed sökbart, vilket innebär att utbildningen inrättas i förväg och att utbildningens huvudsakliga innehåll är fastlagt innan eleven söker ut- bildningen samt att, utöver bestämmelser om mottagande, även bestäm- melser om urval och antagning ska tillämpas (17 kap. 3, 4 och 10 §§ skollagen och 6 kap. 4 § gymnasieförordningen). 5.7.2Preparandutbildningen ska ersättas av en bredare utbildning inom programinriktat val Regeringens förslag: Introduktionsprogrammet preparandutbildning ska tas bort. I stället ska introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val, som ska byta namn till programinriktat val, syfta till att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett visst nationellt program och att de ska kunna antas till det programmet. Det nationella programmet som utbildningen är inriktad mot ska kunna vara såväl ett yrkesprogram som ett högskole- förberedande program. Programinriktat val ska också få utformas för en enskild elev. ska kunna besluta om riksrekrytering för program- inriktat val endast om det har utformats för en grupp elever. Hemkommunen ska ansvara för att alla behöriga ungdomar i hem- kommunen erbjuds programinriktat val. Erbjudandet ska avse ut- bildningar som är inriktade mot ett allsidigt urval av de nationella pro- gram som kommunen anordnar eller erbjuder genom samverkansavtal. Ett landsting eller en enskild huvudman för en fristående gym- nasieskola som anordnar ett nationellt program ska få anordna pro- graminriktat val som är inriktat mot det nationella programmet. Om programinriktat val utformas för en enskild elev ska de bestäm- melser om mottagande till offentlig huvudman som gäller för annan utbildning på introduktionsprogram som har utformats för enskilda elever gälla. De bestämmelser om interkommunal ersättning som gäller för programinriktat val som utformats för en grupp elever ska gälla även för programinriktat val som har utformats för en enskild elev. Huvudmannen för en fristående gymnasieskola ska vara skyldig att ta emot en elev till programinriktat val som har utformats för en enskild elev bara om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det. Bidraget från hemkommunen till den fri- stående skolan ska bestämmas på samma sätt som bidraget bestäms för programinriktat val som är utformat för en grupp elever. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslår inte att programinriktat individuellt val ska byta namn till programinriktat val. Utredningen föreslår inte heller att bemyndigande att besluta att programinriktat val ska vara riksrekryterande ska begränsas till att avse utbildning som har utformats för en grupp elever. Utredningen föreslår inte att en huvudman för en fristående skola ska vara skyldig att ta emot en elev till programinriktat val som har utformats för en enskild elev bara om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. Specialpedagogiska skolmyndigheten, Universitets- och högskolerådet, , , , , , och Stenung- sunds kommuner, , , Föräldraalliansen , , och . 2017/18:183 () anser att förslaget innebär ökade möjligheter för de många elever som går introduktions- program att komma in på högskoleförberedande program. och Handikappförbunden tillstyrker förslagen och anser att det är positivt att utredningen öppnar upp för bredare val- möjligheter inom introduktionsprogrammen då många elever med funk- tionsnedsättning går på ett introduktionsprogram. De ser också positivt på att hemkommunens ansvar att erbjuda programinriktat individuellt val stärks. Även Elevkårer ser positivt på bredare valmöjligheter och lyfter fram studie- och yrkesvägledares roll. Några remissinstanser tillstyrker eller ser positivt på förslaget men lämnar synpunkter om behörighetskraven till programinriktat individuellt val. och anser att det bör finnas en möjlighet för elever som endast saknar behörighet i svenska eller svenska som andraspråk men som når de övriga behörighetskraven, att få dispens från kravet på godkänt betyg i svenska eller svenska som andraspråk. Kommuner och Landsting (SKL) anser att en för- djupad analys av konsekvenser för programinriktat individuellt val vid ändrade behörighetskrav för nationella program är nödvändig och är tveksamt till utredningens slutsats att behörighetskraven för program- inriktat individuellt val ska vara oförändrade. anser att behörigheten i högre grad bör motsvara det nationella pro- grammets behörighet som programmet hänförs till. påpekar att då behörighetskravet för programinriktat individuellt val förblir detsamma kan elever som läser denna inriktning på introduktionsprogrammen komma att sakna betyg i många fler ämnen för att bli behöriga till ett nationellt program än vad som är fallet . Även kommun och () är tveksamma till förslaget, bland annat därför att behörighetskraven till utbildningen föreslås bli desamma. kommun anför vidare att det är svårt att förutse konsekvenserna av att preparandutbildningen avvecklas då utredningens förslag om programinriktat individuellt val enligt kommunen inte är ett fullgott alternativ. Några remissinstanser lämnar även synpunkter på hur utbildningen på programinriktat individuellt val ska erbjudas och utformas. Göteborgs- regionens kommunalförbund och ser positivt på möjligheten att utforma utbildningarna för en grupp elever så att elever kan söka till programmet. ser vissa problem med programinriktat individuellt val som utformas för en enskild elev. Även SKL betonar att utformning av program som avser en enskild elev försvårar lösningar via samverkansavtal och att detta i förlängningen kan få negativa konsekvenser för elevers övergång till nationella program. kommun och () ser problem med huvudmannens skyldighet att erbjuda programmet som dessa elever inte kan ges företräde före behöriga elever. Skälen för regeringens förslag Preparandutbildningen har haft svårt att fylla sitt syfte Som framgått ska preparandutbildning för en elev pågå högst . Om huvudmannen för utbildningen finner att det finns synnerliga skäl kan dock preparandutbildningen förlängas till . När preparandutbildning infördes anförde regeringen att målgruppen förutsattes vara studiemotiverade elever med en klar ambition att gå vidare till ett visst nationellt program. Regeringen kan dock konstatera att programmet har haft svårt att i tillräckligt stor utsträckning uppfylla syftet att elever ska bli behöriga till ett nationellt program. har följt upp intro- duktionsprogrammen. Av uppföljningen framgår bl.a. att många rektorer har svårt att se en tydlig gränsdragning mellan preparandutbildning och introduktionsprogrammet individuellt alternativ. Vidare framgår att skälet till att en stor andel inte når behörighet till ett nationellt program är elevernas bristande förkunskaper (Introduktionsprogram , 2014). Regeringen konstaterar att relativt få elever på preparandutbildning enbart saknar ett fåtal betyg från vilket innebär att de står relativt långt från att bli behöriga till ett nationellt program. En betydande andel av eleverna blir inte behöriga till ett na- tionellt program , utan byter till introduktionsprogrammet individuellt alternativ. Eleverna bör ges bättre möjligheter att inrikta sig mot ett nationellt program Till skillnad från preparandutbildningen framträder programinriktat indi- viduellt val som ett förhållandevis väl fungerande introduktionsprogram. Statens skolverks uppföljning visar att drygt två tredjedelar av de elever som påbörjade utbildning på ett programinriktat individuellt val har övergått till ett nationellt program inom loppet av . Väl inne på ett nationellt program tar eleverna som kommer från programinriktat indi- viduellt val i störst utsträckning en gymnasieexamen jämfört med elever som kommer från andra introduktionsprogram. Programinriktat indivi- duellt val är avsett för ungdomar som saknar behörighet till ett nationellt yrkesprogram men som har dokumenterat god studieförmåga och som har för avsikt att söka sig till ett sådant program. Eleverna kan då läsa de grundskoleämnen som krävs för behörighet och följa ett visst yrkesprogram och dess kurser. Elevernas möjlighet att redan från början inrikta sin utbildning mot ett specifikt program är positivt ur motivationssynpunkt. Det ger möjlighet att påbörja studier i gymnasiekurser och att läsa kurser integrerat med elever på nationella program, vilket även kan vara positivt ur integra- tionssynpunkt. Då det programinriktade individuella valet har fungerat bättre än preparandutbildningen föreslår regeringen att preparandutbild- ningen bör avvecklas och att programinriktat individuellt val bör utökas så att det även ska kunna inriktas mot ett högskoleförberedande program. Enligt nuvarande reglering får ett landsting eller en enskild huvudman för en fristående gymnasieskola som anordnar ett yrkesprogram också anordna programinriktat individuellt val som är inriktat mot det yrkes- programmet (17 kap. 17 och 28 §§ skollagen). Som en följd av att pro- 2017/18:183 graminriktat individuellt val även ska få inriktas mot ett högskoleför- beredande program bör dessa bestämmelser ändras så att landsting och enskilda huvudmän som anordnar ett nationellt program ska få anordna programinriktat val som är inriktat mot det nationella programmet. Behörighetsreglerna bör vara desamma som de som gäller för programinriktat individuellt val bedömer att de behörighetskrav som gäller för att bli mottagen på programinriktat individuellt val även ska gälla när programmet inriktas mot ett högskoleförberedande program. Som framgår av avsnitt 5.2.1 krävs det minst åtta godkända betyg från grund- skolan för behörighet till ett yrkesprogram och tolv godkända betyg för behörighet till ett högskoleförberedande program. Detta innebär att det antal grundskoleämnen som en elev på programinriktat individuellt val som mest kommer att behöva läsa för att blir behörig till ett nationellt program kommer att bero på om utbildningen inriktas mot ett yrkespro- gram eller högskoleförberedande program. kommun anför att det är svårt att förutse konsekvenserna av utredningens förslag att avveckla preparandutbildningen då kommunen anser att utredningens förslag om programinriktat individuellt val inte är ett fullgott alternativ. och har framfört att det bör finnas en möjlighet för elever som saknar godkänt betyg i svenska eller svenska som andraspråk men som når de övriga behörighetskraven att gå programinriktat val genom att få en dispens från kravet på godkänt betyg i svenska eller svenska som andra- språk. Regeringen bedömer att elever som går på preparand- utbildningen i stället kommer att ha möjlighet att inrikta sig mot ett nationellt program inom ramen för ett breddat programinriktat val. Om eleven inte uppfyller behörighetskraven till programinriktat val finns möjlighet till en individanpassad utbildning inom introduktionspro- grammen individuellt alternativ eller yrkesintroduktion. För nyanlända elever som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket finns också möjlighet att inom språkintroduktion uppnå behörighet, antingen till programinriktat val eller direkt till ett nationellt program. Det finns inte heller några bestämmelser som innebär att en elev ska ha nått en viss nivå i svenska som andraspråk för att kunna gå vidare från språkintroduktion till yrkesintroduktion eller individuellt alternativ. Regeringen anser således att det finns andra möjligheter för elever som saknar godkänt betyg i svenska eller svenska som andraspråk att läsa in behörighet till nationella program i gymnasieskolan. Flera remissinstanser, däribland och , pekar på att de föreslagna bestämmelserna innebär att en elev som går programinriktat val mot ett högskoleförberedande program som mest kommer att kunna sakna godkända betyg i sex grundskoleämnen vilket kan påverka genomströmningen. anser att behörigheten i högre grad bör motsvara det nationella programmets behörighet som programmet hänförs till, dvs. att det ska krävas fler god- kända betyg för behörighet om utbildningen inriktas mot ett högskole- förberedande program. Även SKL är tveksamt till utredningens förslag att behörighetskraven för programinriktat individuellt val ska vara oför- För elever som läser programinriktat individuellt val i en annan kommun ska interkommunal ersättning för det stöd eleven behöver i syfte att uppnå behörighet utgå under högst (17 kap. 35 § skol- lagen). Enligt SKL får det till konsekvens att eleverna i hög grad kommer att läsa enbart grundskoleämnen till en början. SKL anför att ett sådant upplägg kan leda till att fler elever tappar motivation. Det finns inga andra behörighetskrav till preparandutbildningen än att eleven saknar ett eller flera av de godkända betyg från som krävs för behörighet till de nationella programmen. Det betyder att förslaget i praktiken innebär att behörighetskravet för de elever som avser läsa ett introduktionsprogram med inriktning mot ett högskoleförberedande program ökar från inga krav på godkända betyg till krav på godkända betyg i sex ämnen.