prop · H503141 · 2018-03-13 00:00:00 — Regeringen bedömde att det fanns ett behov av riskvärderingar och riskavgifter och att staten borde ges möjlighet att genomföra detta i de fall det är befogat.185 I en bilaga till propositionen sammanfattades kommittébetänkandet Betalningsansvaret för kärnavfallet (SOU 2004:125), som bland annat behandlar statens sistahandsansvar och behovet av att utforma finansieringssystemet så att statens risk minimeras.186 Regeringen gjorde inte någon sammanhållen bedömning av riskerna i systemet eller vilka följder dessa skulle kunna få. lämnade regeringen en proposition om ändringar i den nuvarande finansieringslagen där man indirekt redogjorde för problem och risker i finansieringssystemet. Regeringen nämnde till exempel att Riksgälden lämnat in en skrivelse om svårigheter att fastställa statens ekonomiska risk enbart utifrån kreditrisken i ställda säkerheter. Regeringen tog också upp att SSM 2011 fått i uppdrag att i samråd med Riksgälden och Kärnavfallsfonden se över finansieringslagen och finansieringsförordningen. Bakgrunden till uppdragen var att myndigheterna hade uppmärksammat regeringen på ett antal oklarheter och problem med det nuvarande finansieringssystemet. Regeringens syfte med uppdragen var framför allt att förtydliga principerna för beräkning av kärnavfallsavgifter och förvaltning av medlen i Kärnavfallsfonden, och att förändra bestämmelserna om säkerheternas användning i syfte att förbättra den finansiella säkerheten för staten.187 Propositionen innehåller ingen sammanhållen bedömning av den ekonomiska risken för staten. 4.2.5 Regeringens syn på rapportering Miljö- och anger att det har huvudansvaret för rapportering av intäkter, kostnader och risker i finansieringssystemet. Enligt departementet har inte begärt någon ytterligare information om finansieringssystemet, utöver den som lämnas i budgetpropositionerna om Kärnavfallsfonden och dess tillgångar, utbetalningar och inbetalningar till fonden. Enligt departementet borde behov av information om finansieringssystemet inte förändras efter de förändringar i finansieringssystemet som föreslagits 2017.188 En av de förändringar som regeringen föreslår i propositionen är att Kärnavfallsfondens placeringsreglemente ska förändras så att fonden (till viss del) tillåts placera i mer riskfyllda tillgångar än (se avsnitt 2.1.2). 2005/06:183 s. 26 f. 2016/17:199. Reglerna om finansiering av kärnavfallshanteringen, s. 20 f. Se avsnitt 2.1.2. 188Intervju med företrädare för Miljö- och , . R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E R I N G S S Y S T E M E T F Ö R K Ä R N A V F A L L S H A N T E R I N G Kärnavfallsfonden har framfört att denna förändring ökar statens risk som den bedöms leda till en högre avkastning, vilken i sin tur kan minska risken för att fondens tillgångar inte kommer att räcka till för dess syfte. Den samlade påverkan på statens risk av ett förändrat placeringsreglemente behöver dock enligt företrädare för fonden analyseras ytterligare.189 Det är enligt departementet inte möjligt att redovisa regeringens bedömningar, vilka ligger till grund för besluten om avgiftsnivå, till exempel –2014 där regeringen beslutade om en lägre nivå än vad SSM föreslagit, utöver vad som angetts i besluten. Regeringens beslut är resultatet av politiska avvägningar. I beslutet –2014 framhöll regeringen dock att storleken på kärnavfallsavgifterna måste bestämmas med viss försiktighet eftersom systemet fortfarande var under utveckling.190 •Myndigheternas rapportering till regeringen ger ingen samlad bild av risken för att staten kan komma att behöva betala för framtida omhändertagande av kärnavfall. •Regeringens rapportering till om risker i finansieringssystemet är knapphändig och uppmärksammar inte de samlade riskerna. 189Intervju med företrädare för Kärnavfallsfonden, . 190Intervju med företrädare för Miljö- och , . 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , L. och U. (2012). Diskonteringsränta i Plankalkylen, överlämnad till SKB, . , L. och U. (2014). Uppdaterad analys av valet av diskonteringsränta i finansieringssystemet, överlämnad till SKB, . (2014). Utlåtande till SSM, . Europeiska kommissionen (2016). Commission staff working document, Communication from the Commission Nuclear Illustrative Programme presented under Article 40 of the for the opinion of Economic and , SWD (2016) 102 final. Flyvbjerg, B., M. Skamris och S. Buhl (2002). ”Underestimating Costs in Public Works Projects – or ?”, i , Vol. 68, nr. Flyvbjerg, B. och COWI (2004). Procedures for Dealing with Optimism Bias in Transport Planning, Guidance document. : , Guidance Document, . Flyvbjerg, B. (2006). “From to : Getting Risks ”, , vol. 37, nr. , J. och P. Krusell (2015). Prognoser för framtida kostnader för att omhänderta kärnkraftens restprodukter, rapport beställd av , , . (2014). Kommentarer till beräkningar av externa ekonomiska faktorer i SKB:s rapport 2013 Underlag för kostnadsberäkningar, dnr 6.1-74- 14.2014-06-13. Kärnavfallsfonden (2012). Protokoll styrelsemöte nr 108, , dnr KAF31-12. Kärnavfallsfonden (2016). Fakta om Kärnavfallsfonden . (2013). Myndighetsansvaret i finansieringssystemet för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet, promemoria . (2016). Financing the Decommissioning of Nuclear Facilities, Riksgälden (2010). Förslag till förändringar i Förordning (2008:715) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet, skrivelse dnr 2010/563. R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E R I N G S S Y S T E M E T F Ö R K Ä R N A V F A L L S H A N T E R I N G Riksgälden (2014). Förslag till förändringar i finansieringssystemet för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. remissvar dnr 2013/316. Riksgälden (2015). Yttrande avseende förslag till säkerheter i finansieringssystemet för kärnavfall, dnr 2015/62. (2010). Kostnadskontroll i stora väginvesteringar? (2011). Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar?, . (2015). Statens finansiella tillgångar – något att räkna med?, . (2017). SKB (2013). Plan 2013, Kostnader för kärnkraftens och radioaktiva restprodukter, Underlag för avgifter och säkerheter åren 2015–2017. SKB (2016). Plan 2016, Kostnader för kärnkraftens radioaktiva restprodukter – underlag för avgifter och säkerheter åren 2018–2020, , . SKB (2016). Plan 2016, Underlag för kostnadsberäkningar, Redovisning av kalkylförutsättningar, metodik för beräkning av kostnader och kostnadsresultat, . (2011). Granskning av SKB:s rapport 2010 Kostnader för kärnkraftens radioaktiva restprodukter, dnr SSM2011-153-22. (2011). En samlad syn på finansieringssystemets tillgångs- och skuldsida, dnr SSM2011-153-37. (2011), Protokoll sammanträde med SSM:s delegation för finansieringsfrågor. (2012). Underskott i finansieringssystemet, promemoria . (2013). Förändringar i lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet och förordningen (2008:715) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet, dnr. (2014). Förslag på kärnavfallsavgifter, finansierings- och kompletteringsbelopp , dnr SSM2013-6255. (2014). Yttrande avseende kärnavfallsavgifter samt finansierings- och kompletteringsbelopp –2017 enligt lagen (2006:647) om 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet, dnr SSM2013-6255. (2014). Diskontering i finansieringssystemet för kärntekniska restprodukter – synpunkter från remissinstanser och SSM:s kommentarer till dessa, bilaga 3, dnr SSM2013-6255. (2014). Månadsrapport finansieringssystemet Kärnkraftens radioaktiva restprodukter, . (2016). SKB – Ansökan om medel ur kärnavfallsfonden enligt finansieringslagen, dnr (2016). Antagna driftstider vid beräkning av kärnavfallsavgifter, dnr SSM2016-4019. (2017). SKB – Redovisning av användningen av medel ur kärnavfallsfonden , dnr SSM2017-1068. SKB – Redovisning av användningen av medel ur kärnavfallsfonden (2017). årsredovisning 2016, dnr SSM2016-5427. (2017). Förslag på kärnavfallsavgifter, finansierings- och kompletteringsbelopp –2020, dnr SSM2016-5513. (2017). Månadsrapport finansieringssystemet Kärnkraftens radioaktiva restprodukter . Torp, O., O. J. Klakegg och K. Austeng (2017). Berekning av merkostnader – 2074 för avveckling av de svenska kärnkraftverken och omhändertagande av restprodukter, Rapport , dnr SSM2016-5513-34. (2009). Handledning Successiv kalkylering inkl. lathund och anläggningskostnader. Underlagsrapport till Förslag till Nationell plan för transportsystemet, rapport . Dir. 2017:76 Översyn av lagen om kärnteknisk verksamhet Prop. 1995/96:220. Lag om statsbudgeten. 2005/06:183. Finansieringen av kärnavfallets slutförvaring. 2005/06:MJU24. 2005/06:287. 2009/10:172. Kärnkraften – förutsättningar för generationsskifte, bet. 2009/10:NU26, rskr. 2009/10:359. 2012/13:1. 2014/15:1. 2014/15:100. 2015/16:1. R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E R I N G S S Y S T E M E T F Ö R K Ä R N A V F A L L S H A N T E R I N G 2016/17:1. 2016/17:199. Reglerna om finansiering av kärnavfallshanteringen, bet. 2017/18:FöU2, rskr. 2017/18:17. Regeringen (2017), beslut , Uppdrag till att förbereda och genomföra överföring av uppgifter till , dnr M2017/02088/Ke. Regeringen (2017), beslut , Uppdrag till att förbereda och genomföra inordnandet av uppgifter från , dnr M2017/02089/Ke. 2008/09:101. Årsredovisning för staten 2008. 2016/17:101. Årsredovisning för staten 2016. 2016/17:111. om statens förorenade områden. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet, Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015, . Risker, osäkerhet och framtidsutmaningar, Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016, . Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017, . Atomansvarighetslagen (1968:45). Budgetlagen (2011:203). Förordning (2007:1055) med instruktion för kärnavfallsfonden Förordning (2008:452) med instruktion för . Förordning (2008:715) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. Lag (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Lag (2006:647) om finansiering av kärntekniska restprodukter. Miljöprövningsförordningen (2013:251). Internationella överenskommelser och bestämmelser Rådets direktiv /87/Euratom av om ändring av direktiv /71/Euratom om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Rådets direktiv /70/Euratom av om inrättande av ett gemenskapsramverk för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. Rådets direktiv /71/Euratom av om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar. internationella överenskommelser SÖ 1999:60. Konvention om säkerheten vid hantering av använt kärnbränsle och om säkerheten vid hantering av radioaktivt avfall. R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E R I N G S S Y S T E M E T F Ö R K Ä R N A V F A L L S H A N T E R I N G Industrin (SKB) Regeringen (staten) Källa: Egen bearbetning av bild från presentationsmaterial till . 66 R I K S R E V I S I O N E N Finansieringssystemet för omhändertagandet av kärnavfall och använt kärnbränsle omfattar stora belopp och spänner över lång tidshorisont. Utgångspunkten för finansieringssystem är att kärnkraftsindustrin – inte skattebetalarna – ska stå för kostnaderna. har granskat om bedömningen av risken för att staten får stå för kostnaderna för omhändertagande av kärnkraftens restprodukter är välgrundad och om den är samlat och transparent rapporterad. Granskningen visar att det finns stora osäkerheter i och oenigheter om hur stora de framtida kostnaderna och intäkterna i finansieringssystemet kan bli. Dessutom har finansieringssystemet sannolikt varit underfinansierat. Statens risk har heller inte bedömts och rapporterats på ett samlat sätt av myndigheterna eller regeringen, vilket försvårar insyn i och beslut om finansieringssystemet. rekommenderar att regeringen bland annat bör se till att de samlade riskerna för staten kan bedömas genom att ge en myndighet ett helhetsansvar för analys och bedömning av risker i finansieringssystemet. Detta för att möjliggöra för regeringen att utveckla rapporteringen av finansieringssystemets risker till . och Riksgälden rekommenderas också att aktivt använda föreskriftsrätten och riskbegränsande villkor som de enligt finansieringslagstiftningen har tillgång till. Det skulle öka transparensen i kostnadsberäkningarna och minska statens risk. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , Baylan, Bucht, , , , Hellmark , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om finansieringssystemet för kärnavfallshantering