prop · H50367 · 2018-01-09 00:00:00 — Det kan därför vara olämpligt att använda tillgänglighetsdelgivning om den misstänkte på grund av t.ex. språkförbistring, berusning eller kognitiv nedsättning inte kan förväntas ta till sig information om delgivningssättet (jfr prop. 2009/10:237 s. 270). Att den misstänkte är berusad eller på annat sätt påverkad är, som pekar på, inte en ovanlig situation vid ett polisingripande. Bedömningar av lämpligheten att lämna information om kommande delgivning görs av polisen i fråga om förenklad delgivning. Motsvarande lämplighetsbedömning bör göras även när information om tillgänglighetsdelgivning ska lämnas. Som och framhåller är det dessutom viktigt att lämnandet av information och de närmare omständigheterna kring detta dokumenteras på ett tydligt sätt för att det inte i efterhand ska kunna uppstå osäkerhet om det finns förutsättningar att tillämpa delgivningssättet. När det gäller förenklad delgivning har krav på vad som ska dokumenteras reglerats i föreskrifter (se PMFS 2017:5). De krav på dokumentation som ska gälla för lämnad information om tillgänglighetsdelgivning bör regleras på motsvarande sätt. Informationen till den misstänkte Det är viktigt att informationen om tillgänglighetsdelgivning som lämnas till den misstänkte är tydlig, särskilt om den misstänkte vid samma tillfälle får information om både tillgänglighetsdelgivning och förenklad delgivning (se avsnitt 4.2.4). Genom informationen om från och med vilken tidpunkt och vid vilken tingsrätt handlingarna förväntas hållas tillgängliga får den misstänkte veta när och var han eller hon aktivt måste bevaka delgivning av handlingar och därigenom besked om målets handläggning. Det är också viktigt att den misstänkte får klart för sig att informationen om att delgivningssättet kan komma att användas, på motsvarande sätt som vid information om förenklad delgivning, inte betyder att delgivning faktiskt kommer att ske på det sättet. I och med att åklagaren respektive tingsrätten självständigt kommer att ta ställning till ärendets fortsatta hantering är informationen inte något definitivt besked om den fortsatta handläggningen. Åklagaren kan bedöma att det inte finns skäl för åtal eller att det finns skäl för åtalsunderlåtelse eller strafföre- Det kan också inträffa att åtal inte hinner väckas till den i Prop. 2017/18:67 förväg bestämda tidpunkten för tillgängliggörandet. Det kan senare visa sig att tingsrätten inte använder sig av tillgänglighetsdelgivningen, exempelvis för att tidpunkten inte har kunnat hållas, för att tingsrätten bedömer att det inte finns förutsättningar att använda delgivningssättet eller för att tingsrätten väljer att i stället delge handlingar med ett annat delgivningssätt. Den misstänkte bör alltså få klart för sig att det kan inträffa att ärendet inte kommer under tingsrättens prövning och att det, även om åtal väcks, kan inträffa att det inte tillgängliggörs några handlingar vid den angivna tidpunkten. Informationen om att delgivningssättet kan komma att användas bör därför tydliggöra det ansvar som den misstänkte ges att vid den angivna tidpunkten aktivt bevaka besked om huruvida åtal har väckts och om målets fortsatta handläggning. Om den misstänkte utöver delgivningssättet får information om en preliminär tidpunkt för huvudförhandling bör det framgå att det är fråga om just en preliminär tidplan för den förväntade handläggningen och inte någon kallelse till huvudförhandling. En tydlig och uttömmande information till den misstänkte bör, som föreslås i promemorian, lämpligen kunna åstadkommas genom att informationen lämnas såväl muntligt som skriftligt. Om skriftlig information lämnas till den misstänkte kan detta dels göra det lättare för honom eller henne att ta till sig informationen, dels bidra till att informationen kan kontrolleras i efterhand. Skriftlig information kan också översättas till andra språk än svenska. I likhet med vad som gäller för förenklad delgivning saknas det dock skäl att reglera informationens närmare utformning i lag. Formen för informationen och vad informationen ska innehålla kan i stället regleras genom att regeringen eller berörda myndigheter meddelar föreskrifter om detta. Till skillnad mot vad som föreslås i promemorian behövs dock inget bemyndigande i lag för sådana föreskrifter. Föreskrifter kan i stället meddelas med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen, vilket kan anges i en upplysningsbestämmelse. Det bedöms inte heller i övrigt finnas behov av ett bemyndigande att meddela föreskrifter om tillgänglighetsdelgivning. Regeringens förslag: Delgivning har skett när handlingarna har gjorts tillgängliga och den tingsrätt som den tilltalade har fått information om. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens men har en delvis annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna: Attunda tingsrätt framför synpunkter av lagteknisk karaktär. I övrigt yttrar sig ingen av remissinstanserna särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag: Förutsebarheten i att den tilltalade i förväg informeras om tidpunkten för när handlingarna kommer att göras tillgängliga vid tingsrätten gör att det finns förutsättningar att, i enlighet med promemorians förslag, knyta delgivningstidpunkten till att handling- Genom att delgivningstidpunkten inträffar vid till- 2017/18:67 gängliggörandet och inte kopplas till någon efterföljande åtgärd blir det tydligt för den tilltalade som delgivning har skett. Med en sådan konstruktion kommer det dessutom vara möjligt att delge även personer som inte vill bli delgivna som kraven på rättssäkerhet upprätthålls. Det bör därmed inte krävas att den tilltalade hämtar handlingarna hos tingsrätten, eller att handlingarna skickas till den tilltalade, för att delgivning ska ha skett. Motsvarande ordning, dvs. att det inte krävs att mottagaren faktiskt har fått del av handlingen, gäller vid förenklad delgivning. Att delgivning har skett oavsett om den tilltalade har tagit del av handlingarna eller inte behöver, till skillnad från vad Attunda tingsrätt föreslår, inte uttryckligen anges i lagtexten. Som tingsrätten framhåller bör det dock av lagtexten tydligt framgå att delgivning förutsätter att tidpunkten för tillgängliggörandet och tingsrätten överensstämmer med den information som den tilltalade har fått. Delgivningen är alltså inte giltig om den tilltalade av förbiseende inte har underrättats om någon tidpunkt för tillgängliggörandet eller om fel tidpunkt eller fel tingsrätt har angetts. Detsamma gäller om handlingarna inte finns klara hos tingsrätten att göra tillgängliga vid den angivna tidpunkten. För att det inte ska uppstå tveksamhet om handlingarna gjorts tillgängliga på ett korrekt sätt bör tingsrätten dokumentera delgivningen, exempelvis genom en anteckning i sitt målhanteringssystem (jfr 4 § delgivningsförordningen [2011:154]). Eventuella invändningar från en tilltalad om att delgivning inte har skett på ett korrekt sätt eller om att han eller hon haft laga förfall för att exempelvis inte inställa sig till en huvudförhandling får prövas i vanlig ordning. Det nya delgivningssättet hindrar inte att andra Regeringens bedömning: Att information om tillgänglighetsdelgiv- ning har lämnats hindrar inte att andra delgivningssätt används. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens bedöm- I promemorian föreslås dock en uttrycklig bestämmelse om att det nya delgivningssättet inte hindrar att andra delgivningssätt används. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna yttrar sig särskilt i Skälen för regeringens förslag: I promemorian görs bedömningen att även andra delgivningssätt bör kunna användas trots att information om tillgänglighetsdelgivning har lämnats, t.ex. bör det vara möjligt att an- vända förenklad delgivning om det visar sig att handlingar inte kan göras tillgängliga vid den i förväg bestämda tidpunkten. slås att detta regleras särskilt. Regeringen delar promemorians bedömning att lämnad information om tillgänglighetsdelgivning inte bör hindra att andra delgivningssätt Delgivningssätten i delgivningslagen är dock alternativa i för- hållande till varandra, med vissa skillnader i när delgivningssätten får Det är således valfritt för tingsrätten vilket av tillämpliga delgivningssätt som ska användas i det enskilda fallet. innehåller bestämmelserna om förenklad delgivning av stämning och Prop. 2017/18:67 andra handlingar i brottmål inte någon reglering av förhållandet till andra Mot denna bakgrund bedöms det därför inte finnas något behov av en uttrycklig bestämmelse om att det nya delgivningssättet inte hindrar att andra delgivningssätt används. 4.2.5Handlingar som hör till andra åtal Regeringens bedömning: Handlingar som hör till ett annat åtal än det som information om tillgänglighetsdelgivning har lämnats för under brottsutredningen bör inte kunna delges som handlingar delges med tillgänglighetsdelgivning. Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens bedömning. I promemorian föreslås att handlingar som hör till ett annat åtal i vissa fall ska kunna delges som handlingar delges med tillgänglighetsdelgivning. Remissinstanserna: är av rättssäkerhetsskäl tveksam till en möjlighet att delge handlingar som hör till ett annat åtal. Justitiekanslern anser att det finns en risk att delgivningen av handlingar som hör till andra åtal blir närmast illusorisk. Attunda tingsrätt framför synpunkter av lagteknisk karaktär. Skälen för regeringens bedömning: Det kan i vissa fall förekomma att den tilltalade redan står under åtal vid den tingsrätt som ska delge stämning och andra handlingar genom tillgänglighetsdelgivning. I promemorian görs bedömningen att det av rättssäkerhetsskäl inte bör vara möjligt att i samband med tillgänglighetsdelgivningen också delge den tilltalade en stämning som gäller ett annat åtal än det för vilket information om tillgänglighetsdelgivning har lämnats, dvs. inte en handling som inleder ett annat förfarande. Det bör inte heller vara möjligt att delge andra handlingar som är relaterade till ett annat åtal där den tilltalade ännu inte har delgetts stämning. Skälen för detta är, enligt den bedömning som görs i promemorian, att den tilltalade inte är förberedd på att ta emot handlingar som är relaterade till gärningar i ett annat åtal. Regeringen instämmer i denna del i promemorians bedömning. Om däremot den tilltalade redan är delgiven en annan stämning vid samma tingsrätt görs i promemorian bedömningen att han eller hon ska kunna räkna med att för tillgänglighetsdelgivningen delges andra handlingar som är relaterade till en sådan annan stämning. Det föreslås därför att det ska vara möjligt att som handlingar delges med tillgänglighetsdelgivning också delge handlingar relaterade till ett annat åtal, dock inte en stämning. En förutsättning ska vara att åtalen ska handläggas gemensamt vid samma huvudförhandling. Syftet med den föreslagna möjligheten är att underlätta för tingsrätten att samordna och handlägga flera åtal vid en huvudförhandling. En möjlighet att i samband med en tillgänglighetsdelgivning också delge handlingar som hör till ett annat åtal skulle visserligen kunna underlätta att samla flera separata åtal till gemensam prövning. En sådan ordning skulle dock kunna försämra rättssäkerheten för den tilltalade. Den förutsebarhet som är grundläggande för tillgänglighetsdelgivningen 2017/18:67 gör sig inte gällande på samma sätt i förhållande till andra åtal, även om den misstänkte skulle informeras om att också andra handlingar än de som avser den aktuella brottsmisstanken kan komma att delges vid tillgängliggörandet. Den tilltalade kan på förhand inte veta om handlingar som hör till ett annat åtal kommer att delges i samband med tillgänglighetsdelgivningen. Även om möjligheten att delge handlingar som hör till ett annat åtal begränsas till åtal som ska handläggas gemensamt vid samma huvudförhandling, vet den tilltalade inte om att åtalen har något samband före tidpunkten för tillgängliggörandet. Någon motsvarande bestämmelse finns heller inte beträffande förenklad delgivning av stämning och andra handlingar i brottmål. Sammantaget anser regeringen att övervägande skäl talar för att inte införa en möjlighet att delge handlingar som hör till ett annat åtal som handlingar delges med tillgänglighetsdelgivning. Avsaknaden av en sådan möjlighet innebär dock inte någon inskränkning i tingsrättens möjligheter att bestämma i vilken ordning åtal ska handläggas och prövas. Det finns därmed inte något hinder mot att tingsrätten delger handlingar som hör till ett annat åtal med något annat delgivningssätt så att åtalen kan prövas gemensamt. Regeringens förslag och bedömning: Den nya lagen ska träda i kraft och upphöra att gälla vid utgången av 2019. Det finns inte något behov av övergångsbestämmelser. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslås en annan tidpunkt för ikraftträdandet och en övergångsbestämmelse om att en tilltalad som har delgetts handlingar i enlighet med lagen före utgången av 2019 ska anses delgiven även efter att lagen har upphört att gälla. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna invänder mot promemorians förslag och bedömning. Skälen för regeringens förslag och bedömning: I likhet med promemorian anser regeringen att det är angeläget att det nya delgivningssättet kan användas i den försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål som myndigheterna i rättskedjan har i uppdrag att genomföra. Den nya lagen bör därför träda i kraft . Lagen bör gälla så länge som försöksverksamheten ska pågå, dvs. till och med utgången av 2019. Om en tilltalad före utgången av 2019 har delgetts handlingar i enlighet med den tidsbegränsade lagen följer av allmänna processuella principer att delgivningen är giltig även efter att lagen har upphört att gälla. Det behövs därför inte någon sådan övergångsbestämmelse. Inte heller i övrigt finns det behov av någon övergångsbestämmelse. Regeringens bedömning: Tillgänglighetsdelgivning kan antas leda till en rättssäker och mer effektiv delgivning av handlingar i brottmål, vilket i sin tur kan möjliggöra en snabbare handläggning av dessa mål. Detta är till fördel för enskilda och innebär ett bättre resursutnyttjande hos det allmänna. Förslaget antas inte ha annat än marginell påverkan på verksamhet. Eventuella kostnadsökningar ryms inom befintligt anslag. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna framför någon invändning mot bedömningen. Ett antal remissinstanser, bl.a. Justitiekanslern, lyfter fram behovet av att utvärdera det nya delgivningssättet. Skälen för regeringens bedömning Förslaget om tillgänglighetsdelgivning innebär ett rättssäkert och mer effektivt delgivningssätt för stämning och andra handlingar i brottmål. För den tilltalade kan förslaget komma att medföra att han eller hon i något högre grad än måste medverka mer aktivt till delgivningen. Å andra sidan kommer förslaget leda till en mer förutsebar och kortare lagföringsprocess, vilket är till fördel för den tilltalade. En mer effektiv domstolsprocess är dessutom till fördel även för brottsoffer och vittnen. Förslaget innebär att polisen under brottsutredningen kommer att behöva lämna något mer omfattande information till den misstänkte än vad som görs . kan också behöva ta fram administrativt stöd och genomföra vissa informations- och utbildningsinsatser med anledning av förslaget. De tillkommande åtgärderna bedöms dock endast marginellt påverka verksamhet och eventuella kostnadsökningar ryms inom befintligt anslag. För de tingsrätter som regeringen utser att på försök använda det nya del- givningssättet innebär förslaget att handlingar kommer att behöva hållas tillgängliga och lämnas ut vid tingsrätten . administrativt stöd och vissa informations- och utbildningsinsatser kan komma att behöva genomföras. I förhållande till vad som görs bör dock förslaget medföra att mindre resurser behöver användas för Delgivningssättet påverkar inte heller möjlighet att bestämma om ett mål ska avgöras vid en huvudförhandling eller på handlingarna. Sammantaget kan förslaget antas leda till ett bättre resursutnyttjande i tingsrätterna. Regeringen avser att i förordning reglera en begränsad rätt till ersättning för en tilltalad att inställa sig vid tingsrätten 2017/18:67 handlingar som hålls tillgängliga. Regeringen avser att i förordning också reglera en skyldighet för tingsrätten att skicka handlingarna som hålls tillgängliga till den tilltalade. Med hänsyn till detta och till att det är fråga om en begränsad försöksverksamhet kommer möjligheten till ersättning endast bli aktuell i mycket få fall om ens något. Förslaget bedöms mot denna bakgrund inte ha någon kostnadsmässig påverkan. Förslaget bedöms inte medföra några konsekvenser för jämställdheten. Eftersom det är fråga om en försökslagstiftning bör det nya delgiv- ningssättet utvärderas, vilket även bl.a. Justitiekanslern framhåller. Det bör följas upp exempelvis hur det har påverkat handläggningstiderna och om det påverkat i vilken utsträckning tingsrätterna avgör mål genom huvudförhandling. En sådan utvärdering kommer att ske inom ramen för den utvärdering som ska göra av den pågående försöksverksamheten med ett snabbförfarande i brottmål. Förslaget till lag om försök med tillgänglighetsdelgivning i brottmål På försök får vid de tingsrätter som regeringen bestämmer avvikelser enligt denna lag göras från vad som annars gäller för delgivning av handlingar i brottmål. Enligt bestämmelsen får på försök avvikelser som anges i lagen göras från vad som annars gäller för delgivning av handlingar i brottmål. Bestämmelser om delgivning finns i delgivningslagen (2010:1932) och i . Försöket får göras vid de tingsrätter som regeringen bestämmer. Övervägandena finns i avsnitt 4.2.1. Den tilltalade får delges stämning och andra handlingar i ett brottmål genom att handlingarna hålls tillgängliga vid tingsrätten från och med en i förväg bestämd tidpunkt (tillgänglighetsdelgivning). Paragrafen innehåller bestämmelser om hur det nya delgivningssättet tillgänglighetsdelgivning går till och vilka handlingar som kan delges på detta sätt. Övervägandena finns i avsnitt 4.2.1. Tillgänglighetsdelgivning sker genom att handlingar hålls tillgängliga vid tingsrätten från och med en i förväg bestämd tidpunkt. Tidpunkten ska ha bestämts under brottsutredningen och den tilltalade delgetts information om den (3 §). Att handlingarna hålls tillgängliga innebär att den tilltalade har möjlighet att från tidpunkten för tillgängliggörandet ta del av ett skriftligt exemplar av handlingarna hos tingsrätten. 2017/18:67 hetsdelgivning får användas för att delge den tilltalade stämning och andra handlingar i ett brottmål. Som exempel på andra handlingar kan nämnas stämningsansökan, bevisning och kallelse till huvudförhandling. Tillgänglighetsdelgivning får användas om den tilltalade har fått information om 1.att sådan delgivning kan komma att användas i målet, och 2.från och med vilken tidpunkt och vid vilken tingsrätt handlingarna kommer att hållas tillgängliga. Informationen ska vid ett personligt sammanträffande ha delgetts den tilltalade av en åklagare eller av en polisman eller någon annan anställd vid som myndigheten har utsett. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om information om tillgänglighetsdelgivning. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka förutsättningar som måste vara uppfyllda för att tillgänglighetsdelgivning ska få användas. Bestämmelserna har sin förebild i 33 kap. 6 § andra och tredje stycket , som reglerar förutsättningarna för att delge stämning och andra handlingar i brottmål med förenklad delgivning. Övervägandena finns i avsnitt 4.2.2. Enligt första stycket får tillgänglighetsdelgivning användas om den tilltalade har fått information om att sådan delgivning kan komma att användas för delgivning av stämning och andra handlingar hos tingsrätten. Den tilltalade ska också ha fått information om från och med vilken tidpunkt och vid vilken tingsrätt handlingarna kommer att hållas tillgängliga. Med tidpunkt avses datum och klockslag. I andra stycket anges att informationen måste ha delgetts den tilltalade vid ett personligt sammanträffande av en åklagare eller av en polisman eller någon annan anställd vid som myndigheten har utsett. Vilka anställda som har en sådan befogenhet kan t.ex. framgå av myndighetens arbetsordning (jfr prop. 2013/14:232 s. 38). Utöver de krav som anges i paragrafen krävs att övriga förutsättningar enligt delgivningslagen är uppfyllda. Det innebär bl.a. att det ska prövas att det inte är olämpligt med hänsyn till omständigheterna i delgivningsärendet att använda tillgänglighetsdelgivning (4 § andra stycket delgivningslagen [2010:1932]). Det kan vara olämpligt att använda tillgänglighetsdelgivning exempelvis om den misstänkte på grund av språkförbistring, berusning eller kognitiv nedsättning inte kan förväntas ta till sig innebörden av den information som lämnas om delgivningssättet. Tredje stycket innehåller en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela närmare föreskrifter om information om tillgänglighetsdelgivning. Tillgänglighetsdelgivning har skett när handlingarna har gjorts tillgängliga vid den tidpunkt och den tingsrätt som den tilltalade har fått information om enligt Paragrafen anger när tillgänglighetsdelgivning har skett. finns i avsnitt 4.2.3. Av bestämmelsen framgår att delgivningstidpunkten infaller när handlingarna har gjorts tillgängliga och den tingsrätt som den tilltalade har fått information om enligt 3 §. ska ha skett måste därmed tidpunkten och tingsrätten överensstämma med den information som lämnats. Om den tilltalade genom ett förbiseende inte har informerats om någon tidpunkt för tillgänglig- görandet eller om fel tidpunkt har angetts är delgivningen alltså inte Detsamma gäller om fel tingsrätt har angetts. inte att den tilltalade faktiskt hämtar handlingarna hos tingsrätten eller på annat sätt tar del av dem för att delgivning ska ha skett. möjligt att ändra delgivningstidpunkten på något annat sätt än genom att information enligt 3 § lämnas vid ett nytt personligt sammanträffande. Sammanfattning av departementspromemorian En snabbare lagföring – försöksprojekt med ett snabbförfarande i brottmål (Ds 2017:36) Snabbare delgivning av stämning och andra handlingar i brottmål genom ett nytt delgivningssätt – tillgänglighetsdelgivning I samband med att polisen påträffar den misstänkte på brottsplatsen ska det personliga mötet möjliggöra en framtida delgivning i brottmålsprocessen. Detta ska ske genom ett nytt delgivningssätt – tillgänglighetsdelgivning. Tillgänglighetsdelgivningen innebär att den ingripande polisen på brottsplatsen informerar den misstänkte om att stämningsansökan, kallelse och andra handlingar i brottmålet kommer att finnas tillgängliga hos domstolen på en viss bestämd tid och plats och att den misstänkte vid den aktuella tidpunkten kan hämta handlingarna hos domstolen. Den misstänkte anses delgiven vid tillgängliggörandet av handlingarna. Den misstänkte ska dock även få handlingarna skickade till sig på det sätt som han eller hon önskar, företrädesvis på elektronisk väg eller med posten. Det nya delgivningssättet tillgänglighetsdelgivning säkerställer att den misstänkte delges stämningsansökan och andra handlingar i målet på ett snabbt, säkert och förutsebart sätt. Förslag till lag om försöksverksamhet med snabbare brottsutredning och handläggning av brottmål i domstol Härigenom föreskrivs följande. 1 § På försök får vid den eller de tingsrätter och av den eller de myndigheter som regeringen bestämmer följande avvikelser göras från vad som annars gäller för förundersökning, annan brottsutredning och handläggning av brottmål.