prop · H60327 · 2018-12-19 00:00:00 — vill trots detta lyfta fram att beslutsstödets rekommendation för den vanligaste psykiatriska diagnosen vid långtidssjukskrivning – utmattningssyndrom – är något oförutsebar för den försäkrade.76 74Alexandersson, m.fl., 2017a. 75ISF, 2018. 76Utmattningssyndrom är den vanligast förekommande diagnosen i sistaintygen för i aktgranskningen. är de olika depressionsdiagnoserna sammantaget vanligare. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.6 Ett beslutsstöd för ökad likformighet? Det försäkringsmedicinska beslutsstödet riktar sig till sjukskrivande läkare och handläggare på . Stödet består av två delar, övergripande principer respektive diagnosspecifik vägledning om sjukskrivning. Det är användningen av den senare delen som har granskat. Syftet med beslutsstödet är att bidra till en kvalitetssäker, effektiv och likformig sjukskrivningsprocess. Granskningen visar dock att beslutsstödets vägledning om sjukskrivning inte alltid används likformigt vid psykisk ohälsa. Aktgranskningen visar att användningen av beslutsstödet varierar. Det förekommer exempelvis att väljer att inte ta hänsyn till beslutsstödet, utan att avsteg är motiverat av sjukskrivande läkare. Granskningen visar också att det förekommer att beslutsstödet används i ärenden fram till det att den rekommenderade tidsgränsen är nådd, för att därefter inte användas . Vidare visar granskningen att beslutsstödets vägledning om sjukskrivning – enligt vissa handläggares anteckningar i akten att döma – inte kan tillämpas i samband med samsjuklighet. Detta trots att rekommendationen vid samsjuklighet är att beslutsstödet ska användas i förhållande till huvuddiagnos, om inte läkaren har motiverat avsteg från beslutsstödet. Samsjuklighet har dessutom ökat markant , vilket ökar relevansen av problemet. finner också att det förekommer att beslutstödet används på diagnoser som inte omfattas av dess vägledning om sjukskrivning. Detta, menar , riskerar att inverka negativt på likformigheten och förutsebarheten i sjukförsäkringen. Avslutningsvis finns alternativa rekommendationer för ett urval av diagnoser, däribland den numera vanligt förekommande diagnosen utmattningssyndrom. Ett problem med alternativa rekommenderade sjukskrivningstider är att rekommendationerna tolkas på olika sätt och därmed i viss mån mister sin funktion av att vara ett stöd för ökad likformighet. finner genom aktgranskningen att det finns brister i användningen av beslutsstödets vägledning om sjukskrivning, som kan motverka intentionerna med stödet. Genom att ta hänsyn till samtliga läkarintyg – inklusive samtliga diagnoser i sjukfallet – i ärendet har vi kunnat påvisa att användning av beslutsstödet varierar. konstaterar sammanfattningsvis att kvalitetssäkringen av hur beslutsstödet används inom sjukskrivningsprocessen behöver förstärkas, för att syftet med en kvalitetssäker och likformig handläggning ska kunna uppnås. Beslutsstödet är ett stöd i handläggning i vissa ärenden, men anses inte alltid vara tillämpbart. Det behövs här, enligt , en större samsyn inom . R I K S R E V I S I O N E N F Ö R S Ä K R I N G S M E D I C I N S K T B E S L U T S S T Ö D 5 Begäran om komplettering av läkarintyg har genom sjukpenningakterna granskat avsteg från rekommenderad sjukskrivningstid och om agerar på dessa. I kapitlet redovisas iakttagelser från granskningen av begäran om komplettering av läkarintyg. Vidare analyseras om begärda kompletteringar har ökat i sjukfallen , och om denna ökning avser avsteg från beslutsstödet. Inledningsvis görs en genomgång av tidigare studier av läkarintygens kvalitet. Därefter används iakttagelser från aktgranskningen för att besvara revisionsfrågan om huruvida begär komplettering av läkarintyg i den utsträckning som myndighetens utredningsskyldighet kräver, i samband med avsteg från beslutsstödets rekommenderade sjukskrivningstid. ska utreda sina ärenden i den omfattning som deras beskaffenhet kräver, då en likformig och rättssäker handläggning förutsätter att beslut fattas på ett så fullständigt underlag som ärendet fordrar.77 utredningsbefogenheter innebär att myndigheten kan göra en förfrågan hos den försäkrades läkare eller arbetsgivare. Vidare kan myndigheten besöka den försäkrade, begära fördjupade försäkringsmedicinska utredningar, såsom ett särskilt läkarutlåtande eller ett utlåtande av viss läkare eller någon annan sakkunnig. Och slutligen kan begära att den försäkrade genomgår undersökning av viss läkare eller någon annan utredning, eller deltar i ett avstämningsmöte för bedömning av den försäkrades medicinska tillstånd och arbetsförmåga.78 Utifrån socialförsäkringsbalken har utarbetat vägledning och metodstöd avseende bedömning av sjukpenningärenden som uppdateras regelbundet. I detta kapitel granskas främst den första och vanligaste formen av utredningsbefogenhet, vilken utgör en grundläggande beståndsdel för att ska försäkra sig om att utreda sina ärenden i den omfattning som deras beskaffenhet kräver. Riksrevisionen79 har tidigare visat att ofta har fattat beslut på otillräckliga underlag. konstaterade bland annat att de medicinska 7727 kap. 3 § SFB. 78110 kap. 14 § SFB. 79Riksrevisionen, RiR 2009:07. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N underlagen i vart fjärde sjukfall saknade obligatoriska uppgifter eller innehöll uppgifter av bristfällig kvalitet. En rapport från Inspektionen för socialförsäkringen80 har vidare visat att av de medicinska underlagen uppfyller de krav på tillräcklig kvalitet som ställer i vägledningen.81 till alla underlag som handläggaren har tillgång till vid beslut om sjukpenning konstaterar ISF att den efterfrågade informationen återfinns i av ärendena. ISF bedömer dock att kvaliteten i underlagen är oacceptabelt låg, även sett till det totala beslutsunderlaget för sjukpenning. Den senaste granskningen som har genomfört av läkarintygens kvalitet i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL), visar i sin tur att andelen godkända läkarintyg är (avser ). Resultatet kan jämföras med tidigare granskningar som visar att andelen läkarintyg med tillräcklig kvalitet var 2010.82 har sammanfattningsvis historiskt beviljat sjukpenning i ärenden på bristfälliga underlag. Härmed inte sagt att har beviljat sjukpenning som skulle ha avslagits. Däremot är avslag av sjukpenning generellt bättre utredda än dess beviljanden.83 Det har med andra ord historiskt varit mer sannolikt att beviljas sjukpenning på oklara grunder, än att få avslag på ansökan med osäkra underlag. 5.3 Avsteg från beslutsstödet I aktgranskningen undersöktes om agerar på avvikelse från beslutsstödets rekommenderade sjukskrivningstid, och på vilket sätt en sådan reaktion sker. Av de 161 sjukfall där det sker ett avsteg från rekommenderad sjukskrivningstid agerar i . Bland de ärenden där läkaren har motiverat ett avsteg från beslutsstödet i läkarintyget agerar i av ärendena, medan andelen reaktioner är i de ärenden där motivering saknas. 84 Det är i de senare som bör agera enligt myndighetens vägledning.85 Andelen reaktioner var som störst 2009 och som minst 2017. 80ISF, 2011. 81Försäkringskassans Vägledning 2004:2, version 21. 82Försäkringskassan, 2014b. Granskningen avsåg hela riket och inkluderade både förstagångsintyg och intyg i pågående ärenden. Däremot granskades inte läkarintyg utfärdat av företagshälsovård och inte heller intyg utfärdade av privata läkare med ersättning enligt den nationella taxan på grund av att det var Kommuner och Landsting (SKL) som representant för landstingen som ingick överenskommelsen om sjukskrivningsmiljarden med staten, inom vilken granskningen skedde. 83Se , RiR 2009:7; ISF, 2016a. 84Se också (2009) som finner motsvarande andel vara (omotiverade avsteg avseende ärenden ). 85Försäkringskassans Vägledning 2015:1, version 7. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R S Ä K R I N G S M E D I C I N S K T B E S L U T S S T Ö D Diagram 8 Andel avsteg från rekommenderad sjukskrivningstid (2009–2017)86 FK agerar på avsteg FK agerar inte på avsteg Källa: aktgranskning. Avsteg från det försäkringsmedicinska beslutsstödets rekommenderade sjukskrivningstid leder, som synes i diagram 8, i de flesta fall inte till att agerar i sjukpenningärendet. Andelen reaktioner har dessutom minskat , och detta gäller såväl ärenden där motivering till avsteg sker i läkarintyg som ärenden där sådan motivering saknas. I de fall agerar är begäran om komplettering av läkarintyg klart vanligast (i 28 ärenden, , sker begäran om komplettering). I ett fåtal ärenden förekommer att kommunicerar direkt till den försäkrade (2 ärenden), går direkt på avslag av sjukpenning (2 ärenden), begär ett läkarutlåtande om hälsotillstånd (LoH: 2 ärenden) eller muntligen kontaktar sjukskrivande läkare (1 ärende). Sjukskrivande läkare kan i läkarintyget ange avsteg från rekommenderad sjukskrivningstid (ruta 8 i läkarintyget).87 I drygt hälften av de ärenden som innehåller information i läkarintygets avsedda ruta motiveras dock inte avsteg.88 Ofta använder läkaren fältet för annan, ytterligare information i ärendet.89 Bland de motiverade avsteg som görs är pågående behandling eller utredning () och samsjuklighet () vanligast. 86Minskningen av andel ärenden som överskrider rekommenderad sjukskrivningstid beror till stor del på att många ärenden har en rekommenderad sjukskrivningstid som ännu inte har uppnåtts det datum då akterna beställdes (däribland utmattningssyndrom). 87Se bilaga 3. I läkarintygen som ingick i aktgranskningen angavs motsvarande information i ruta 9. 88Jfr , 2018. 89Jfr & , 2010. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I av de ärenden där beslutsstödets rekommenderade sjukskrivningstid överskrids, anger läkaren någon information i rutan för avsteg.90 I övriga ärenden –där beslutsstödet inte överskrids eller där det inte finns diagnosspecifika rekommendationer – finns sådan information i av ärendena. Avsteg från beslutsstödets vägledning om sjukskrivning orsakar sällan begäran om komplettering av läkarintyg.91 I de fall beslutsstödet förekommer som anledning för begäran om komplettering, sker det ofta i kombination med komplettering av andra uppgifter. Att beslutsstödet inte förekommer särskilt ofta i kompletteringarna ska förstås i ljuset av att beslutsstödets rekommenderade sjukskrivningstider är just rekommendationer och inte tvingande regler. beskriver rekommendationerna som vägledande, och noterar att bedömningen av en persons arbetsförmåga alltid ska utgå ifrån individens unika förutsättningar.92 Beslutsstödet kan således användas som förevändning för begäran om komplettering, men behöver inte göra det. Och gör det i praktiken sällan. Däremot förekommer i de allra flesta fall ett stycke i slutet av begäran om komplettering, med hänvisning till försäkringsmedicinska beslutsstöd, som stöd för sjukskrivande läkare. Märk väl att en saknad motivering för avsteg bör resultera i en begäran om komplettering, och att detta saknas i cirka tre fjärdedelar av dessa ärenden. Låt oss dock exemplifiera med en sådan begäran om komplettering. Hans är och arbetar som spärrvakt. Hans sjukfall påbörjas , med diagnosen medelsvår depressiv episod. ändras diagnosen till ADD. På samma gång ändras Hans sjukskrivande läkare från en privat läkarmottagning till psykiatrin. Den depressiva episoden finns kvar som en bidiagnos (samsjuklighet). Hans två läkare får varsin begäran om komplettering. Den första begäran sker , och berör funktionsnedsättning och aktivitetsbegränsning. På samma gång får Hans ett informationsbrev från som förklarar att ”ditt ärende utreds just nu”, vilket ska ske med en begäran om komplettering till läkaren (se avsnitt 5.6). följer nästa begäran om komplettering. Denna berör diagnos och avsteg från beslutsstödet. Huvuddiagnosen har ändrats till ADD och tidigare enda diagnos medelsvår depressiv period är den andra diagnosen. 90Enligt (2009) motiverar läkare avsteg i av ärendena. Se avsnitt 1.2.1. 91Jfr , 2017b. 92Socialstyrelsen, 2012. 93I vägledning 2015:1, version 7, står att läsa att avsteg från rekommenderad sjukskrivningstid ska framgå av läkarintyget, om inte övrig information i intyget tydligt visar att den försäkrades arbetsförmåga är nedsatt eller inte. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R S Ä K R I N G S M E D I C I N S K T B E S L U T S S T Ö D I försäkringsmedicinska beslutsstöd framgår att medelsvår till svår depressiv period kan motivera sjukskrivning på heltid, alternativt deltid . aktuell sjukskrivningsperiod ligger således nära denna sexmånadersgräns. Dessutom kommer den försäkrades sjukskrivning uppgå då bedömningsgrunden för arbetsförmågan är vanligt förekommande arbete. Är diagnosen medelsvår depressiv period den som motiverar sjukskrivning eller avses samsjuklighet? Psykiatrikern svarar på brev . Hen förklarar att ADD har varit aktuellt sedan åtminstone mars och att vården nu justerar patientens medicin, i första hand för att bättra patientens uppmärksamhetsförmåga. Detta är anledningen till att ADD har ersatt depression som huvuddiagnos. Vidare skriver läkaren: 6 månader gräns enl försäkringsmedicinska beslutsstöd är avsatt för depression i det här fallet finns en samsjuklighet (ADD). […] är det svårt att beräkna hur arbetsförmåga kommer att utvecklas då detta beror på hur pat svarar på mediciner. Hans återgår till arbete . Han har då varit sjukskriven . Utifrån läkarens information ovan kan det tolkas som att aktivitet i ärendet föranlett en tidigare återgång till arbete än vad som annars skulle ha varit fallet. Hans sjukfallsärende är typiskt för hur beslutsstödet används i en begäran om komplettering, tillsammans med den kraftigt ökande anledningen normalt förekommande arbete. 5.4Ökning av begärda kompletteringar av läkarintyg Begärda kompletteringar av läkarintyg har enligt läkare ökat under senare år.94 redovisar i ett svar på regeringsuppdrag att det finns en statistiskt säkerställd ökning av andel begärda kompletteringar mellan 2012 (7,) och 2017 (9,), men att andelen är tillbaka på samma nivå som 2011 (9,). Antalet kompletteringar har visserligen ökat mer, men detta beror enligt främst på ett högre sjuktal, vilket genererar fler läkarintyg och vidare kompletteringar.95 Andelen begärda kompletteringar som sker i de granskade sjukpenningärendena har dock ökat kraftigt . begärde komplettering på något av läkarintygen i av de granskade ärendena. Åren 2009–2013 skedde begäran om komplettering i av de 94Se , RiR 2018:11. 95Försäkringskassan, 2017b. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N hade andelen ökat till , och 2017 var andelen . Diagram 9 Andel begärda kompletteringar per sjukfall och år (2007–2017), och på vilket sätt de begärs Skriftlig förfrågan hos läkare Källa: aktgranskning. Det vanligaste sättet att begära komplettering är att skriftligen skickar en fråga till sjukskrivande läkare (av kompletteringsärendena) där hen ber läkaren komplettera läkarintyget under någon eller några utvalda punkter i intyget. Det förekommer också att gör en förfrågan hos läkaren (),96 eller på annat sätt begär kompletterande information (muntligen eller begäran om sjukjournal: ). Skriftlig begäran om komplettering är den vanligast formen av komplettering och ökar mellan åren, med undantag . Antalet förfrågningar hos läkare är vanligast och minskar därefter, men ökar igen . Det är viktigt att hålla i minnet att samtliga här granskade sjukfall består av anställda långtidssjukskrivna (längre än ) med psykiatriska diagnoser. kan vi konstatera att urvalet av sjukfall för de olika åren är gjorda för att kunna jämföras , för att utesluta slumpmässiga skillnader mellan åren. Det finns dock en begränsning i urvalet: sjukfallen för är kortare än övriga år, då dessa till stor del fortfarande var pågående då akterna granskades. Detta innebär sannolikt att vi underskattar andelen kompletteringar . 96Denna form av komplettering syftar snarare till att utreda förutsättningarna för återgång i arbete, än att bedöma arbetsförmågans nedsättning (e-post, ). R I K S R E V I S I O N E N F Ö R S Ä K R I N G S M E D I C I N S K T B E S L U T S S T Ö D Nedgången i antalet skriftliga begärda kompletteringar har alltså sannolikt med längden på sjukfallen att göra. första begäran om komplettering i ett ärende sker i genomsnitt (median ) och flertalet kompletteringar har begärts före dag 180 i sjukfallet. Av (2007–2015) att döma har av de första kompletteringarna i ärendena skett vid dag 180. De flesta, men inte alla, (första) kompletteringarna har således redan gjorts även för sjukfallen 2017, som har fått löpa i minst då uttaget av akterna gjordes. Det ska här också konstateras att den andel kompletteringar som hänvisar till är andel ärenden där det förekommer (minst) en begäran om komplettering. har å sin sida studerat hur stor andel av alla läkarintyg som får en begäran om komplettering.97 De vanligaste orsakerna till kompletteringar är funktionsnedsättning och/eller aktivitetsnedsättning (punkt 5 och 6 i läkarintyget, se bilaga 3) samt den ökande anledningen bedömning mot normalt förekommande arbete.98 Den vanligaste responsen på begärda kompletteringar från läkarna är att komplettera befintligt läkarintyg med de uppgifter som efterfrågas, oftast med förändringar i fälten för diagnos, funktionsnedsättning och/eller aktivitetsbegränsning (DFA-kedjan).99 Detta sker i av de granskade ärendena. Näst vanligast respons är att läkaren svarar på frågor i ett brev (), där frågorna besvaras och resonemangen om sjukfrånvaron utvecklas. Det förekommer också att läkaren ringer till för att reda ut arbetsförmågan muntligen (), bifogar patientens sjukjournal () eller inte reagerar på begärd komplettering över huvud taget (). 5.5 Normalt förekommande arbete Andel ärenden med begärd komplettering av läkarintyg ökar från 2017. ökade fokus på att bedöma arbetsförmåga mot normalt förekommande arbete vid dag 180 i rehabiliteringskedjan är en bakomliggande anledning till mer frekvent begäran om komplettering. Även ökningen av indragen sjukpenning (avslag) kan kopplas till denna bedömning.100 är andel ärenden med kompletteringar som berör bedömning mot 97Försäkringskassan, 2017b. 98Se även (2017b) som finner liknande resultat, men också lyfter fram prognos för sjukskrivning och behandling/medicinering som vanliga orsaker. 99Noterbart är här att endast har fördjupat sig i den första begärda kompletteringen i respektive ärende, i de fall det förekommer flera kompletteringar. 100Se ISF (2018) som redovisar en ökning av indragen sjukpenning från (2009) till (2017). 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N normalt förekommande arbete (20 ärenden). Andelen som berör det försäkringsmedicinska beslutsstödet är jämförelsevis (4 ärenden). Låt oss exemplifiera denna kedja med ett fall från aktgranskningen. är och anställd som personlig assistent. Hon blir sjukskriven för hjärtklappning, som ändras till lumbago (ryggvärk) och senare till ångest. Som vi kunde se i kapitel 4 kan handläggare på medverka till samsjuklighet framkommer i ett ärende genom diagnosförändring. Den sjukskrivande läkaren byter således sjukskrivningsdiagnos för , medan handläggaren adderar diagnoserna i sina anteckningar i akten. I akten skriver handläggaren att beslutsstödet inte är aktuellt på grund av samsjuklighet. läkare får en begäran om komplettering , med en fråga om prognos för återgång till arbete: Den försäkrade är sjukskriven för ”Ångesttillstånd, ospceificerat”. 1.När bedömer du att den försäkrade kan återgå helt i ordinarie arbete och hur ser plan för återgång [till arbete] ut? Tacksam för svar. Handläggaren skickar ytterligare en identisk begäran om komplettering senare, samt ytterligare en begäran om komplettering angående aktivitetsbegränsningar därpå, med tillhörande påminnelse (således 4 begärda kompletteringar med två olika innehåll ). I samband med den andra begäran (påminnelsen på den första) skickar ett brev till den försäkrade, där handläggaren skriver: Därför överväger att inte längre betala sjukpenning. Du är sjukskriven för diagnosen Ångesttillstånd, ospecificerat. Din läkare skriver att du har smärta i ryggen, ångest, hyperventilation och hjärtklappning. FK har försökt få förtydligande kring din prognos och har därför frågat din läkare men din läkare har inte gett prognos för återgång så av den medicinska informationen framgår inte att du med stor sannolikhet kommer att återgå i arbete i ordinarie omfattning hos arbetsgivaren senaste dag 365 i rehabiliteringskedjan [datum]. Det finns därmed inte särskilda skäl till att skjuta upp bedömningen gentemot sådant arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Du har klarat av att arbeta delvis trots dina besvär med ångest. Från det att du fått problem med lumbago så har du blivit helt sjukskriven. Läkaren bedömer din arbetsförmåga i förhållande till ditt arbete som personlig assistent, din läkare uppger att ditt ordinarie arbete förvärrar dina ångestbesvär. R I K S R E V I S I O N E N F Ö R S Ä K R I N G S M E D I C I N S K T B E S L U T S S T Ö D bedömer att din arbetsförmåga inte är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom i förhållande till ett normalt förekommande arbete där du inte behöver lyfta tungt, ha hög koncentration eller utsättas för samma stress som i ditt ordinarie arbete. Vi ifrågasätter inte dina besvär eller din situation men utifrån uppgifterna i utredningen överväger att inte betala någon sjukpenning till dig för perioden [datum – datum]. kommer ett beslut om avslag av sjukpenning, med samma motivering som ovan. inkommer sjukskrivande läkare med ett nytt läkarintyg som avser perioden efter den som har avslagit. I detta intyg har läkaren ändrat innehållet i ruta 8,101 där det finns utrymme för att motivera avsteg från beslutsstödets rekommenderade sjukskrivningstid. har ingen arbetsförmåga fn varken i hennes jobb som pers assistent och inte heller på vanligt förekommande arbeten på allmäna arbetsmarknaden. Detta dels pga hennes psykiska diagnoser och problemer, dels pga graviditetsrelaterade gener. Foglossning, illamående, kräkningar. hickar jämnt vid undersökningstillfälle, tydlig illamående, kallsvettig. Det nya läkarintyget – som är identiskt med det förra med tillägget av ovan nämnda information – får handläggaren att ändra sitt beslut. Sjukpenning beviljas för såväl den period där avslag hade annonserats samt för efterkommande period. Det bör i sammanhanget noteras att bedömning mot normalt förekommande arbete är aktuellt i cirka hälften av de granskade ärendena (46 [] till [] av ärendena pågår längre än ). I de ärenden som pågår längre än gör en bedömning mot normalt förekommande arbete i av fallen. Det kan också konstateras att särskilda skäl, som kan utgöra anledning till att skjuta upp bedömningen mot normalt förekommande arbete till dag 365, endast förekommer i av de granskade ärendena som varar än . Av dessa ärenden är prognos (den försäkrade bedöms återgå till ordinarie arbete före dag 365) den klart mest förekommande anledningen till att bevilja särskilda skäl. Denna anledning utgör 18 av de 22 särskilda skäl i aktgranskningen. 5.6 information till de försäkrade I samband med begäran om komplettering ska informera den försäkrade om att det saknas uppgifter i läkarintyget. Sådana informationsbrev ökar som väntat i takt med att de begärda kompletteringarna ökar. 101Se bilaga 3. Avsteg skedde eg. i ruta 9 vid tiden för aktgranskningen. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N inleds med orden: ”Du får det här brevet eftersom det saknas vissa uppgifter i läkarintyget som du lämnat in […] Vi behöver de uppgifterna för att kunna bedöma din rätt till sjukpenning” alternativt ”Ditt ärende utreds just ...”. Detta förekommer i totalt 80 granskade sjukfall.