prop · H503190 · 2018-03-19 00:00:00 — Regeringen anser vidare att det saknas skäl för att frångå den hittills- varande regeln för vårdbidraget om att bidrag kan lämnas för ett barn som vårdas på bekostnad av stat, kommun eller landsting , när det tillfälligt inte vårdas genom huvudmannens för- sorg under minst per kvartal eller i följd. Regeringen föreslår därför att motsvarande bör gälla för omvårdnadsbidraget. Om båda för- äldrarna ansöker om bidrag för , får fördelningen göras enligt de principer för omvårdnadsbidraget som framkommer i bestämmelsen om delad rätt till bidraget. Om endast den ena föräldern ansöker om och beviljas bidraget samt om den andra föräldern ansöker vid ett senare till- fälle får en omprövning till följd av ändrade förhållanden göras. Detta kan visserligen upplevas som administrativt betungande för Försäkrings- kassan men bedöms inte hända alltför ofta. Regeringens förslag: I de fall det lämnas mer än en fjärdedels om- vårdnadsbidrag för ett barn och barnet avlider ska föräldern kunna fortsätta att få bidrag till och med den åttonde månaden efter döds- fallet eller den tidigare månad när bidraget annars skulle ha upphört. ska halv förmån lämnas om bidraget vid tiden för dödsfallet lämnades som hel eller tre fjärdedels förmån. En fjärdedels förmån ska lämnas om bidraget vid tiden för dödsfallet lämnades som halv förmån. Om föräldrarna har delat på bidraget, ska det fortfarande lämnas i enlighet med den fördelning som redan är beslutad för Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens för- Remissinstanserna: är positiv till förslagen, men menar att det bör framgå av lagtexten hur fördelningen ska ske mellan föräldrarna om omvårdnadsbidrag utgår till båda föräldrarna. Skälen för regeringens förslag: Rätten till en tids fortsatt vårdbidrag efter det att ett funktionshindrat barn har avlidit infördes . upphörde vårdbidraget i det fall ett bidragsberättigat barn avled. Motiven för att införa dessa regler (prop. 1987/88:100, bil. 7 s. 35 f.) var att behovet av bidrag kan kvarstå efter att barnet har avlidit, särskilt för den förälder som har vårdat barnet. andra förhållanden i den dagliga livsföringen har i allmänhet anpassats efter barnet med sjukdom eller funktionsnedsättning. nomiska svårigheter kan därför uppstå på grund av bortfall av bidraget vid barnets bortgång. Behovet av att låta ett omvårdnadsbidrag kvarstå efter det att ett bidragsberättigat barn avlidit gäller enligt regeringens mening i samma utsträckning för det nya omvårdnadsbidraget som för det hittills- anför att det bör framgå av lagtexten hur fördelningen ska ske mellan föräldrarna om omvårdnads- bidrag utgår till båda föräldrarna. Regeringen bedömer att nuvarande regler är väl avvägda och finner inte skäl att göra någon ändring i sak. bör därför överföras oförändrade till regelverket för omvårdnadsbidrag. Om föräldrarna delar på bidraget ska enligt förslaget i promemorian bidraget även efter dödsfallet fördelas i enlighet med den tidigare beslu- tade fördelningen, dvs. om bidraget delas med hälften får föräldrarna hälften var även av det bidrag som ska lämnas efter dödsfallet. regeringens mening bör det införas en bestämmelse som motsvarar promemorians förslag om fördelningen mellan föräldrarna. Regeringens förslag: Rätten till omvårdnadsbidrag ska omprövas minst , om det inte finns skäl för omprövning med längre Omprövning av rätten till omvårdnadsbidrag ska också göras om förhållanden som påverkar rätten till omvårdnadsbidraget Sådan omprövning ska dock inte göras vid enbart tillfälliga Ändring av omvårdnadsbidraget ska gälla från och med månaden närmast efter den månad när anledningen till ändringen uppkom. ändring av omvårdnadsbidraget görs med anledning av en ansökan, kan dock bidraget lämnas med tre månaders retroaktivitet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget men anser att det behöver förtydligas. I promemorian framgår att tillfälliga för- ändringar inte ska leda till omprövning. 2017/18:190 även bör framgå av författningstexten. Behovet av omprövning bör enligt uppfattning avgöras utifrån de omständigheter som kommer fram av ansökan. anser att bidraget inte rutinmässigt ska behöva sökas och ifrågasätter behovet av att ompröva bi- draget om funktionsnedsättningen är kronisk. Kammarrätten i menar att det bör övervägas att ompröva rätten till omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning med samma intervall. Skälen för regeringens förslag: I takt med att barn växer och ut- vecklas förändras deras behov och ibland sker förändringen relativt snabbt. Regeringen anser därför att det är motiverat med en omprövning av rätten till omvårdnadsbidraget . Förslaget skiljer sig inte från vad som gäller för det hittillsvarande vårdbidraget. I för- arbetena till bestämmelserna om vårdbidraget (prop. 1981/82:216 s. 15) anfördes att det är viktigt att vårdbidraget som regel omprövas med relativt täta mellanrum. Ofta förändras barnens situation betydligt inom loppet av och det är då motiverat att göra en omprövning. Om det finns skäl för det behöver dock inte en omprövning göras vart- annat år. Ett antal remissinstanser menar att det inte finns anledning att rutinmässigt ompröva rätten till omvårdnadsbidrag . Rege- ringen bedömer dock att då barns situation ofta förändras betydligt inom loppet av är det motiverat att göra en omprövning minst vart- annat år, om det inte finns skäl för omprövning med längre mellanrum. Kammarrätten i anför att det bör övervägas att ompröva rätten till omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning med samma intervall. Regeringen anser dock att då omvårdnadsbidraget berör be- hoven hos barn, vars situation ofta förändras betydligt inom loppet av , medan merkostnadsersättningen huvudsakligen berör vuxna, vars situation i regel kan väntas förändras mer sällan, är det inte motiverat med omprövning av de respektive förmånerna med samma intervall. Omprövning ska dock alltid ske om förhållanden som påverkar rätten till omvårdnadsbidraget ändras. Förutsättningarna för rätten till om- vårdnadsbidrag kan ändras av olika anledningar. Ett exempel är om assistansersättning beviljas för barnet. Den som har omvårdnadsbidrag kommer enligt de för samtliga social- försäkringsförmåner generella bestämmelserna i 110 kap. 46 och 47 §§ SFB att vara skyldig att och senast anmäla till om förhållanden som påverkar rätten till vårdbidrag ändras. Tillfälliga förändringar bör dock inte leda till om- prövning. Regeringen föreslår, i likhet med vad som gäller för vårdbidraget, att en ändring av omvårdnadsbidraget bör få verkan först fr.o.m. månaden efter det att förhållandet som orsakade ändringsbeslutet uppkom. Om ändring av omvårdnadsbidraget görs med anledning av en ansökan, bör dock bidraget kunna lämnas med tre månaders retroaktivitet. Det finns inte heller i denna del skäl att frångå vad som gäller för det hittills- varande vårdbidraget. anser att det bör framgå av lagtexten att tillfälliga förändringar inte ska leda till omprövning. Regeringen delar uppfattningen att tillfälliga förändringar inte auto- matiskt ska leda till omprövning. anges att tillfälliga förändringar inte bör leda till omprövning. 2017/18:190 Regeringen anser att detta bör komma till uttryck i författningstexten. Regeringens förslag: Omvårdnadsbidrag ska betalas ut . När bidraget beräknas för månad ska det bidrag för år räknat som beräkningen utgår från avrundas till närmaste krontal som är jämnt delbart med tolv. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga specifika synpunkter har lämnats. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med vad som gäller för vårdbidraget ska omvårdnadsbidraget betalas ut . Därutöver ska motsvarande avrundningsregler gälla för omvårdnadsbidraget som gäller för vårdbidraget. Detta motsvarar vad som enligt 22 kap. 19 § SFB gäller för det hittillsvarande vårdbidraget. 6.13Vissa följdändringar med anledning av förslaget om omvårdnadsbidrag 6.13.1Förhållandet till andra förmåner avseende social trygghet Regeringens förslag: Tillfällig föräldrapenning ska inte lämnas för sådant behov av omvårdnad eller tillsyn av ett barn som har grundat rätt till omvårdnadsbidrag. Om omvårdnadsbidrag lämnas ska det inte påverka bedömningen av behovet av personlig assistans. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker delvis förslagen men anser att gränsdragningen till tillfällig föräldrapenning behöver ses över. anser att gränsdragningen mellan vårdbidrag och till- fällig föräldrapenning är svår att tillämpa och kommer att kompli- ceras ytterligare av att båda föräldrarna, som ibland har olika intressen, kan ha rätt till omvårdnadsbidrag. Vidare anser att bestämmelsen i 11 kap. 16 § socialförsäkringsbalken, som innebär att tillfällig föräldrapenning inte lämnas för sådant behov som grundat rätt till vårdbidrag, bör ses över för att undvika ytterligare komplikationer vid införandet av omvårdnadsbidraget. Arbetsförmedlingen väcker frågorna hur omvårdnadsbidraget ska på- verka ersättningens storlek vid deltagande i arbetsmarknadspolitiska pro- gram och hur omvårdnadsbidraget ska påverka beräkningen av arbets- löshetsersättning. 2017/18:190 Skälen för regeringens förslag: Tillfällig föräldrapenning lämnas enligt hittillsvarande reglering inte för sådant behov av vård eller tillsyn av ett barn som har grundat rätt till vårdbidrag (11 kap. 16 § SFB). Regeringen anser att detsamma bör gälla för omvårdnadsbidraget. Om omvårdnadsbidrag och tillfällig föräldrapenning skulle lämnas för samma behov av omvårdnad och tillsyn, skulle det nämligen innebära dubbel ersättning för föräldrarna. efterfrågar i sitt remissvar förtydliganden vad gäller gränsdragningen till tillfällig för- äldrapenning. Regeringen anser dock att det finns ett värde i att behålla viss flexibilitet i att kunna välja vilka behov som ligger till grund för omvårdnadsbidraget. Konstruktionen innebär att föräldern har en viss valmöjlighet mellan att få ett visst behov av tillsyn och vård tillgodosett genom vårdbidrag respektive tillfällig föräldrapenning. I det nya för- slaget till omvårdnadsbidrag föreslås motsvarande bestämmelser som gäller för det hittillsvarande vårdbidraget. Regeringen anser att då det- samma bör gälla för omvårdnadsbidraget som för vårdbidraget finns det inte skäl att se över bestämmelserna. Enligt nuvarande reglering får det förhållande att vårdbidrag lämnas inte påverka bedömningen av den enskildes behov av personlig assistans (51 kap. 3 § och 6 § andra stycket SFB). Regeringen bedömer att det är en fungerande ordning och föreslår att motsvarande förhållande bör gälla mellan omvårdnadsbidraget och assistansersättningen. Arbetsförmedlingen efterfrågar att det tydliggörs huruvida omvård- nadsbidraget ska påverka ersättningens storlek vid deltagande i arbets- marknadspolitiska program. Regeringen konstaterar att ersättning för del- tagande i arbetsmarknadspolitiska program regleras i förordning. I för- ordning finns även bestämmelser om samordning av ersättning för del- tagande i arbetsmarknadspolitiska program med andra förmåner. Om det bedöms att det i den regleringen finns behov av förtydliganden med anledning av det nya omvårdnadsbidraget, kan förtydliganden alltså göras i förordning. Arbetsförmedlingen efterfrågar även förtydligande av hur omvårdnads- bidraget ska påverka beräkningen av arbetslöshetsersättning. Regeringen vill med anledning av det framföra följande. Den före- slagna rätten att förkorta sin arbetstid bör inte förenas med en rätt till er- sättning vid uttag av ledighet. Den som väljer att arbeta deltid kommer därför att få en lägre lön i form av deltidslön. Regeringen föreslår inte inom ramen för detta lagstiftningsärende någon särskild reglering i arbetslöshetsförsäkringen med anledning av det nya omvårdnadsbidraget. Det medför att den som valt att förkorta sin arbetstid kommer att få en lägre arbetslöshetsersättning eftersom normalarbetstiden och dagsför- tjänsten blir lägre. Regeringens förslag: Omvårdnadsbidraget ska tas upp i inkomst- slaget tjänst. När det gäller omvårdnadsbidrag ska avdraget för preliminär skatt inte göras enligt den särskilda skattetabellen för sjukpenning m.m. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga synpunkter från remissinstanserna. Skälen för regeringens förslag: Vårdbidraget ska enligt 11 kap. 31 § inkomstskattelagen tas upp som inkomst av tjänst utom till den del som utgör ersättning för merkostnader. Regeringen anser att motsvarande bör gälla även för omvårdnadsbidraget som således ska beskattas i inkomst- Skälet för det är i huvudsak att ersättningen är tänkt att bidra till att kompensera för förälderns insatser med att tillgodose barnets behov av omvårdnad och tillsyn på grund av funktionsnedsättning. Av 11 kap. 18 § andra stycket skatteförfarandelagen (2011:1244) följer att skatteavdrag för preliminär skatt inte ska göras enligt en särskild skattetabell för sjukpenning m.m. för sådan ersättning som utgör vård- bidrag enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken. Regeringen anser att mot- svarande bör gälla för omvårdnadsbidraget. omvårdnadsbidrag kommer då, i likhet med vad som gäller för vård- bidrag, normalt att göras av underlaget enligt 11 kap. 20 § skatteförfarandelagen. För det fall att bidraget skulle utgöra mot- tagarens huvudinkomst, vilket torde vara ovanligt, kommer skatteavdrag enligt 11 kap. 17 § skatteförfarandelagen i stället att göras enligt den Regeringens förslag: Omvårdnadsbidraget ska räknas som inkomst av anställning och utgöra pensionsgrundande inkomst samt ligga till grund för beräkning av statlig ålderspensionsavgift. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga synpunkter från remissinstanserna. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande regler räknas vård- bidrag som inkomst av anställning och utgör därför pensionsgrundande inkomst (59 kap. 13 § 2 SFB jämfört med 59 kap. 3 § första stycket SFB). Regeringen anser att detsamma bör gälla för omvårdnadsbidraget. Syftet med det nya omvårdnadsbidraget ska vara att ge en förälder ekonomiska förutsättningar att tillgodose ett barns behov av omvårdnad och tillsyn på grund av barnets funktionsnedsättning. Omvårdnads- bidraget bidrar således till att kompensera för förälderns insatser för barn med funktionsnedsättning, vilket får anses tala för att det även fortsatt bör utgöra pensionsgrundande inkomst. Mot denna bakgrund bör omvårdnadbidraget även ligga till grund för beräkning av den statliga ålderspensionsavgiften. (Jämför 2 § lagen [1998:676] om statlig ålders- pensionsavgift.) 6.13.4 Övriga följdändringar i socialförsäkringsbalken Regeringens förslag: Den som får omvårdnadsbidrag ska vara för- säkrad för inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad akti- vitetsersättning, inkomstgrundad ålderspension och inkomstrelaterad efterlevandeförmån. 2017/18:190 Omvårdnadsbidraget ska för den som förvärvsarbetar inte ingå i den reduceringsinkomst som ligger till grund för minskning av sådan sjukersättning som har beviljats tills vidare enligt de regler som gällde före . För kostnader som en försäkrad har för läkarundersökning eller läkarutlåtande i samband med ansökan om omvårdnadsbidrag ska ersättning lämnas enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Omvårdnadsbidrag ska få dras in eller sättas ned om den försäkrade utan giltig anledning vägrar medverka till behandling, rehabilitering eller rehabiliteringsåtgärder. Om omvårdnadsbidrag har beviljats för begränsad tid, ska den tid för vilken förmånen lämnas få förlängas utan att ansökan om detta har gjorts. Det ska för rätt till eller ökning av vårdbidrag inte längre kunna krävas intagning på sjukhus. Bidraget ska då inte heller kunna sättas ned eller dras in vid vägran till sådan intagning. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker i huvudsak förs- Kommuner och Landsting är tveksamt till att förmånen ska kunna förlängas utan ansökan då man bedömer att risken ökar för bidragsbrott. Skälen för regeringens förslag: Utöver de ändringar i social- försäkringsbalken som föreslagits ovan innebär förslaget att införa ett omvårdnadsbidrag att det behöver göras vissa följdändringar i social- försäkringsbalken. Enligt regeringens bedömning gäller det följande bestämmelser om vårdbidrag. –Enligt 6 kap. 20 § är den som får vårdbidrag försäkrad för inkomst- relaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning, in- komstgrundad ålderspension och inkomstrelaterad efterlevandeför- mån. –Enligt 37 kap. 9 § första stycket ska det göras avdrag för vårdbidrag när den försäkrades reduceringsinkomst beräknas enligt 37 kap. 9 § SFB. –I 110 kap. 30 § andra stycket SFB föreskrivs att för kostnader som en försäkrad har för läkarundersökning eller läkarutlåtande i samband med ansökan om bl.a. vårdbidrag lämnas ersättning enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. –Enligt 110 kap. 57 § SFB får bl.a. vårdbidrag dras in eller sättas ned om den försäkrade utan giltig anledning vägrar att medverka till behandling, rehabilitering eller rehabiliteringsåtgärder. Det som föreskrivs om vårdbidrag i ovan nämnda bestämmelser bör enligt regeringen gälla för omvårdnadsbidraget. Bestämmel- serna bör i sina nuvarande lydelser dock fortfarande tillämpas på vård- bidrag som enligt övergångsbestämmelser fortfarande kommer att kunna lämnas under vissa omständigheter, se avsnitt 9.1. I 110 kap. 6 § SFB föreskrivs att om vårdbidrag har beviljats för begränsad tid får den tid för vilken förmånen ska lämnas förlängas utan att ansökan om detta har gjorts. Motsvarande bör gälla för omvårdnads- Prop. 2017/18:190 bidraget. Om endast en förälder har omvårdnadsbidrag och den andra föräldern ansöker om bidraget blir det dock fråga om att göra en omprövning till följd av att förhållanden som kan påverka rätten till bidraget ändrats. Kommuner och Landsting uttrycker tveksamhet till att omvårdnadsbidraget ska kunna förlängas utan ansökan eftersom man bedömer att det ökar risken för bidragsbrott. Regeringen bedömer att denna risk inte är särskilt hög men vill i sammanhanget påminna om att har ett stående uppdrag att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och att motverka bidragsbrott (2 § 3 förordning [2009:1174] med instruktion för ). Enligt 110 kap. 26 § SFB får det som villkor för rätt till eller ökning av vårdbidrag anges att barnet under ska vara intaget på ett visst sjukhus. Enligt uppgifter från har myndigheten inte varit med om eller hört talas om att rätten till eller ökning av vård- bidraget skulle ha villkorats utifrån bestämmelsen. Av den anledningen och då det inte kan anses proportionerligt att ställa krav på sjukhus- vistelse i för att få rätt till eller ökning av bidrag bedömer regeringen att motsvarande reglering inte bör gälla för om- vårdnadsbidraget. Bestämmelsen i 110 kap. 26 § bör således upphävas. Till följd av det kommer det inte vara möjligt att dra in eller sätta ned vårdbidrag vid vägran att vara intagen på sjukhus. Detta innebär att någon hänvisning till 26 § inte längre ska göras i 110 kap. 53 §. Rätt att förkorta normal arbetstid Regeringens förslag: Det ska införas en rätt till förkortning av normal arbetstid i föräldraledighetslagen i syfte att underlätta för en förälder som har barn med funktionsnedsättning att kombinera omvårdnaden av barnet med en anställning. Denna rätt till förkortning av normal arbetstid ska knytas till omvårdnadsbidraget på så sätt att en förälder ska ha rätt till för- kortning av normal arbetstid i de fall det lämnas omvårdnadsbidrag enligt socialförsäkringsbalken för barnet. förkortning ska omfatta barnets föräldrar och de personer som enligt föräldraledighetslagen jämställs med föräldrar. kunna förkortas med upp till en fjärdedel. Rätten att förkorta normal arbetstid ska finnas så länge det lämnas omvårdnadsbidrag. Den som vill utnyttja sin rätt till arbetstidsförkortning ska anmäla det till arbetsgivaren på samma sätt som gäller för annan rätt till ledighet enligt föräldraledighetslagen. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Remissinstanserna: En övervägande majoritet av de instanser som yttrar sig över förslaget tillstyrker det, då det anses öka jämställdheten i arbetslivet och i omsorgen. då de anser att det kommer att innebära en begränsning av företagens möjligheter att effektivt planera och bedriva sin verksamhet samt öka anser att den be- 2017/18:190 fintliga regleringen är tillräcklig och i den mån det har uppstått behov av ytterligare ledighet i enskilda fall har detta normalt lösts i samförstånd mellan arbetsgivaren och den anställde. Arbetsförmedlingen är positiv till förslaget och väcker frågan om för- kortning av arbetstid även ska kunna hävdas vid anvisning till arbets- marknadspolitiska program och hur detta i så fall ska påverka rätten till ersättning. Arbetsförmedlingen frågar också vad som avses med normal arbetstid och hur arbete med förkortad arbetstid kommer att påverka beräkningen av normalarbetstid enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring. Kammarrätten i anser att det bör förtydligas att en förälder har rätt till förkortad normal arbetstid även efter att barnet fyllt eller avslutat sitt första skolår. och har vid kontakter under hand anfört att de anser att upplysningsbestämmelsen i 3 § föräldraledighets- lagen inte bör tas bort. Skälen för regeringens förslag Behovet av att förkorta normal arbetstid Föräldrar till barn med funktionsnedsättning har ofta en större psykisk och fysisk belastning än andra föräldrar. Det innebär i regel höga krav på dessa föräldrars tillgänglighet och flexibilitet samt omvårdnad om Till detta kommer att de behöver informera sig och vid behov ansöka om samt planera och samordna olika samhällsstöd. Av promemorian framgår att funktionshindersorganisationerna har framfört att föräldrar till barn med funktionsnedsättning behöver kunna Många föräldrar upplever att det är svårt att orka arbeta heltid och ta hand om barn med funktionsnedsättning. svårt att få ledigt för t.ex. möten och akututryckningar. utelämnade till arbetsgivarens välvilja för att klara av situationer som uppstår till följd av barnets funktionsnedsättning. vissa företrädare för organisationerna tvingas föräldrar byta jobb, göra avkall på sin karriär eller helt avstå från arbete. Det finns även föräldrar som löser behovet av att vara ledig genom att ansöka om tillfällig föräldrapenning eller sjukpenning. Att vara förälder till ett barn som har en funktionsnedsättning kan innebära att det dagliga livet till stor del upptas av omvårdnad och tillsyn Det kan t.ex. röra sig om att ständigt finnas till hands för barnet, hjälpa till med direkta vårdinsatser eller att aktivera, motivera och Det kan krävas insatser under stora delar av dygnet och barnet kan behöva stöd långt upp i åldern. Hjälp- och stödinsatser från stat, landsting och kommun kan aldrig helt ersätta det ansvar som föräldrarna har för att ge barnet vård och annat stöd. En stor del av merarbetet rör kontakter, planering och samordning med skola, hälso- och sjukvård eller andra myndigheter. kontakter och möten måste ske , något som kan vara svårt att förena med ett heltidsarbete. samordningsansvar vara en bidragande orsak till att de är sjukskrivna i större utsträckning och har svårare att hävda sig på arbetsmarknaden än andra föräldrar (, Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning – Ett (o)lösligt problem? [RiR 2011:17]). Inspektionen för socialförsäkringen konstaterar i en rapport om vård- bidrag att det bl.a. finns effekter i form av ett ändrat förvärvsmönster för de föräldrar som beviljas vårdbidrag (Vårdbidrag och framtida inkomster – De långsiktiga ekonomiska konsekvenserna av att få barn med särskilda behov, Inspektionen för socialförsäkringen, Rapport 2013:18).