prop · H503197 · 2018-03-21 00:00:00 — Mark- och har i ett avgörande uttalat att solreflexer från tak måste ha både en starkt bländande effekt och förekomma med hög frekvens för att anses vara en betydande olägenhet ([Mark- och ] dom i mål P 6062-14). I ett annat avgörande gjordes bedömningen att 100 kvm solceller som placerats på ett tak inte medförde betydande olägenhet på grund av bländning (tingsrätts [mark- och miljödomstolen] dom i mål P 1675-15). Mot den bakgrunden och i linje med hur regeringen har bedömt tidigare undantag från bygglovsplikten som införts, bedömer regeringen att inte heller de aktuella åtgärdernas omgivningspåverkan når upp till en sådan nivå att de kräver rätt till domstolsprövning enligt . Bestämmelserna finns i 9 kap. 3 c och 8 §§ PBL. 2017/18:197 6 Förslaget om bygglovsbefrielse för I rapporten föreslår även ett undantag från kravet på bygglov för altaner i anslutning till en- och tvåbostadshus. Undantaget föreslås gälla under förutsättning att altanen inte är högre än över marken, anordnas inom från bostadshuset och inte placeras närmare gränsen än . Med altaner avses i förslaget en ”upphöjd golvkonstruktion som utan att vara tak till byggnad är placerad på mark och avsedd att användas som uteplats”. tar inte ställning till om de altaner som omfattas av undantaget uttryckligen ska kräva anmälan, utan hänvisar till att den frågan kommer att redovisas i slutrapporten. De synpunkter som remissinstanserna har lämnat är blandade. Remissinstanser som är tillstyrker eller är positiva till förslagen är tingsrätt (Mark- och miljödomstolen), länsstyrelserna i , och , , och kommuner, byggindustrier och . Remissinstanser som avstyrker eller är negativa till förslaget är bl.a. Kommuner och Landsting, länsstyrelserna i och , , , , , och kommuner, Bergslagen, Arkitekter och . förslag om altaner behandlas inte i denna proposition. Förslaget bereds vidare inom . Regeringen avser att återkomma med förslag i denna del. Regeringens förslag: Lagförslagen ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det behöver inte införas några övergångs- Rapportens förslag: Något förslag lämnas inte i fråga om tidpunkt för ikraftträdande eller övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: Svensk Solenergi anser att lagförslagen ska träda i kraft . kommun anser att en övergångsbestämmelse, likt punkt 3 i lagförslaget i prop. 2013/14:127, kanske bör införas för att en detaljplanebestämmelse, enligt vilken kommunen har reglerat takmaterialet, även ska kunna omfatta utanpåliggande solenergianläggningar. Skälen för regeringens förslag och bedömning: De föreslagna bestämmelserna bör träda i kraft vilket, med hänsyn till den tid behöver för att behandla förslaget, innebär . Regeringen bedömer att det inte behövs några övergångsbestämmelser. Eftersom det saknas undantagsbestämmelser i för åtgärder som mot- svarar de nu föreslagna åtgärderna, och som en kommun kan ha infört lov- plikt för i en detaljplanebestämmelse, bedömer regeringen att det inte finns Prop. 2017/18:197 behov av någon övergångsbestämmelse av det slag som kommun Bestämmelserna bör bli generellt tillämpliga när de träder i kraft. Konsekvenserna av förslaget bedöms för statens del vara små. I de fall staten agerar i egenskap av byggherre eller fastighetsägare påverkas staten på samma sätt som företagen. Förslaget kommer att medföra att behöver ta fram lämplig vägledning till berörda aktörer. gör i rapporten bedömningen att detta behov av information bör kunna hanteras inom ramen för ordinarie vägledningsansvar. Risken för att den elektromagnetiska störning som solenergianläggningar kan ha på Försvarsmaktens anläggningar ska öka bedöms vara liten eftersom förslaget inte omfattar sådana områden som omfattas av riksintresset för totalförsvaret inklusive dess influensområden. Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för domstolarna. Förslaget innebär att byggnadsnämnderna får ett minskat antal bygglovs- ärenden, vilket bidrar till att resurser kan läggas på andra åtgärder. innebär också att byggnadsnämndernas roll förskjuts från att pröva kraven enligt PBL i förväg till att vid behov pröva kraven i efterhand när åtgärden redan är utförd. Detta ställer krav på att byggnadsnämnderna anpassar sina organisationer och utbildar sin personal för att kunna möta denna förändring. Om tillsynsärendena ökar innebär det en påverkan på kommunernas kost- nader eftersom tillsynsärenden inte är avgiftsbelagda utan skattefinansierade. Förslaget kan medföra ett ökat rådgivningsbehov hos byggherrarna, som byggnadsnämnderna behöver möta. Kommunerna kan i sådana fall få stöd för detta inom ramen för uppdrag PBL Kompetens. förslaget leda till att antalet ansökningar om frivilliga bygglov kommer att Enligt förslaget begränsas undantaget till att inte gälla för särskilt värde- fulla byggnader och områden. Detta ställer krav på kommunerna att inven- tera och peka ut sådana byggnader och områden samt tillhandahålla under- lag som redovisar vilka byggnader och områden som anses särskilt värde- fulla inom kommunen. Det kräver i sin tur att kommunerna har tillgång till Kommunernas planavdelningar kommer också att aktivt behöva ta ställning till om bygglovsplikt för solenergianläggningar ska återinföras eller inte för byggnader eller bebyggelseområden där sådana åtgärder inte omfattas av skyddet i 8 kap. 13 § PBL. Sammanfattningsvis bedömer regeringen dock att konsekvenserna för kommunerna av förslaget om undantag från krav på bygglov kommer att vara begränsade och leda till marginella kostnadsökningar. 2017/18:197 Som anförts ovan innebär förslaget om ytterligare åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov att byggnadsnämndernas roll förskjuts från att pröva kraven enligt PBL i förväg, till att vid behov pröva kraven i efterhand. Kommunerna ges dock en möjlighet att återinföra lovplikten i detaljplan och områdesbestämmelser. Sammantaget bedöms inte förslagen medföra någon negativ inverkan på den kommunala självstyrelsen. Sådana företag som tillverkar, säljer och installerar solenergianläggningar berörs av förslaget eftersom bedömer att förslaget kan komma att medföra att fler solenergianläggningar tillverkas, säljs, monteras och underhålls. I de fall företag agerar som byggherre innebär förslaget att företagen enklare kan avgöra om en åtgärd som ska utföras är bygglovspliktig eller inte. Om åtgärden omfattas av undantaget, behöver den som vill installera en solenergianläggning inte söka eller betala avgift för bygglov. Solenergianläggningar som omfattas av undantaget ska följa gällande detaljplan, vilket innebär att byggherren måste göra en egen bedömning av om den montering som ska vidtas är förenlig med detaljplanen. Det motsvarar vad som gäller för motsvarande åtgärd inom områden med områdesbestämmelser. Byggherren behöver liksom vara medveten om vilka krav som ställs i PBL för att sätta upp solenergianläggningar. När bygglov inte längre krävs minskar dialogen mellan byggherren och kommunen. Detta ställer större krav på företaget att självständigt ta reda på vilka krav som finns och bedöma om kraven uppfylls. Företaget kan dock även fortsättningsvis söka råd hos kommunen i fråga om vilka krav som ställs. Företag behöver också förstå att det finns en viss osäkerhet med att bedöma vilka byggnader eller områden som är särskilt värdefulla enligt 8 kap. 13 § PBL och vad som därmed utgör en begränsning för när undantagen från krav på bygglov inte gäller. I vissa fall kommer troligtvis byggherrar att behöva ansöka om ett frivilligt bygglov, vilket kan innebära att denna form av lov blir vanligare än . De byggherrar som genomför åtgärder som inte uppfyllt kraven enligt PBL eller gällande detaljplaner eller områdesbestämmelser riskerar att drabbas av att ingriper i efterhand. De regler och krav som gäller för byggnadsverk, t.ex. planenlighet, gäller dock oavsett om åtgärden är bygglovsbefriad eller inte. Den enda skillnaden är att inte kontrollerar att kraven uppfylls innan åtgärden utförs. Förslaget innebär främst förenklingar för enskilda som vill montera en sådan solenergianläggning som omfattas av förslaget. I de fall privatpersoner genomför en sådan åtgärd påverkas de på samma sätt som byggherrar och fastighetsägare. Förslaget bedöms få en begränsad påverkan på generationsmålet och miljökvalitetsmålen, främst God bebyggd miljö, eftersom undantaget inte gäller för särskilt värdefulla byggnader eller bebyggelseområden. Det finns dock en ökad risk för skador på kulturvärden om kommunen inte i förväg har pekat ut byggnader eller områden av särskilt intresse. För att minska risken ges kommunen möjligheten att efter lämplig avvägning återinföra krav på bygglov i detaljplan. Förslaget kan komma i konflikt med målen för arkitektur, formgivning och design, bl.a. avseende att kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer ska tas till vara och förstärkas samt att kvalitet och skönhetsaspekter inte ska underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden. Kulturmiljölagen (1988:950) anger vidare att det är en nationell angelägenhet att skydda och vårda kulturmiljön. Ansvaret för kulturmiljön delas av alla. Såväl enskilda som myndigheter ska visa hänsyn till och aktsamhet om kulturmiljön. Den som planerar eller utför ett arbete ska se till att skador på kulturmiljön undviks eller begränsas. har därutöver antagit nationella mål för kulturmiljöarbetet som slår fast att kulturmiljöarbetet bl.a. ska främja ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas samt en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. För dessa övergripande målsättningar bedöms dock risken för mer påtagliga konsekvenser som liten eftersom de byggnadsåtgärder som förslaget avser är begränsade. Förslaget överensstämmer med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Förslaget bedöms inte heller ha några konsekvenser för den fria handeln med varor och tjänster eller strida mot . 2017/18:197 9 Förslaget till lag om ändring i (2010:900) 9 kap. Bygglov, rivningslov och marklov m.m. Undantag för ekonomibyggnader m.m. 3 c § Trots 2 § första stycket 3 c krävs det inte bygglov för att på en byggnad montera solcellspaneler och solfångare som följer byggnadens form även om byggnadens yttre utseende påverkas avsevärt. Första stycket gäller inte om 1. kommunen enligt 8 § första stycket 9 har bestämt att åtgärden kräver bygglov, 2.åtgärden vidtas på en byggnad eller inom ett bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 §, eller 3.åtgärden vidtas inom eller i anslutning till sådana områden som avses i 3 kap. 9 § andra stycket . Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om undantag från kravet i 2 § första stycket 3 c på bygglov för ändring av en byggnad. Övervägandena finns i avsnitt 5. Första stycket innebär att det inte krävs bygglov för att inom detaljplanelagt område montera solcellspaneler och solfångare om de monteras på en byggnad och följer byggnadens form (jfr även 2 § andra stycket). Genom kravet på att de aktuella anläggningarna monteras på en byggnad omfattar undantaget inte sådana solcellspaneler och solfångare som integreras i byggnaden och därmed ingår i byggnadens fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial. Undantaget omfattar inte heller solcellspaneler och solfångare som är uppvinklade eller utvinklade från byggnadens form. Åtgärden ska följa gällande detaljplan, något som följer av 10 kap. 2 §. I andra stycket räknas tre situationer upp när undantaget enligt första stycket inte gäller, vilket innebär att åtgärden kräver bygglov. Av punkten 1 följer att undantaget inte gäller för det fall kommunen i en detaljplan har bestämt att åtgärden kräver bygglov. Enligt punkten 2 gäller undantaget inte om åtgärden vidtas på en byggnad eller inom ett bebyggelseområde som vid tillämpning av 8 kap. 13 § anses vara särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt (jfr prop. 1985/86:1 s. 509 f. och prop. 2009/10:170 del 1 s. 464). Av punkten 3 följer att undantaget inte gäller för det fall åtgärden vidtas inom eller i anslutning till sådana områden som enligt 3 kap. 9 § andra stycket är av riksintresse på grund av att de behövs för totalförsvarets anläggningar. Med ”i anslutning till” avses de s.k. influensområden som omger aktuella riksintressen och som framgår av Försvarsmaktens redovisning till av riksintressen för totalförsvarets anläggningar (jfr förordningen [1998:896] om hushållning med mark- och vattenområden). Angående redovisningen av riksintressen i översiktsplaner, som ofta även omfattar sådana influensområden, se 3 kap. 4 och 5 §§. Krav i detaljplan eller områdesbestämmelser 8 § Utöver det som följer av 2–7 §§ krävs det bygglov i den utsträckning som framgår av 1.föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 7 §, 2.det som kommunen för ett område som utgör en värdefull miljö a)i en detaljplan har bestämt i fråga om att vidta en åtgärd som avses i 4 § första stycket 3 eller 4 a–4 c §§, b)i en detaljplan eller områdesbestämmelser har bestämt i fråga om att underhålla eller ändra ett byggnadsverk eller bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 §, 3.det som kommunen i områdesbestämmelser har bestämt i fråga om att utanför en sammanhållen bebyggelse vidta åtgärder som avses i 6 § första stycket 1 och 2, 4.det som kommunen i områdesbestämmelser har bestämt i fråga om ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller liknande näring, 5.det som kommunen i en detaljplan eller områdesbestämmelser har bestämt i fråga om att anordna eller väsentligt ändra anläggningar för sådana grundvattentäkter som avses i 11 kap. 11 § 1 , 6.det som kommunen i en detaljplan har bestämt i fråga om att i området färga om, byta fasadbeklädnad eller byta taktäckningsmaterial, 7.det som kommunen i områdesbestämmelser har bestämt i fråga om att i området byta en färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial eller vidta någon annan åtgärd som avsevärt påverkar byggnadens yttre utseende, 8.det som kommunen i en detaljplan har bestämt i fråga om en sådan tillbyggnad som avses i 5 a §, 9.det som kommunen i en detaljplan har bestämt i fråga om en sådan åtgärd som avses i 3 c §. Första stycket 4 och 5 gäller endast om det finns särskilda skäl för en bygglovs- Paragrafen innehåller bestämmelser om när kommunen, utöver vad som följer av 2–7 §§, kan bestämma att det krävs bygglov. Första stycket har ändrats genom att det har införts en ny punkt. Därutöver har språkliga justeringar gjorts. Övervägandena finns i avsnitt 5. Av första stycket 9 följer att kommunen i en detaljplan får bestämma att bygglov krävs för en åtgärd som avses i 3 c §, dvs. montering av solcellspaneler och solfångare på en byggnad som följer byggnadens form. Denna lag träder i kraft . Sammanfattning av , solcellspaneler och solfångare i PBL (Rapport 2017:26) Regeringen har gett i uppdrag att bland annat utreda förutsättningarna för ytterligare undantag från krav på bygglov för altaner, solcellspaneler och solfångare samt föreslå en definition av begreppet altan. I denna delrapport lämnar förslag på sådana undantag och på en definition. Undantaget för altaner ska enligt förslag samordnas med de nuvarande undantagen för skärmtak, mur och plank vid skyddad uteplats i 9 kap 4 § (2010:900), PBL. Undantaget ska omfatta altaner i anslutning till en- och tvåbostadshus som utgör golv till en skyddad uteplats, anordnas inom från bostadshuset, tillsammans med mur och plank sammantaget inte har en höjd som överstiger och inte placeras närmare gränsen än om inte berörda grannar medger det. För att underlätta tillämpningen av det föreslagna undantaget för altaner föreslår att det även införs en definition av begreppet altan. är enligt förslaget ”Upphöjd golvkonstruktion som utan att vara tak till byggnad är placerad på mark och avsedd att användas som uteplats.”. Undantaget för solcellspaneler och solfångare ska enligt förslag omfatta solcellspaneler och solfångare som följer byggnadens form och ska gälla även om dessa påverkar byggnadens yttre utseende avsevärt på annat sätt än genom byte av färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial. Undantaget ska inte gälla för sådana byggnader eller bebyggelseområden som är särskilt värdefulla i enlighet med 8 kap 13 § PBL. Undantaget ska enligt förslaget gälla för alla typer av byggnader men begränsas till solcellspaneler och solfångare som placeras utanpå byggnader och som följer byggnadens form. Den senare begränsningen innebär att solcellspaneler som är uppvinklade och därmed inte följer byggnadens form eller som är integrerade i fasad eller tak inte omfattas av undantaget. De solcellspaneler och solfångare som är tak- eller fasadintegrerade kommer att återkomma till i samband med slutredovisningen av uppdraget. Då kommer bland annat ytterligare undantag från krav på bygglov för byte av färg, fasadbeklädnad och taktäckningsmaterial att behandlas. föreslår dessutom att altaner som omfattas av undantag från krav på bygglov i likhet med skärmtak, murar och plank ska få strida mot detaljplan och områdesbestämmelser. Solcellspaneler och solfångare som omfattas av undantag från krav på bygglov får däremot även fortsättningsvis inte strida mot detaljplan och områdesbestämmelser. I rapporten pekar på några tillämpningsproblem som inte kan åtgärdas med undantagsregler och därmed inte kan hanteras inom ramen för detta uppdrag. Det är tillämpningsproblem som i huvudsak beror på oklarheter i huvudreglerna om bygglov. Nedan återges lagförslag endast i fråga om solcellspaneler och solfångare Härigenom föreskrivs i fråga om (2010:900) dels att [– – –] 9 kap. [– – –] 8 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 9 kap. 3 c §. [ – – – ] Trots 2 § första stycket 3 c krävs det inte bygglov för att på en byggnad montera solcellspaneler och solfångare som följer byggnadens form även om dess yttre utseende påverkas avsevärt på annat sätt än genom byte av färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial. Första stycket gäller inte 1.om kommunen enligt 8 § första stycket 9 bestämt att åtgärden kräver bygglov, eller 2.på byggnader eller inom be- byggelseområden som avses i 8 kap. 13 §. [ – – – ] Utöver det som följer av 2–7 §§ krävs det bygglov i den utsträckning som framgår av 1.föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 7 §, 2.det som kommunen för ett område som utgör en värdefull miljö a)i en detaljplan har bestämt för att vidta en åtgärd som avses i 4 § första stycket 3 eller 4 a–4 c §§, b) i en detaljplan eller områdesbestämmelser har bestämt för att underhålla eller ändra ett byggnadsverk eller bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 §, 3. det som kommunen i områdesbestämmelser har bestämt för att utanför en sammanhållen bebyggelse vidta åtgärder som avses i 6 § första stycket 1 och 2, 4. det som kommunen i områdesbestämmelser har bestämt i fråga om ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller liknande näring, 5. det som kommunen i en detaljplan eller områdesbestämmelser har bestämt för att anordna eller väsentligt ändra anläggningar för sådana grundvattentäkter som avses i 11 kap. 11 § 1 , 6.det som kommunen i en detaljplan har bestämt för att i området färga om, byta fasadbeklädnad eller byta taktäckningsmaterial, 7.det som kommunen i områdesbestämmelser har bestämt för att i området byta en färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial eller vidta någon annan åtgärd som avsevärt påverkar byggnadens yttre 8. det som kommunen i en detalj- 8. det som kommunen i en detalj- plan har bestämt i fråga om en plan har bestämt i fråga om en sådan tillbyggnad som avses i 5 a §. sådan tillbyggnad som avses i 5 a §, 9. det som kommunen i en detaljplan har bestämt i fråga om en sådan ändringsåtgärd som avses i 3 c §. Första stycket 4 och 5 gäller endast om det finns särskilda skäl för en bygglovsprövning. Denna lag träder i kraft den xx. Följande har inkommit med yttranden: ombudsmän (), (Mark- och ), (mark- och miljödomstolen), , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), , (), (), Försvarsmakten, , , , , i , i län, i , i , i , , , , , kommun, , , kommun, kommun, kommun, , , , , kommun, kommun, kommun, kommun, , Fastighetsägarna , IQ Samhällsbyggnad, Samhällsbyggarna, (), Arkitekter, (SKL), , . Följande har givits tillfälle att inkomma med synpunkter: (mark- och miljödomstolen), (juridiska fakulteten), i , i , Statens centrum för arkitektur och design, , (), , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , Klippans kommun, Tjörns kommun, kommun, kommun, kommun, Funktionsrätt , , Föreningen och Byggnadsnämndssekreterare (), Föreningen , Kulturmiljöfrämjandet, Lika Unika, Federationen mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, , , Småkom, SPF Seniorerna, VVS-företagen. Därutöver har följande inkommit med synpunkter: , , , , i . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i (2010:900). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga , biträdd av departementssekreteraren . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , M , , , , , Hellmark , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar proposition Fler bygglovsbefriade åtgärder