prop · H50380 · 2018-01-30 00:00:00 — och jämlikhets synpunkt om att anvisningsrätten riskerar att hindra den individuella utformningen av bostaden ska vägas mot möjligheten att anvisningsrätten kan bidra till att den enskilde enklare får en anpassad bostad i de kommuner där bostadsmarknaden är särskilt pressad. Vidare har regeringens förslag om ändrad bidragstagarkrets betydelse, då det alltid ska vara den person vars behov ska tillgodoses med bostadsanpassningsbidrag som är part i ärendet. Om sökanden anser att hans eller hennes behov inte tillgodoses så har sökanden möjlighet att överklaga beslutet. Regeringen medger att förslaget kommer att innebära ökade kostnader Prop. 2017/18:80 i kommunerna. Detta beskrivs närmare i konsekvensavsnittet. 5.13Övertagande av begagnad anordning Regeringens förslag: En kommun ska få avtala om att ta över en anordning som har installerats med stöd av bostadsanpassningsbidrag enligt den nya lagen eller motsvarande äldre bestämmelser och lämna ekonomiskt stöd för kostnader som kan uppstå i samband med ett sådant övertagande. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av kommunerna är positiva till för- De anser att det är bra att verksamhet med återanvändning av anordningar regleras i lag och anser att förslaget är kostnadseffektivt och miljöanpassat. ser i princip positivt på återanvändning men menar att det ställer stora krav på hantering och information. Produkterna måste till exempel vara i fullgott skick och motsvara sökandes behov på samma sätt som en ny produkt skulle gjort. Föreningen bostadsanpassning tycker att det är bra om det blir tillåtet enligt lag att återanvända produkter och att det är frivilligt, både för kommunen och för sökande. och Jämlikhet anser att återanvändning av en begagnad produkt ska, som också föreslår, vara frivilligt från bidragstagarens sida. Det är dock av största vikt att den återanvända produkten är fullt jämförbar med en ny produkt Skälen för regeringens förslag: har i ett tidigare uppdrag undersökt möjligheten till återanvändning av hissar och större installationer som har finansierats av bostadsanpassningsbidrag. I rapporten av hissar och större installationer finansierade av bostadsanpassningsbidrag (S2009/01816/FST) föreslår en regeländring som ger kommunerna en möjlighet att använda sig av återanvändning. Rapporten remitterades och ingen instans avstyrkte förslaget. I regeringens uppdrag till om att göra en översyn av lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. så anger regeringen att det tidigare förslaget från om återanvändning ska ingå i lagförslaget, med hänsyn tagen till remissinstansernas synpunkter. I ovan nämnda rapport framkommer i en enkät att av de 286 kommuner som svarat, använder av kommunerna sig av återanvändning av produkter. Den här verksamheten är oreglerad, och regeringen finner det angeläget att reglera verksamhet med återanvändning i lag. föreslår, efter hänsynstagande till tidigare remissinstansers synpunkter, att kommunerna ska få möjlighet att avtala om övertagande eller återlämnande av en anordning på frivillig väg. Kommunerna ska också få möjlighet att i beslut om bostadsanpassningsbidrag erbjuda en begagnad anordning i stället för kontantbidrag, se även avsnitt 5.14. En förutsättning för detta är att anordningen i allt väsentligt uppfyller de krav på kvalitet, säkerhet och hygien som kan ställas på en motsvarande framhåller i rapporten att det ska råda frivillighet i båda rikt- ningarna, dvs. att både kommunen och sökanden är överens om åter- användning för att bidrag ska kunna beviljas med en begagnad anord- Det ska också vara frivilligt för ägaren av en anordning som finan- sierats av bostadsanpassningsbidrag att återlämna anordningen till kom- munen, och kommunen ska ha rätt att avböja ett erbjudande om att överta lyfter fram att den redan pågående verksamheten med återanvända produkter till största delen bygger på frivillighet och att det förekommer få problem eller tvister i hanteringen. med och föreslår därför att verksamheten ska bygga på fri- villighet, både för kommunen och för den enskilde. Det är den som har beviljats bostadsanpassningsbidrag som äger pro- dukten, oavsett om produkten är ny eller begagnad, om inte den som beviljats bostadsanpassningsbidrag ingått avtal med flerbostadshusägaren om att denne övertar äganderätten till produkten. inte bevilja bostadsanpassningsbidrag i form av en återanvänd produkt med krav att produkten ska återlämnas när sökanden inte längre har behov av den. Regeringen anser att det är lämpligt att kommunerna får en lagstadgad möjlighet att ersätta kostnader som kan uppstå i samband med ett Frågan om ersättning blir en del av det avtal som träffas mellan kommunen och den som lämnar tillbaka produkten, dvs. handlar inte om återställningsbidrag som regleras särskilt i lagen. föreslagna ordningen innebär att handläggningen kan förenklas då kommunen kan välja att hantera sådana kostnader utan att det krävs ett Förslaget innebär också att kommunen får möjlighet att ersätta kostnader i de fall personen som lämnar tillbaka produkten inte omfattas av bestämmelserna om återställningsbidrag. Eftersom avtalsfrihet råder om övertagande av begagnade produkter bör även frihet råda om vilka kostnader som kommunen kan ersätta. typ av ersättning som kan utgå får därför avgöras från fall till fall beroende på förutsättningarna i det enskilda ärendet. Regeringen anser att det medför viktiga ekonomiska och miljömässiga samhällsvinster att införa en möjlighet för kommunerna att återanvända Dessutom menar regeringen att verksam- heter med återanvändning kan innebära att sökande snabbare kan få hjälp från kommunen genom att vissa produkter redan finns i lager hos kom- munen, och att sådana ärenden i vissa fall innebär enklare handläggning. Flera kommuner menar att verksamheter med återanvändning av pro- dukter skulle innebära ökade kostnader för kommunerna. visar att nästan samtliga kommuner redan använder sig av använda produkter är det rimligt att tänka sig att de flesta kommuner redan har ett uppbyggt system för återanvändning. förmodligen redan funnit det ekonomiskt försvarbart att bedriva verk- samhet med återanvända produkter. Regeringen anser att kommunerna själva bör avgöra om de vill bedriva verksamhet med återanvändning av produkter och vilka produkter som i så fall skulle komma i fråga, då förutsättningarna hos kommunerna skiljer sig åt över landet. innebär därmed en möjlighet och inte en skyldighet för kommunerna. Regeringen gör därför bedömningen att eventuella kostnadsökningar är Prop. 2017/18:80 en fråga för varje enskild kommun att ta ställning till och inte en fråga på Bidragens storlek och utformning Regeringens förslag: Bostadsanpassningsbidrag, återställningsbidrag och bidrag till reparationer, besiktning och underhåll ska lämnas med belopp (kontantbidrag) som motsvarar skälig kostnad för åtgärderna. Om sökanden och kommunen är överens om detta ska bostads- anpassningsbidrag och bidrag till reparationer, besiktning och under- håll få lämnas som ett åtagande från kommunen att låta utföra åt- Bostadsanpassningsbidrag ska under samma förutsättningar även få lämnas genom att en begagnad anordning överlämnas. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag, med undantag för att i ”bostadsanpassningsbidrag” även inkluderar bidrag till reparationer, besiktning och underhåll. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har lämnat syn- punkter på den delen av förslaget som berör bidrag i formen av ett åtagande för kommunen. Förvaltningsrätten i menar att ett nytt system med beviljande av åtgärder bl.a. kommer att innebära att lagen (2016:1145) om offentlig upphandling, förkortad , blir tillämplig vid upphandling av bostadsanpassningsåtgärder. Detta innebär att dessa åtgärder kommer att konkurrensutsättas, vilket kan bidra till en kostnads- Enligt förvaltningsrättens mening bör det dock beaktas att för det fall att kommunens upphandling av bostadsanpassnings- åtgärder begärs överprövad i förvaltningsdomstol finns en risk att den tidsvinst som räknat med för den enskilde kommer att utebli. Myndigheten för delaktighet tillstyrker förslaget. Av kommunerna är cirka hälften av dem som svarat positiva till för- Man lyfter fram fördelar som att det blir enklare för sökande och att handläggningen blir snabbare. Flera kommuner menar att förslaget tydliggör rollfördelningen mellan kommunen, sökande och utförare. Många kommuner är positiva men lyfter fram utmaningar med förslaget. Flera kommuner påpekar att kommunen kan komma att behöva upp- handla tjänsten för att utföra bostadsanpassningsbidrag som åtagande. Detta kan leda till att mindre företag förlorar arbetstillfällen. sökandes förhållande till konsumentlagstiftningen kommer att påverkas. Några kommuner menar att bostadsanpassningsbidrag leder till att kom- munen får ökat ansvar för utförandet av bostadsanpassningsåtgärder, och att handläggare kan komma att få ökad arbetsbelastning för att hantera Ett par kommuner upplever att förslaget bidrar till att göra rollfördelningen mellan kommun, sökande och entreprenör mer Kommunerna lyfter fram att det är bra att det är frivilligt för kommunerna att välja om de ska erbjuda bostadsanpassningsbidrag i form av ett åtagande. Funktionsrätt tillstyrker såvida det inte är frivilligt för kom- muner, om en individ vill ha och behöver hjälp. invändningar mot att sökande skulle kunna välja mellan kontantbidrag och åtgärd eller ta emot begagnad produkt, med de fördelar vad gäller prispress och rationella rutiner det kan medföra. Det är emellertid viktigt att även då åtgärd väljs måste denna anpassas till bostadens eller fastighetens förutsättningar både tekniskt och estetiskt. Detta är en av de frågor som kan leda till både oklarheter och stora kommunala skillnader. Kommuner och Landsting tillstyrker att lagen kompletteras med möjligheter för kommunen att besluta om att bidrag ska utgå i form av ett åtagande från kommunen att låta utföra åtgärderna eller genom ett överlämnande av en begagnad produkt. Många kommuner har självmant påtagit sig rollen av beställare av byggtjänster för utförande av beviljade bostadsanpassningar. Med den nya bestämmelsen regleras kommunens roll som beställare av dessa tjänster, vilket förenklar kommunens roll som beställare. Kostnadsbesparingar kan också påräknas. välkomnar förslaget, men anser att det inte bör vara frivilligt för kommunerna. Föreningen bostadsanpassning ställer sig positiv till möjligheten att använda ett så kallat åtgärdsbeslut och anser att det är bra att båda parter måste vara överens då det är viktigt att de kommuner som av olika skäl inte vill åta sig att utföra åtgärder kan avstå och i stället bevilja bidrag. Skälen för regeringens förslag Den första delen avseende kontantbidrag överensstämmer i sak med nuvarande lagstiftning. Den andra delen som anger en frivillig möjlighet för kommunerna att lämna bostadsanpassningsbidrag i form av ett åtagande för kommunen att låta utföra åtgärden eller i form av en begagnad anordning är ett tillägg till nuvarande lag. Av nuvarande lag framgår det att bostadsanpassningsbidrag är ett kontantbidrag, där bidrag lämnas med ett belopp som motsvarar skälig kostnad för åtgärderna. Hanteringen av bidraget bygger på en viss rollfördelning. Kommunens uppgift är att bedöma om sökanden har rätt att få bostadsanpassningsbidrag, och därefter till sökanden lämna ett bidrag som motsvarar en skälig kostnad för de åtgärder som beviljats. Sökandens uppgift är att välja en entreprenör och sluta avtal med denne om åtgärdernas utförande. Bidraget betalas ut till sökanden efter att åtgärderna utförts och godkänts, och sökanden betalar därefter leverantören eller entreprenören. Sökanden har en mycket aktiv roll i handläggningsprocessen med att styrka sina anspråk, ta in offerter och planera utförandet av åtgärderna. Kommunerna har en serviceskyldighet enligt bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223), ersätts av den nya förvaltningslagen (2017:900), och det är därför inte ovanligt att kommunen bistår sökanden för att åtgärden ska komma till stånd. Till exempel bistår kommunen sökanden genom vägledning i ansökningsförfarandet för att stödja sökanden att uppnå det som han eller hon eftersträvar. Kommunernas svårigheter att följa den rollfördelning som beskriver i den digitala handboken är väl kända. Kommunernas handläggning av bostadsanpassningsbidraget – en undersökning av 33 kommuner 2013:4, konstaterat att det finns stora brister i den formella hanteringen av bidraget. Totalt granskades 330 ärenden av olika slag och i av ärendena var kommunen delaktig i beställningen av åtgärderna och/eller betalning till entreprenören via fullmakt. I intervjuer svarar de kommunala handläggarna att många sökande har svårigheter i att lämna in en komplett ansökan, vilket leder till långa handläggningstider. Vidare framkommer det att två tredjedelar av handläggarna ansåg att det finns problem med nuvarande bidragsform. Man upplever att det är för mycket administration kring enklare ärenden och att det överlåts för mycket på de sökande. Majoriteten av de sökande har inte någon praktisk möjlighet att hantera projektering, inhämta offerter och sluta avtal med entreprenörer. Följden av det blir att de lämnar en fullmakt till kommunen att sköta hela ärendet. I samma enkätstudie framkommer att av sökandena kryssar i en ruta där man uppdrar åt kommunen att sköta hela ärendet. Bostadsanpassningsbidrag i form av ett åtagande lyfter fram i sina överväganden hur ett fullmaktsförfarande kan leda till oklarheter, där t.ex. kommunen sluter avtal med en entreprenör för en sökandes räkning. Oklarheter uppstår t.ex. om vem som ska rätta till fel och brister. Därtill har i olika tillsynsärenden uppmärksammat brister i information och kommunikation mellan kommunen som fullmäktig och den enskilda sökanden som fullmaktsgivare. Ett exempel är att sökanden inte alltid är medveten om att denne i realiteten har ett avtal med en entreprenör då kommunen har stått för alla kontakter. Regeringen anser i likhet med att det är angeläget att reglera den här typen av överenskommelser för att säkerställa att rollfördelningen blir tydligare. Därför föreslår regeringen att kommunerna ska ha möjlighet att bevilja bidrag i form av ett åtagande för kommunen att låta utföra åtgärden om sökanden och kommunen är överens om det. Med ett sådant förfarande blir kommunen ansvarig för att åtgärden utförs på ett sätt som är tillfredsställande för sökanden. För sökanden innebär det att denne endast har en motpart. Förslaget kommer att ha påverkan på de sökandes relation till konsumentlagstiftningen. Lagförslaget innebär att kommunerna får en ny roll i förhållande till sökanden, vilket får konsekvenser för ansvarsfrågan. I de fall där kommunen lämnar bostadsanpassningsbidrag i form av ett åtagande blir inte lagstiftning som har till syfte att stärka konsumenters rättigheter, som konsumenttjänstlagen (1985:716), tillämplig. I de fall där kommunen har beviljat bostadsanpassningsbidrag som ett åtagande svarar kommunen för att bostadsanpassningsåtgärden installerats på ett korrekt sätt. Sökanden kan vara missnöjd med de åtgärder som kommunen åtagit sig att utföra eller med den begagnade anordning som beviljats. Lagrådet har ifrågasatt i vilken form sökanden kan få en sådan fråga prövad. Regeringen konstaterar att om sökanden är missnöjd med produkten eller utförandet bör denne vända sig till kommunen med sitt klagomål. Ett alternativ kan vara att sökanden får ansöka om ett nytt bostadsanpassningsbidrag för att få rättelse. För kommunen innebär förslaget att handläggningstiden kan förkortas. Regeringen menar att eftersom många kommuner ofta är 2017/18:80 delaktiga i utförandet är det rimligt att tänka sig att det finns system för att hantera den här typen av ärendehandläggning. Regeringen delar bedömning att denna bidragsform ska vara en frivillig möjlighet för både sökanden och kommunen. Sökandena ska ha möjlighet att välja att själva råda över hela processen av installerandet av bostadsanpassningen. Även kommunen behöver ha möjlighet att avgöra om den anser att det enskilda ärendet lämpar sig för att beviljas med ett åtagande i stället för kontantbidrag. För de kommuner som väljer att införa bidrag i form av åtagande, innebär det att vissa bostadsanpassningsåtgärder kan behöva upphandlas enligt . Detta bör bidra till en kostnadseffektivisering. I de fall där upphandling försenas genom exempelvis domstolsprocesser, bör kommunen informera sökanden så denne i stället kan välja att t.ex. ge en närstående en fullmakt om sökanden finner det lämpligare. Bostadsanpassningsbidrag i form av överlämnande av en begagnad anordning Som framgår av avsnitt 5.13 driver en majoritet av kommunerna verksamhet med begagnade produkter. Regeringen finner det angeläget att reglera den här verksamheten och föreslår att kommunerna ska få möjlighet att i beslut om bostadsanpassningsbidrag erbjuda en begagnad anordning i stället för kontantbidrag. En förutsättning för detta är att anordningen i allt väsentligt uppfyller de krav på kvalitet, säkerhet och hygien som kan ställas på en motsvarande ny produkt. diskuterar i sin rapport om det ska vara frivilligt för sökande att ta emot bidrag i form av en begagnad anordning. I remissvaren till av hissar och större installationer finansierade med bostadsanpassningsbidrag framkom argument för att sökande inte ska kunna välja kontantbidrag i stället för en begagnad anordning. bedömer att det förekommer få problem eller tvister i den här typen av verksamheter som bygger på frivillighet. Att införa tvingande regler i beviljandeskedet skulle enligt kunna medföra problem. Sådana problem skulle kunna vara att bevisa att en anordning uppfyller de krav som ställs avseende kvalitet och säkerhet om sökanden och kommunen gör olika bedömning av anordningen. anser därför att det ska vara frivilligt att ta emot bostadsanpassningsbidrag i form av en begagnad anordning. Regeringen delar bedömning och föreslår att det ska vara frivilligt för sökanden att ta emot bostadsanpassningsbidrag som begagnad anordning, detta för att undvika tvister och för att förenkla tillämpningen. Den vanliga ordningen är att bostadsanpassningsbidrag beviljas med ett kontantbidrag, som täcker de skäliga kostnaderna för åtgärdens utförande. Sökanden bör till ansökan lägga en kostnadsberäkning eller anbud/offert för att visa vad en anpassningsåtgärd kommer att kosta. Möjligheten att bevilja bostadsanpassningsbidrag i form av en begagnad produkt ger kommunen en annan roll gentemot sökande. Det finns svårigheter att prissätta en begagnad anordning. Däremot är det rimligt att kommunen även i ärenden där bidrag beviljas med en begagnad anordning ska kunna beräkna skälig kostnad för installation. menar att när det är praktiskt möjligt bör alternativa anbud eller kost- Prop. 2017/18:80 nadsberäkningar för en installation kunna prövas. Regeringen delar bedömning att bidragssystemet bör vara utformat så att kommunerna kan bevilja bostadsanpassningsbidrag i form av en begagnad anordning samt ett kontantbidrag som ska täcka kostnaderna för att installera anordningen, eller bevilja bostadsanpassningsbidrag som ett åtagande i kombination med en begagnad anordning. I de fall den begagnade anordningen är mycket enkel att installera, exempelvis en spisvakt, så kan kommunen bevilja bostadsanpassningsbidrag enbart i form av en begagnad anordning. Lagrådet anför att regleringen synes innebära att sökandens valmöjligheter inte kan begränsas av reglerna om att bidragen ska vara skäliga och åtgärderna nödvändiga. Regeringen anser dock att det av regleringen i 5 och 16 §§ den föreslagna lagen tydligt framgår att reglerna om att åtgärden ska vara nödvändig för att bostaden ska vara ändamålsenlig för sökanden och att bidrag bara lämnas för skäliga kostnader, gäller oavsett i vilken form bostadsanpassningsbidrag lämnas. I lagförslag regleras endast två typer av bidrag, bostadsanpassningsbidrag och återställningsbidrag. I ”bostadsanpassningsbidrag” inkluderas bidrag som ges till reparationer, besiktning och annat underhåll. Som anges i avsnitt 5.11 anser regeringen att det är lämpligare att i lagen separera regleringen av bostadsanpassningsbidrag från sådana bidrag som ges till reparationer, besiktning och annat underhåll. Av detta skäl föreslår regeringen att bestämmelsen om bidragens storlek och utformning justeras i förhållande till förslag på så sätt att det uttryckligen anges att även bidrag till reparationer, besiktning och underhåll ska lämnas med belopp som motsvarar skälig kostnad för åtgärderna. Av (s. 94) framgår att ärenden som rör reparationsåtgärder borde kunna vara lämpliga att hantera som beviljande av ett åtagande från kommunen att låta utföra åtgärden. Detta bör därför uttryckligen anges i lagen. Bidrag till reparationer, besiktning och underhåll torde däremot i praktiken aldrig kunna beviljas genom ett överlämnande av en begagnad anordning. Denna form av åtgärd ska därför bara vara aktuell för bostadsanpassningsbidrag. 5.15Ansökan, beslut och utbetalning av bidrag Regeringens förslag: Ansökan om bidrag ska prövas av den kommun där den bostad som avses med ansökan är belägen. I beslut om bidrag ska det anges vilka åtgärder bidraget avser. Om bidrag lämnas i form av kontantbidrag ska även det högsta belopp som kan utbetalas anges. Om kommunen har beslutat om bidrag i form av ett åtagande från kommunen att låta utföra åtgärderna eller genom ett överlämnande av en begagnad anordning ska detta särskilt anges. Kontantbidrag ska betalas ut sedan de åtgärder som bidraget avser har utförts och kostnaderna har redovisats. 2017/18:80 förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I förslag anges att ansökan om bidrag ska lämnas in till den kommun där den bostad eller fastighet som avses med ansökan är belägen. föreslår att det i beslutet även ska anges en tidpunkt då åtgärderna senast ska vara utförda. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i påpekar att i de fall bidrag ska utgå i form av åtagande från kommunens sida kan det vid en överprövning av kommunens upphandling av åtgärder vara svårt för kommunen att i beslutet ange någon tid då åtgärderna senast ska vara utförda. Förvaltningsrätten påpekar också att det inte framgår av den föreslagna lagtexten att angivandet av senaste tidpunkt för färdigställande endast innebär en upplysning till sökanden om när åtgärderna bedöms vara utförda och klara. För att undvika problem med att kommunen i sitt första beslut anger ett belopp som sedan överstiger de faktiska kostnaderna anser förvaltningsrätten att kommunen i sitt första beslut bör ange att bidrag kan beviljas efter redovisning med de faktiska kostnaderna, dock maximalt med ett visst belopp. Majoriteten av kommunerna är positiva till förslaget, men problematiserar kring förslaget om att i beslut ange tid när bostadsanpassningsåtgärden ska vara klar. Kommunerna önskar även förtydligande kring förslaget att i beslut om bidrag ange storleken på kontantbidrag. Flera av brukarorganisationerna är positiva till att reglerna om handläggningen av ärenden förtydligas. och jämlikhet anser dock att man måste föra in i lagen att besluten ska vara skriftliga, inte bara antyda det underförstått. Kommuner och Landsting välkomnar att förslaget innehåller handläggningsregler samt bestämmelser om vad ett beslut om bidrag måste innehålla och regler kring utbetalning. Eftersom beslutet ska innehålla ett konkret bidragsbelopp, måste detta i så fall anges som ett maximibelopp. I annat fall kommer kommunen att vara bunden att betala ut hela den summa som anges i beslutet. Denna viktiga aspekt bör beaktas i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Skälen för regeringens förslag: har i sin tillsynsverksamhet noterat stora brister kring kommunernas formella ärendehantering. Nu- varande lagstiftning innehåller mycket få bestämmelser kring handläggningen av ärenden.