prop · H503186 · 2018-03-20 00:00:00 — Även om tolkningen av en inkorporerad konvention ligger fast på ett annat sätt än tolkningen av nationell lag – där situationen kan åtgärdas genom en lagändring – kommer lagstiftaren genom fortsatt transformering alltjämt att ha vissa möjligheter att påverka tolkningen av rättigheterna i konventionen. Det ska också framhållas att just domstolsprövningen är ett skydd för att den enskilde får sina rättigheter respekterade. Inkorporering genom en särskild lag I utredningens uppdrag ingår att lämna förslag till en lag om inkorporering av . Däremot ingår det inte i uppdraget att lämna förslag till lag om inkorporering av de två fakultativa protokoll till konventionen som tillträtt. Ibetänkandet föreslås att artiklarna 1–43.1 och 44.6 i , ioriginaltexternas lydelse, ska gälla som svensk lag. Originaltexterna ska ha samma giltighet. För att barnets rättigheter ska få önskat genomslag krävs, vid sidan av inkorporering, fortsatt transformering. Det krävs därutöver en kombi- nation av olika åtgärder, såsom lagstiftning, information, utbildning och samordning mellan olika aktörer på olika nivåer i samhället. Principer vid en eventuell konflikt mellan bestämmelser och inhemsk lagstiftning Utgångspunkten för utredningens arbete är att ska ges status av vanlig lag. I syfte att underlätta för olika aktörer redogörs i betänkandet för de principer som kan bli aktuella när det finns en eventuell konflikt mellan den inkorporerade bestämmelser och annan svensk lagstiftning. Det är utredningens bedömning att verkliga konflikter, i betydelsen oförenlighet eller motstridighet, mellan och annan svensk lagstiftning sällan torde uppkomma. De konflikter som kan upp- komma bedöms kunna lösas med hjälp av olika rättstillämpningsmetoder. Eventuella konflikter bör också vid behov fångas upp i det fortsatta trans- formeringsarbetet. I samband med att inkorporeringen av i svensk rätt utvärderas finns det anledning att uppmärksamma frågan om hur even- tuella konflikter mellan konventionen och lagstiftningen i övrigt har hanterats. I syfte att underlätta för olika aktörer bl.a. vid rättstillämpning och lag- stiftning redogörs i betänkandet för rättsliga och praktiska frågor som rör En inkorporering av förutsätter att rättstillämparen har kunskap om konventionen och om hur den ska tolkas och tillämpas. Utbildning och kompetensutveckling om konventionens praktiska til- lämpning i förhållande till den egna verksamheten är därför viktigt. Utredningen har varit i kontakt med ett antal myndigheter, samt Kommuner och Landsting (SKL), för att få veta vilket stöd och vilken skriftlig vägledning för tolkningen av de ser behov av i sin verksamhet. Det har därvid uttryckts ett behov av en skriftlig väg- ledning som kan vara ett stöd vid tolkningen och tillämpningen av den inkorporerade . En sådan vägledning bör utgå från svenska förhållanden. Den bör finnas samlad på ett ställe och göras lätt tillgänglig. Åtgärder som kan behöva vidtas med anledning av en inkorporering Även om det endast är originaltexternas lydelse som blir gällande som lag, innehåller inkorporeringslagar som regel en bilaga med konventionen i svensk översättning. Utredningen har identifierat vissa brister i den svenska översättningen av och föreslår därför att det, inför en inkorporering, görs en översyn av den svenska översättningen av konventionen. En inkorporering av kommer sannolikt att väcka frågor som myndigheter och beslutsfattare inte har haft anledning att ta ställning till tidigare. Det är därför viktigt att de situationer som kan komma att uppstå i den praktiska tillämpningen, efter det att barnkon- ventionen blivit lag, diskuteras i domstolarna och i andra myndigheter. Utredningen föreslår därför att och andra centrala myndigheter i regleringsbrev får i uppdrag att, utifrån respektive myndighets uppdrag och verksamhet, diskutera vilka utma- ningar och frågor man kan komma att ställas inför efter en inkorporering. Finns det lagstiftningsbehov är det viktigt att detta påtalas och förs vidare till . En fråga som kan uppkomma i rättstillämpningen är om en viss bestämmelse i konventionen är direkt tillämplig (self-executing). Ytterst får det ankomma på domstolar och andra rättstillämpande myndigheter att, utifrån den specifika situationen, bedöma om en bestämmelse är direkt tillämplig eller inte. För att höja kunskapen och för att så långt som möjligt nå en samsyn föreslås att även denna typ av frågor blir föremål för en diskussion inom domstolarna och övriga rättstillämpande myndigheter. Det har inte ingått i uppdrag att behandla frågan om effektiva rättsmedel vid överträdelser av konventionen. Effek- tiva rättsmedel rymmer olika aspekter, varav ekonomisk kompensation är en. Med hänsyn till skadeståndsfrågans betydelse och det oklara rättsläget bör frågan om skadestånd vid kränkning av rättigheter enligt barn- konventionen uppmärksammas i fortsatta arbete. Oklarheten om reformens konsekvenser på skadeståndsrättens område bör dock inte hindra att konventionen inkorporeras. Bedömningar och förslag på de kartlagda områdena Den kartläggning utredningen låtit göra har omfattat områdena barn i migrationsprocessen, stöd och service till barn med funktionsnedsättning, barn som har bevittnat våld inom familjen och barn som har utsatts för våld inom familjen. Utifrån kartläggningsresultaten kan konstateras att inte har fått tillräckligt genomslag i rättstillämpningen på de fyra utvalda områdena och att det finns tydliga brister i förhållande till barnets rättigheter enligt konventionen. På tre av de fyra kartlagda områdena finns det särskilda bestämmelser som utgår från artikel 3 om barnets bästa och artikel 12 om barnets rätt att uttrycka sina åsikter och bli hörd. Trots detta har principerna i barn- konventionen inte fått ordentligt genomslag. Beträffande barn i migrationsprocessen är det utredningens bedömning att i ärenden där sökanden är ett barn måste barnets skäl för ansökan utredas och framgå av beslut. be- dömning av skälen för ansökan måste ha barnet i fokus. Bestämmelsen om barnets bästa i 1 kap. 10 § utlänningslagen (2005:716) föreslås få en tydligare koppling till artikel 3 i barnkonven- tionen genom att det i lagen uttryckligen anges att barnets bästa ska utredas och särskilt beaktas i fall som rör ett barn. Vid bedömningen av barnets bästa ska hänsyn tas till barnets åsikter. Vidare föreslås att det i 1 kap. 11 § utlänningslagen regleras att barnet ska få relevant information om exempelvis sina rättigheter, handlägg- ningen, de beslut som kan komma att fattas och beslutens konsekvenser. Barnet ska också informeras om beslut varigenom ärendet avgörs och de skäl som bestämt utgången. Informationen ska anpassas till barnets ålder, mognad och andra individuella förutsättningar. Den som lämnar informationen ska så långt möjligt försäkra sig om att barnet förstått innehållet i och betydelsen av informationen. För att bättre överensstämma med artikel 12 i föreslås att bestämmelsen i utlänningslagen om barns rätt att få framföra sina åsikter omformuleras och utvidgas till att gälla alla frågor som rör barnet, inte bara frågor om tillstånd. Dessutom föreslås att olämplighetsrekvisitet i nu gällande bestämmelse tas bort. Ett barn ska ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör barnet och barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. I lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, föreslås att nuvarande bestämmelser om barnets bästa och barns möjligheter att få uttrycka sina åsikter får en tydligare koppling till artiklarna 3 och 12 i . Vidare föreslås, på samma sätt som i utlänningslagen, att barnet ska få relevant information anpassad till barnets ålder, mognad och andra individuella förutsättningar och att den som lämnar informationen, så långt möjligt, ska försäkra sig om att barnet förstått informationen. För att få en nationell bild av hur barns rättigheter tillgodoses när det gäller LSS-insatser till barn föreslås att får i uppdrag att genomföra en kartläggning av detta och, utifrån kart- läggningsresultatet, lämna förslag till åtgärder. Beträffande barn som bevittnat våld inom familjen visar kartläggningen att det finns brister i rättstillämpningen, både i förhållande till gällande rätt och i förhållande till rättigheterna enligt . terat behov av stöd och hjälp hos barnet har inte insatser beviljats eftersom inte fått samtycke av vårdnadshavarna eller i vissa fall ens kunnat etablera kontakt med familjen. Det är utredningens bedömning att det måste säkerställas att barn som bevittnat våld får stöd och hjälp av när de är i behov av det. Utredningen delar den uppfattning som gett uttryck för i sitt slutbetänkande i fråga om möjligheten för socialnämnden att besluta om öppna insatser till barn under även om vårdnadshavaren inte samtycker till dem. Såvitt gäller barn som utsatts för våld inom familjen finns det brister i det straffrättsliga skyddet för barn i förhållande till , både i själva lagstiftningen och i tillämpningen av bestämmelserna. kartläggningen framgår bl.a. att åtal i flera fall ogillats eftersom smärta inte ansetts styrkt eller för att den smärta som barnet känt inte varit tillräcklig för att gärningen ska bedömas som misshandel. och de krav det ställer på ett barn som utsatts för våld medför att barn i praktiken inte ges ett likvärdigt straffrättsligt skydd mot våld som vuxna, något som inte ligger i linje med . Utredningen föreslår att det i 3 kap. 5 a § införs en ny särskild straffbestämmelse om misshandel av barn. För ett sådant brott döms en förälder eller en person under vars fostran, vård eller tillsyn ett barn står och som tillfogar barnet kroppsskada, sjukdom eller smärta eller utsätter barnet för våld eller försätter barnet i vanmakt eller något annat Till skillnad från vad som gäller för misshandel krävs inte att våldet har orsakat smärta. Straffet för misshandel av barn är fängelse i högst eller, om brottet är ringa, böter eller fängelse i högst sex För grov misshandel av barn döms till fängelse i lägst ett och högst eller om brottet är synnerligen grovt till fängelse i lägst fyra Brotten benämns misshandel av barn respektive grov misshandel av barn. På en rad rättsområden finns i speciallagstiftningen särskilda bestäm- melser om bl.a. barnets bästa och om barnets rätt att få uttryckta sina Trots detta har kartläggningen visat att grund- principer, som särskilt omfattats av kartlägg-ningen, fått dåligt genomslag i den praktiska tillämpningen. Även om kartläggningen varit begränsad till särskilt angelägna områden föreslås, som ett utflöde av kartläggnings- resultaten, att det i förvaltningslagen (1986:223) och i förvaltningsprocess- lagen (1971:291) införs en ny bestämmelse enligt vilken barnets bästa ska utredas och särskilt beaktas i ärenden och mål som rör barn. få relevant information och ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör barnet. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Bedömningar och förslag utifrån generella iakttagelser Trots olikheter mellan de kartlagda områdena är bristerna likartade. ger anledning att anta att motsvarande brister i rättstillämpningen i för- hållande till finns även inom andra områden än de som ingått i kartläggningen. Utöver de lagstiftningsåtgärder som föreslås på vissa av de kartlagda områdena lämnas i betänkandet förslag på generella åtgärder för att konventionens rättigheter ska få bättre genomslag i rätts- tillämpningen och i samhället i stort. Det är utredningens bedömning att principen om barnets bästa som ett tillvägagångssätt i beslutsprocesser bör få ökat genomslag i det fortsatta transformeringsarbetet. I transformeringsarbetet behöver barnets rätt att uttrycka sina åsikter och få dem beaktade säkerställas. Det bör vidare tydliggöras att barnets rätt att uttrycka sina åsikter och få dem beaktade utgör en väsentlig del vid bedömningen av barnets bästa. En viktig fråga att uppmärksamma är också frågan om hur vårdnadshavarens bestäm- manderätt förhåller sig till barnets rätt att komma till tals. Bestämmelser som innehåller begränsningar eller förbehåll när det gäller rätten för barnet att uttrycka sina åsikter bör ses över. Utredningen bedömer vidare att bör synliggöras i förarbeten där konventionen kan vara av relevans. Sådana förarbeten bör på ett tydligt sätt hänvisa till bestämmelser och hur dessa bör tolkas med stöd av bl.a. barnrättskommitténs allmänna kommen- tarer. I betänkandet föreslås även att om förslagen i ett betänkande har betydelse för barnets rättigheter, ska konsekvenserna i det avseendet redovisas. En bestämmelse om detta tas in i 15 § kommittéförordningen (1998:1474). Möjlighet att kunna utkräva rättigheterna För att rättigheterna i ska ha betydelse för barnet måste det enligt barnrättskommittén finnas effektiva rättsmedel vid kränk- ningar av rättigheterna. Det finns ett behov av att stärka barns möjlighet att utkräva sina rättigheter. Det är därför viktigt att säkerställa att barn har kunskap om och tillgång till myndigheter som är centrala för att säkerställa rättigheterna. Utredningen föreslår att statliga myndigheter som är centrala för att säkerställa barnets rättigheter får i uppdrag att vidta åtgärder för att göra den egna myndighetens verksamhet, eller den verksamhet myndig- heten ansvarar för, känd, tillgänglig och anpassad för barn. Barnombuds- mannen bör få i uppdrag att bistå de berörda myndigheterna i arbetet med detta. Det är vidare utredningens bedömning att regeringen bör utreda om bör ges möjlighet att föra talan för enskilda i de fall frågan är av särskild betydelse för rättstillämpningen eller på annat sätt är av särskilt intresse för genomförandet av . Administrativa och andra åtgärder har nått långt i sitt strategiska arbete, också i relation till länder som har inkorporerat . Trots detta har inte fått det genomslag i rättstillämpningen som man hade kunnat förvänta sig. I betänkandet föreslås att regeringen genomför ett kunskapslyft för att höja kompetensen om , de fakulta- tiva protokoll som har tillträtt och barnets rättigheter bland olika yrkesgrupper som arbetar i statliga och kommunala myndigheter. Kuns- kapslyftet bör även omfatta förtroendevalda i stat, kommun och landsting. Insatserna bör syfta till att ge kunskap och kompetens om vad barn- konventionen och ett barnrättsperspektiv innebär i praktiken, i förhållande till den egna verksamheten. Det bör också ingå att sprida kunskap om metoder för att lyssna på barn och inhämta barns åsikter samt vad barnets bästa som ett tillvägagångssätt innebär. Även kunskapen om barns psykologiska utveckling, minnesfunktioner och förmåga att berätta bör Insatserna bör vidare syfta till att bidra till kunskaps- och erfarenhetsutbyte och till att skapa en samsyn kring tolkningen av barnets rättigheter utifrån bl.a. barnrättskommitténs allmänna kommen- I bör bl.a. följande åtgärder ingå: –får i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser och bidra till spridning och användning av metoder för att stärka barnrättsperspektivet i myndigheters rättstillämpning. Inom ramen för uppdraget bör det också ingå att sprida barnrättskommitténs allmänna kommentarer som ett stöd i tolkningen av barnets rättigheter i rätts- tillämpningen. –Statliga myndigheter som är centrala för genomförandet av barnets rättigheter enligt får i uppdrag att inom sina respektive verksamheter säkerställa att det finns ändamålsenlig kompetens om dessa rättigheter och om barnets utveckling och behov. Myndigheterna ska återrapportera vilka åtgärder som vidtagits för att uppnå detta mål. –får möjlighet att erbjuda uppdragsutbildningar om . Det är vidare utredningens bedömning att det för att kompetensen ska öka för relevanta yrkesgrupper, bör säkerställas att högskoleutbildningar för dessa omfattar kunskap om barnets rättigheter. Dessutom bör alla barn få information i skolan om vart de kan vända sig för att få stöd och hjälp om de befinner sig i en utsatt situation. Utredningen anser vidare att regeringen bör utreda hur etablering av oberoende, lokala barnrättighetsbyråer kan främjas ekonomiskt. Med barnrättighetsbyråer avses byråer dit barn ska kunna vända sig för att få information och individuellt stöd för att få sina rättigheter tillgodosedda. Barnrättighetsbyråerna bör vara fristående från den statliga och kommu- nala organisationen och utgöra ett komplement till det stöd och de insatser som myndigheter och andra organisationer från det civila samhället erbjuder. Författningsförslag i betänkandet blir svensk lag (SOU 2016:19) Förslag till lag om konvention om barnets rättigheter Härigenom föreskrivs följande. Artiklarna 1–43.1 och artikel 44.6 i konvention om barnets rättigheter ska i originaltexternas lydelse gälla som lag här i landet.1 Originaltexterna ska ha samma giltighet. Konventionens engelska och franska originaltexter finns tillsammans med en svensk översättning intagna som en bilaga till denna lag.2 Denna lag träder i kraft . Originaltexterna finns tillgängliga på och i trak- Bilaga 4 i betänkandet. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 3 kap. 6 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 3 kap. 5 a §, av följande lydelse. Om en förälder eller en person under vars fostran, vård eller till- syn ett barn står, tillfogar barnet kroppsskada, sjukdom eller smärta eller utsätter barnet för våld eller försätter barnet i vanmakt eller något annat sådant tillstånd döms för misshandel av barn till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Är brott som avses i 5 § att anse Är brott som avses i 5 eller 5 a § som grovt, döms för grov att anse som grovt, döms för grov misshandel till fängelse i lägst ett misshandel av barn till fängelse i av om brottet är grovt ska särskilt lägst ett och högst . beaktas om gärningen var bedömande av om brottet är grovt livsfarlig eller om gärningsman- ska särskilt beaktas om gärningen nen har tillfogat en svår kropps- var livsfarlig eller om gärnings- skada eller allvarlig sjukdom eller mannen har tillfogat en svår annars visat särskild hänsyns- kroppsskada eller allvarlig sjuk- löshet eller råhet. dom eller annars visat särskild hänsynslöshet eller råhet. Är brottet att anse som synnerligen grovt, döms dock till fängelse i lägst fyra och högst . Vid bedömande av om brottet är synnerligen grovt ska särskilt beaktas om kroppsskadan är bestående eller om gärningen har orsakat synnerligt lidande eller om gärningsmannen har visat synnerlig hänsynslöshet. Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2010:370. Förslag till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Härigenom föreskrivs att det i förvaltningsprocesslagen (1971:291) ska införas en ny paragraf, 8 a §, av följande lydelse. I mål som rör barn ska rätten se till att barnets bästa blir utrett och särskilt beaktas. Ett barn ska få relevant infor- mation och ges möjlighet att fram- föra sina åsikter i frågor som rör barnet. Barnets åsikter ska tillmätas be- tydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för mål som har inletts före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i förvaltningslagen (1986:223) Härigenom föreskrivs att det i förvaltningslagen (1986:223) ska införas en ny paragraf, 7 a §, av följande lydelse. I ärenden som rör barn ska bar- nets bästa utredas och särskilt beaktas. Ett barn ska få relevant infor- mation och ges möjlighet att fram- föra sina åsikter i frågor som rör barnet. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ärenden som har inletts före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade dels att 6 a och 8 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 8 b och 8 c §§, av följande lydelse. När åtgärder rör barn ska bar- Vid åtgärder som rör ett barn ska nets bästa särskilt beaktas. barnets bästa utredas och särskilt Vid bedömningen av barnets bästa ska hänsyn tas till barnets åsikter i enlighet med 8 c §. Insatser enligt denna lag ska ges den enskilde endast om han eller hon begär det. Om den enskilde är eller uppenbart saknar förmåga att på egen hand ta ställning i frågan kan vårdnadshavare, god man, förmyndare eller förvaltare begära insatser för honom eller henne. När en insats rör ett barn ska barnet få relevant information och ges möjlighet att framföra sina åsikter. Barnets åsikter ska till- mätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. 4Senaste lydelse 2010:480. 5Senaste lydelse 2010:480. När en insats rör ett barn ska barnet få relevant information, om exempelvis – vilka rättigheter barnet har, – hur handläggningen går till, och – de beslut som kan komma att fattas och konsekvenserna av dessa. Barnet ska informeras om beslut varigenom ärendet avgörs och de skäl som bestämt utgången. Den information som barnet får ska anpassas till barnets ålder, mognad och andra individuella förutsättningar. Den som lämnar information ska så långt det är möjligt försäkra sig om att barnet har förstått informationen. Ett barn ska ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör barnet. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Denna lag träder i kraft . I fall som rör ett barn ska barnet få relevant information, om exempelvis– vilka rättigheter barnet har,– hur handläggningen går till, och– de beslut som kan komma att fattas och konsekvenserna av dessa.Barnet ska informeras om beslut varigenom ärendet avgörs och de skäl som bestämt utgången.Den information som barnet får ska anpassas till barnets ålder, mognad och andra individuella förutsättningar.Den som lämnar information ska så långt det är möjligt försäkra sig om att barnet har förstått informationen.11 a §Ett barn ska ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör barnet.Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningslagen (2005:716) dels att 1 kap. 10 och 11 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 1 kap. 11 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I fall som rör ett barn skall I fall som rör ett barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets bästa utredas och särskilt barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Vid bedömningen av barnets bästa ska hänsyn tas till barnets åsikter i enlighet med 11 a §. När frågor om tillstånd enligt denna lag skall bedömas och ett barn berörs av ett beslut i ärendet skall, om det inte är olämpligt, barnet höras. Den hänsyn skall tas till det barnet har sagt som barnets ålder och mognad motiverar. Denna lag träder i kraft . Förslag till förordning om ändring i kommittéförordningen (1998:1474) Härigenom föreskrivs att 15 § kommittéförordningen (1998:1474) ska ha följande lydelse. Om förslagen i ett betänkande har Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala själv- betydelse för den kommunala själv- styrelsen, skall konsekvenserna i det styrelsen, ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. avseendet anges i betänkandet. samma gäller när ett förslag har samma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för syssel- brottsförebyggande arbetet, för syssel- sättning och offentlig service i olika sättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags delar av landet, för små företags måga eller villkor i övrigt i förhållande måga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten till större företags, för jämställdheten