prop · H503141 · 2018-03-13 00:00:00 — 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Även internationellt sett finns det stora osäkerheter i uppskattningarna av framtida kostnader för avveckling av kärnkraftsreaktorer och omhändertagande av kärnavfall. I mitten av 2016 var 446 reaktorer i drift i världen, vilka i genomsnitt var . Nästan 250 reaktorer var och cirka 75 reaktorer var gamla. Från inledningen av den kommersiella kärnkraftsindustrin har 157 civila reaktorer tagits ur drift. Enligt ()66 är dock erfarenheterna av avslutade avvecklingsprojekt begränsade, vilket medför att det saknas tillförlitliga data om avvecklingskostnader och kostnader för förvaring av använt kärnbränsle. Exempelvis blev 2015 första land att besluta om att starta byggnation av ett slutförvar för använt kärnbränsle.67 Eftersom även dagens kostnader för rivning och lagring av kärnavfall är okända bygger finansieringen av omhändertagandet av kärnavfall på förhållandevis osäkra skattningar. I många länder är det oklart hur väl nuvarande skattningar speglar faktiska avvecklingskostnader. Det saknas en internationellt accepterad standard för beräkning av avvecklingskostnader och det förekommer också att anläggningsinnehavare i samma land använder olika metoder för beräkningarna. Det finns också skillnader mellan olika länder beträffande vilka kostnader som de nationella finansieringssystemen ska täcka.68 Europeiska kommissionen kartlade i en studie kostnaderna för rivning av reaktorer i olika medlemsstater. Enligt studien varierar den beräknade kostnaden för rivning av en reaktor mellan per Gigawatt elektrisk effekt (GWe), vilket anges för till exempel och och per GWe, vilket anges för till exempel och . Kommissionen framhåller att olika tekniker för rivning är en orsak till skillnaderna.69 De beräknade kostnaderna i , så som de definieras enligt finansieringslagen, har blivit högre . Detta avspeglar osäkerheten när ny kunskap om avveckling, rivning och avfallshantering tillkommer samt när antaganden förändras, exempelvis om den framtida utvecklingen av arbetskraftskostnader. I diagram 2 redovisas den återstående grundkostnad70 vid respektive beräkningstillfälle, det så kallade planarbetet. 66NEA är ett organ inom som ska underlättar samarbetet mellan länder med avancerad kärnteknisk infrastruktur för att förbättra kunskapen inom kärnsäkerhet, teknik, vetenskap, miljö och lag. 67SKB, hämtad , . 68Nuclear (2016), Financing the Decommissioning of Nuclear Facilities, No. s. 6 och 11. 69Europeiska Kommissionen (2016). Commission staff working document, Communication from the Commission Nuclear Illustrative Programme presented under Article 40 of the for the opinion of Economic and , SWD (2016) 102 final. 70Summan av de förväntade kostnaderna för åtgärder och verksamhet så som tillståndshavarnas kostnader för säker hantering och slutförvaring av restprodukter, säker avveckling och rivning av kärntekniska anläggningar, samt den forsknings- och utvecklingsverksamhet som behövs. R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E R I N G S S Y S T E M E T F Ö R K Ä R N A V F A L L S H A N T E R I N G kostnad har beräknats högre vid varje planarbete som det har gjorts utbetalningar från Kärnavfallsfonden. Ett sätt att uttrycka förändringen i den beräknade totala kostnaden för hela projektet är att använda återstående grundkostnad och justera för de utbetalningar som gjorts från fonden. De totala utbetalningarna till reaktorinnehavarna från fonden har varit , som den återstående grundkostnaden har ökat med . De totala kostnaderna har därmed ökat med mellan Plan 2007 och Plan 2016. Diagram 2 Återstående grundkostnad enligt finansieringslagen (40 + drifttid) samt utbetalda medel till reaktorinnehavarna fram till det aktuella Planarbetet. Utbetalningar mellan 2007 och planåret Källa: sammanställning av data från SKB och Kärnavfallsfonden. 3.2Beräkningsmetod för kostnaderna i finansieringssystemet 3.2.1 SKB gör beräkningar i fyra steg I baseras beräkningarna av de framtida kostnaderna på SKB:s aktuella planering rörande utformning och genomförande av systemet för att ta hand om det använda kärnbränslet och det radioaktiva avfallet.71 SKB har ett uppdrag från kärnkraftsföretagen att beräkna och sammanställa de framtida kostnaderna för de åtgärder som krävs. SSM:s roll är att därefter granska SKB:s kostnadsunderlag och bedöma om de kostnader som redovisas kan anses riktiga utifrån förväntningen 71SKB (2013), Plan 2013, Kostnader för kärnkraftens och radioaktiva restprodukter, Underlag för avgifter och säkerheter åren 2015–2017. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N om framtida utgifter. Enligt regelverket ska sådana beräkningar göras var tredje år. , forskare vid i , har i ett utlåtande till SSM skrivit att det kan finnas incitament för bolagen att göra konservativa prognoser för att på så sätt få göra lägre inbetalningar till fonden och därmed minska sina kortsiktiga kostnader. Han anser därför att det är särskilt viktigt med tydlighet i antaganden bakom beräkningarna av de förväntade framtida utgifterna.72 Beräkningarna görs i fyra huvudsakliga steg.73 •Först beräknas ett referensscenario där kärnkraftsreaktorernas drifttid antas vara 50 respektive . •I ett andra steg beräknas ett scenario enligt finansieringsförordningen som innan den nya förändringen baseras på drift av reaktorerna eller återstående drifttid men som baseras eller återstående drifttid.74 •I det tredje steget görs sannolikhetsbaserade osäkerhetsanalyser med hjälp av den successiva principen (successiv kalkyl), vilken översiktligt beskrivs nedan. Dessa beräkningar ligger till grund för avgiftsnivån och kompletteringsbeloppet. •Slutligen fördelas avgifter och säkerheter på de olika tillståndshavarna. Utöver detta bestäms finansieringsbeloppet i ytterligare ett scenario där kärnkraftsproduktionen antas upphöra innevarande år. 3.2.2Successiv kalkyl för att inkludera osäkerhet i kostnadsberäkningarna För att identifiera, analysera och värdera osäkerheter i kostnadsberäkningarna använder SKB en probabilistisk beräkningsmetod, enligt principen om en successiv kalkylering. Metoden syftar till att fånga en realistisk kostnadsbild av ett projekt som sträcker sig lång fram i tiden. Den är väletablerad och används bland annat av för att uppskatta osäkerheter i kostnadsberäkningarna vid stora infrastrukturinvesteringar.75 Den successiva kalkylen är inte en modell utan en metod som kan varieras på många olika sätt. Gruppanalys är ett centralt moment i den successiva kalkylen och används för att strukturera kalkylen. Gruppanalysen ställer upp sannolikhetsfördelningar för de 72Dahlqvist (2014), Utlåtande till SSM, . 73SKB (2013), Plan 2013, Kostnader för kärnkraftens och radioaktiva restprodukter, Underlag för avgifter och säkerheter åren 2015–2017. 2016/17:199. Reglerna om finansiering av kärnavfallshanteringen, bet. 2017/18:FöU2, rskr. 2017/18:17. 75Vägverket (2009). Handledning Successiv kalkylering inkl. lathund och anläggningskostnader. Underlagsrapport till Förslag till Nationell plan för transportsystemet, rapport . R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E R I N G S S Y S T E M E T F Ö R K Ä R N A V F A L L S H A N T E R I N G Det första steget är att identifiera projektets osäkerheter. Varje osäkerhet ska sedan värderas av analysgruppen. Den variation som analysgruppen antagit för respektive objekt kommer sedan att varieras slumpmässigt i en så kallad . I simuleringen väljs slumpmässigt värden utifrån objektens sannolikhetsfördelning och nya resultat för kostnadskalkylen beräknas. I SKB:s beräkningar genomförs denna procedur 2 000 gånger. Det slutliga resultatet utgörs av den sannolikhetsfördelning som ges av samtliga beräkningar sammantaget. Medelvärdet av utgör de förväntade framtida kostnaderna för åtgärder och verksamhet inom ramen för finansieringssystemet. Det värde som inte överskrids i av alla simuleringar (den ) har fram till och med avgiftsperiod 2018–2020 legat till grund för kompletteringsbeloppet. Beloppet har alltså endast täckt osäkerheter på kostnadssidan. Myndigheter ser behov av nya analysmetoder Även osäkerheter i tillgångssidan ska täckas av kompletteringsbeloppet i och med lagändringarna i finansieringslagen.76 Kompletteringsbeloppet ska därmed täcka upp för de ökade osäkerheter som tillkommer när de fonderade pengarna placeras i tillgångar med högre risk. För att beräkna det nya, mer omfattande kompletteringsbeloppet behövs troligen en annan beräkningsmetod än successiv kalkyl. SSM anser att en samlad riskanalys i en så kallad asset liability managment analys (ALM-analys) skulle förbättra beräkningen av kompletteringsbeloppet.77 En ALM- analys kan användas för att beräkna underlag för riskavsättningar baserade på risker i hela systemet, fördjupa analysen samt ge ett bredare underlag inför beslut om Kärnavfallsfondens placeringsreglemente.78 SSM har ännu inte någon ALM- modell men man har tagit fram en principiell modellanalys i syfte att illustrera konsekvenserna av olika antaganden.79 Riksgälden menar att en ALM-analys med fokus på en förväntansmässig balans mellan tillgångar och skulder i finansieringssystemet tydliggör att det är avgifterna, och förvaltningen av dessa, som i första hand ska finansiera omhändertagandet av kärnavfallet. En sådan analysmetod måste dock utvecklas och presenteras med hög grad av transparens.80 2016/17:199, bet. 2017/18:FöU2, rskr. 2017/18:17. 77Intervju med företrädare för , . 78Strålsäkerhetsmyndigheten (2011). En samlad syn på finansieringssystemets tillgångs- och skuldsida, dnr SSM2011-153-37. 79Intervju med företrädare för , . 80Riksgälden (2014). Förslag till förändringar i finansieringssystemet för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet, remissvar dnr 2013/316. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Representanter för Kärnavfallsfonden anser också att en ALM-modell behövs, men om den ska tillämpas behöver man bygga upp modelleringskompetens och använda samma modell på SSM och Kärnavfallsfonden.81 3.3 Osäkerheter i kostnadsberäkningarna I sin redovisning av kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015 konstaterade att det sammantagna kärnavfallsprojektet faller inom kategorin projekt som har stor osäkerhet i kostnadsberäkningarna. Projektet är stort, långsiktigt och hör till kategorin udda och sällan genomförda projekt, vilket förknippas med betydande risker för kostnadsöverdrag.82 Antaganden om hur olika kostnadsposter utvecklas kommer ständigt att ändras på grund av den långa tidshorisonten och när ny information framkommer. Utöver detta finns även mer metodorienterade osäkerheter som påverkar kostnadsuppskattningarna. Inför avgiftsperioden –2017 har SSM arbetat med en fördjupad granskning av SKB:s metoder och osäkerhetsanalyser. Myndigheten har identifierat två huvudsakliga problemområden i beräkningarna – dels bedömningen av den framtida prisutvecklingen för insatsfaktorer, de så kallade externa ekonomiska faktorerna, dels tveksamheter om huruvida SKB:s osäkerhetsanalys fångar den verkliga osäkerheten.83 Utöver dessa punkter har även kritik riktats mot den successiva kalkylmetoden och vissa underlag. Alla dessa parametrar påverkar utfallet av kostnadsuppskattningarna. 3.3.1Metoder för att skatta externa ekonomiska faktorer har stor påverkan Utöver antaganden om tekniska förutsättningar för omhändertagandet av kärnavfall måste antaganden om framtida kostnadsutveckling för olika insatsvaror och insatsfaktorer inkluderas i beräkningarna. Dessa antaganden benämns i SKB:s beräkningar som externa ekonomiska faktorer (EEF), se tabell 3. 81Intervju med representanter för Kärnavfallsfonden, . Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet, Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015, , . 83Intervju med företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E R I N G S S Y S T E M E T F Ö R K Ä R N A V F A L L S H A N T E R I N G Tabell 3 Externa ekonomiska faktorer i SKB:s beräkningar Real arbetskostnad per producerad enhet, tjänstesektorn Real arbetskostnad per producerad enhet, byggindustrin Reala priser på byggmaterial Realt pris på koppar (US-dollar/ton) Realt pris på bentonit (US-dollar/ton) Real växelkurs SEK/US-dollar Källa: SKB (2016a). , som SSM anlitat som konsult, anser att en utgångspunkt för prognoser av detta slag kan vara teoretiska överväganden och modeller med strukturella förklaringsvariabler; en annan kan vara tidsserieanalyser där trender skattas utifrån historiska data.84 SKB har använt tidsserieanalys för att prognostisera EEF:erna. Det finns dock olika metodval inom tidsserieanalys som påverkar resultatet, och SKB:s val av metod har inför granskningen av Plan 2013 lett till en oenighet mellan SKB och SSM. förordar en exponentiell modell medan SKB förespråkar att statistiska tester ska utvärdera vilken modell som ska appliceras vilket för två EEF:er ger en linjär modell som resultat. I granskningen av Plan 2013 bedömde SSM att SKB:s beräkningsmetod underskattade kostnaderna med så mycket som 10 miljarder kronor.85 Detta föranledde SSM att inför Plan 2016 utfärda riktlinjer för hur EEF:erna bör utformas. Dessa riktlinjer presenteras i tabell 4. 84Konjunkturinstitutet (2014). Kommentarer till beräkningar av externa ekonomiska faktorer i SKB:s rapport 2013 Underlag för kostnadsberäkningar, dnr 6.1-74-14.2014-06-13. 85Strålsäkerhetsmyndigheten (2014). Förslag på kärnavfallsavgifter, finansierings- och kompletteringsbelopp , dnr SSM2013-6255. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 4 Riktlinjer för EEF-beräkningar Prognosekvationer och prognoser ska dokumenteras på ett transparent sätt. Ställningstaganden ska redovisas, förklaras och motiveras. Utfallsdata som används vid beräkning av prognosekvationernas parametrar för EEF 1 till EEF 8 ska tillhandahållas av . När prognosekvationens parametrar beräknas ska samtliga observationer i Prognoserna ska beräknas med prognosekvationens parametrar. Prognosekvationens trend ska vara exponentiell för EEF 1 till EEF 4. Prognoserna ska utgå från det sista tillgängliga utfallsvärdet. Den statistiska osäkerheten i prognosekvationerna ska användas för att beräkna osäkerhetsintervall för prognoserna. Dessa osäkerhetsintervall ska användas om en En analys av om det finns korrelationer mellan olika EEF, och i vilken mån som det bör beaktas i en osäkerhetsanalys, ska genomföras. Källa: (2017b). SKB valde att endast till viss del uppfylla SSM:s riktlinjer i Plan . Bland annat höll SKB kvar vid den linjära modellen för flera av EEF:erna. SSM gav därför i uppdrag åt att skatta alternativa utvecklingar för EEF 1–4 i enlighet med SSM:s riktlinjer. De nya alternativa EEF:erna användes för att räkna om SKB:s underlag, vilket medförde att den odiskonterade86 grundkostnaden steg med (). Med andra ord visade beräkningarna att metoden för att skatta EEF:erna har stor betydelse för de totala kostnaderna. SSM har anlitat och , forskare vid , för att bedöma i vilken mån de modeller som används av SKB och skatta den framtida reala prisutvecklingen på insatsfaktorer i kärnavfallsprogrammet bygger på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet.87 I sin rapport skriver forskarna att det finns klara skäl till varför kärnkraftsindustrin kan antas ha ett informationsövertag på specifika områden inom kostnadsberäkningarna, men att detta informationsövertag inte gäller på alla områden. När det gäller EEF:erna skriver de att ”det förefaller självklart att kärnkraftsindustrin är mycket mindre lämpad att göra bedömningar av dessa än en myndighet och andra institutioner som har detta som sin huvuduppgift”. Forskarna lyfter även fram att det är rimligt att samma 86Det vill säga kostnaderna har inte räknats om till ett nuvärde. 87Hassler och Krusell (2015). Prognoser för framtida kostnader för att omhänderta kärnkraftens restprodukter, rapport beställd av , , . R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E R I N G S S Y S T E M E T F Ö R K Ä R N A V F A L L S H A N T E R I N G bedömningar gällande exempelvis lönetillväxt och realräntor används i alla delar av den offentliga verksamheten, vilket är något som inte har tillämpats i detta fall. 3.3.2 Fasta förutsättningar avgränsar analysen I sina analyser använder SKB vissa förutsättningar som betraktas som fasta, vilket innebär att dessa inte kan varieras i analysen. SSM har vid flera möten med sin finansieringsdelegation tagit upp att många av de fasta förutsättningarna skulle kunna ses som riskfaktorer och att SKB därmed begränsar osäkerhetsberäkningarna.88 Enligt SKB är syftet med fasta förutsättningar att avgränsa analysen.89 Tabell 5 beskriver de fasta förutsättningarna. Tabell 5 Fasta förutsättningar i Plan Osäkerhetsanalysen ska enbart omfatta kostnadssidan och således inte innefatta ränteosäkerheter och andra liknande finansiella frågor. Rådande samhällssystem och finansiella institutioner antas bestå. Kalkylen ska avse omhändertagande inom gränser. Mängden använt kärnbränsle ska bestämmas utifrån kärnkraftsföretagens prognoser och ska ligga fast. Typ av framtida använt kärnbränsle ska motsvara dagens om inte kärnkraftsföretagen redan fattat beslut om annat. Konsekvenser för mängden eller typen av restprodukter av reaktorhaveri ska inte beaktas i analysen. Analysen ska begränsas till att omfatta enbart KBS-3-metoden för omhändertagande av kärnavfall. Ingen övervakning av slutförvaret efter avslutad deponering ska ingå i Kostnader som kan uppstå om någon felaktighet skulle medföra att kapslarna måste åtgärdas efter deponering ska inte ingå i analysen. Analysen ska baseras på kostnader i prisnivå . Källa: SKB (2016). 88Protokoll från sammanträde med SSM:s finansieringsdelegation, , , . 89SKB (2016). Underlag för kostnadsberäkningar, Redovisning av kalkylförutsättningar, metodik för beräkning av kostnader och kostnadsresultat, . 90KBS-3 metoden är en metod för att ta hand om använt kärnbränsle. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Forskare från teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU), som på uppdrag av SSM utvärderat SKB:s kostnadsberäkningar, menar att en fast förutsättning är fast endast om någon ställer trovärdiga garantier för att man tar det fulla ansvaret för att förutsättningarna håller under hela projektet.91 Med stöd av denna forskningsrapport bedömer SSM att det är rimligt att begränsa osäkerhetsanalysen på detta sätt om någon aktör går in och garanterar finansiering eller tar på sig det fulla ansvaret om de fasta förutsättningarna bryts. SSM anser att kriterierna för fasta förutsättningar bör utgå från de ramar som ges enligt lag och förordning. SSM:s slutsats är att fem av de fasta förutsättningarna i tabell 5 – mängden använt kärnbränsle, typ av kärnbränsle, reaktorhaveri, KBS-3- metoden samt inget återtag av deponerade kapslar – saknar stöd i lagen.92 har också diskuterat frågan om fasta förutsättningar i sin . Där ställs frågan om vad som skulle hända om SKB måste öppna och återta felaktiga kapslar i en pluggad deponeringstunnel, något som skulle leda till väsentliga merkostnader. påpekar att återtag inte är ovanligt i stora projekt och tar som exempel att byggaktören under byggandet av var tvungen att riva en nästan färdigbyggd pylon på grund av felaktig betonggjutning.93 3.3.3 SSM:s kritik mot hur SKB använder metoden successiv kalkyl SSM har i granskningen av Plan 2010 framfört kritik mot hur SKB använder den successiva kalkylen. Bland annat kritiserar SSM den funktionsform som SKB valt att använda för sannolikhetsfördelningen av de olika osäkerheterna. Den valda funktionsformen ger en lägre standardavvikelse94 än andra funktionsformer som skulle kunna användas. SKB saknar enligt SSM även en systematisk metod för att söka efter relativt oförutsägbara händelser, så kallade svarta svanar. SSM anser även att analysgruppen är optimistisk i sin osäkerhetsbedömning och att denna. optimism exempelvis kan bero på att medlemmarna i analysgruppen kan känna lojalitet mot kärnkraftsindustrin, att gruppen kan vara för ensidigt sammansatt, eller att bedömningsprocessen sker för öppet så att medlemmarna påverkas av varandra.95 I SSM:s granskning av Plan 2013 framkom även att många riskfaktorer 91Torp m.fl. (2017). Berekning av merkostnader –2074 för avveckling av de svenska kärnkraftverken och omhändertagande av restprodukter, Rapport , dnr SSM2016-5513-34. 92Strålsäkerhetsmyndigheten (2017). Förslag på kärnavfallsavgifter, finansierings- och kompletteringsbelopp –2020, dnr SSM2016-5513. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet, Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015, , . 94Standardavvikelse är ett spridningsmått som beskriver hur mätdata avviker från medelvärdet. 95Strålsäkerhetsmyndigheten (2011a). R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E R I N G S S Y S T E M E T F Ö R K Ä R N A V F A L L S H A N T E R I N G i analysen använts utan hänsyn till inbördes samvariation.96 SSM anser att flertalet variationer förefaller representera samma underliggande osäkerhetsfaktorer och bör därför slås ihop. SSM framför även att antalet beräkningscykler bör öka för att få högre precision i beräkningarna. Sammantaget anser SSM att SKB:s osäkerhetsanalys leder till en låg standardavvikelse med hänsyn till att det är ett så stort projekt.97 Kompletteringsbeloppets storlek i Plan ger en relativ standardavvikelse på , men vid en granskning av SKB:s beräkningar från Plan konstaterar forskarna från NTNU att baserat på deras erfarenhet från stora projekt med liknande analyser, är en relativ standardavvikelse på 20–mer realistisk. Forskarna uppskattade att kompletteringsbeloppet var för lågt beräknat, om den relativa standardavvikelsen skulle vara 20–i stället 10 procent.98 I Plan 2016 har standardavvikelsen ökat till med samma metod, men forskarna från NTNU vidhåller att en mer realistisk relativ standardavvikelse borde vara runt 20–. har i tidigare granskningsrapporter om väg- och järnvägsinvesteringar uppmärksammat att det finns systematiska underskattningar av kostnaderna i stora och långsiktiga infrastrukturprojekt. 100 Granskningsrapporterna lyfter fram att det inte finns något som indikerar att dåliga data eller dåliga prognosmetoder skulle leda till systematiska underskattningar av projektens kostnader. Otillförlitliga indata och prognosmetoder borde snarare innebära en större osäkerhet i prognosen inte en systematisk underskattning. Den forskning som granskningsrapporterna hänvisar till menar att det finns två huvudsakliga orsaker till att kostnader systematiskt underskattas i tidiga kalkyler: så kallad optimism bias respektive strategisk underskattning, där optimism bias definieras som att både lekmän och experter som är engagerade i ett projekt tenderar att underskatta dess kostnader och tidsåtgång samt överskatta projektets nytta. Enligt slutsatserna i granskningsrapporterna visar omfattande forskning (till exempel Flyvbjerg, 2006) att varken optimism bias eller strategiska kostnadsunderskattningar motverkas särskilt väl av successiv kalkylering om prognosmakarna antar en inside view, det vill säga inte ser till utfall i andra liknande projekt. Enligt Flyvbjerg behöver man ha en outside view för att göra så träffsäkra kostnadsprognoser som möjligt. 96Strålsäkerhetsmyndigheten (2017), Granskning av SKB:s osäkerhetsanalys för kostnader i finansieringssystemet för kärnkraftens radioaktiva restprodukter, dnr SSM2015-3606-7. 97Intervju med företrädare för , . 98Strålsäkerhetsmyndigheten (2014a). Granskning av SKB:s rapport 2010 Kostnader för kärnkraftens radioaktiva restprodukter, dnr SSM2011-153-22. 99Torp m.fl. (2017). Berekning av merkostnader –2074 för avveckling av de svenska kärnkraftverken och omhändertagande av restprodukter, rapport , dnr SSM2016-5513-34. 100Riksrevisionen (2011).