prop · H503173 · 2018-03-13 00:00:00 — Det finns inte skäl att göra någon annan bedömning när ett högre underhållsstöd ska lämnas med anledning av att barnet har fyllt . Även i dessa fall ska således självmant ta upp frågan. Enligt 19 kap. 34 § SFB ska betalningsbeloppet för den bidragsskyldiga föräldern omprövas när ett högre underhållsstöd lämnas till ett barn med anledning av att det har fyllt . En ändring av betalnings- 2017/18:173 beloppet vid en sådan omprövning ska enligt bestämmelsen gälla från och med månaden efter den då barnet fyllde . Den aktuella bestämmelsen bör ändras som en konsekvens av att underhållsstödet även ska höjas för barn som har fyllt . Bestämmelsen bör föreskriva att en omprövning av betalningsbeloppet ska göras även i dessa fall samt att en ändring av betalningsbeloppet ska gälla från och med månaden efter den då barnet fyllde . Avgiftsuttag inom och förmåner till totalförsvarspliktiga påverkas av förslaget Föräldrar har enligt 8 kap. 1 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453) en skyldighet att bidra till en kommuns kostnader för ett barns vård i ett annat hem än det egna. Ett sådant avgiftsuttag bestäms enligt 6 kap. 2 § socialtjänstförordningen (2001:937) för var och en av föräldrarna efter samma grunder som gäller för att bestämma betalningsskyldighet för underhållsstöd enligt 19 kap. SFB. Det belopp som respektive förälder ska bidra med får inte överstiga vad som för varje tid motsvarar underhållsstödsbeloppet enligt 18 kap. 20 § SFB. De förslag som lämnas i denna proposition får därmed konsekvenser för hur stort kommunens avgiftsuttag kan vara vid placeringar av barn utanför det egna hemmet. Förslagen har även betydelse för beräkningen av familjepenning enligt förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga. För tid som den bidragsberättigade är betalningsskyldig för underhållsstöd får, enligt 7 kap. 11 § nämnda förordning, familjepenning inte överstiga summan av fastställd betalningsskyldighet och den del av fastställt underhållsbidrag som överstiger underhållsstödets belopp. Om underhållsstöd lämnas för ett barn för vilket familjepenning har beviljats, ska enligt 11 kap. 8 § samma förordning familjepenning som motsvarar fastställd betalningsskyldighet för underhållsstödet betalas för den bidragsberättigades räkning till . Regeringens förslag: Den lagändring som avser barn som är eller äldre ska träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd som avser . Den lagändring som avser barn som är 11–ska träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), som är den enda remissinstans som har yttrat sig särskilt över förslaget till ikraftträdandetidpunkt, ställer sig frågande till att höjningen av underhållsstödet ska ske vid två olika tidpunkter. Enligt ISF vore det mer rimligt att även ändringen för de äldre barnen träder i kraft så att även detta kan ske i samband med årliga omprövning av den bidragsskyldiga förälderns betalningsbelopp. Skälen för regeringens förslag: Höjningarna av underhållsstödet bör Prop. 2017/18:173 träda i kraft så snart det är praktiskt möjligt. innebär detta att lagändringarna bör träda i kraft när det gäller barn som är eller äldre samt för barn som är 11–. Inspektionen för Socialförsäkringen (ISF) anser att det vore mer rimligt att båda höjningarna träder i kraft . Regeringen vill i denna del framhålla att underhållsstödet redan är förhöjt för barn som är eller äldre. kan utan större anpassningar hantera en ytterligare höjning av beloppet för underhållsstöd för denna ålderskategori. Att skapa en ny ålderskategori inom underhållsstödet (barn 11–) kräver emellertid större anpassningar av it-system. Det är således praktiskt möjligt med ett tidigare ikraftträdande för barn som har fyllt . Såväl underhållsstödet som det belopp som en bidragsskyldig förälder ska betala till betalas i förskott. De nya bestämmelserna om åldersdifferentierat underhållsstöd bör mot denna bakgrund tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd som avser för barn som är eller äldre samt för barn som är 11–. Ändringen av bestämmelsen om omprövning av betalningsbeloppet är föranledd av att ett högre underhållsstöd även ska lämnas till ett barn som har fyllt . Ändringen träder i kraft och bör tillämpas första gången i fråga om betalningsskyldighet som avser . Att betalningsbeloppet ska omprövas när ett högre underhållsstöd lämnas till ett barn med anledning av att barnet har fyllt följer av 19 kap. 34 § socialförsäkringsbalken, förkortad SFB, lydelsen (prop. 2016/17:216). Den omständigheten att de nya bestämmelser som avser barn som är 11–ska tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser innebär att kan verkställa ändringarna i samband med den årliga omprövning som görs när det finns ett nytt beslut om slutlig skatt (jfr 18 kap. 34 och 35 §§ samt 19 kap. 34 § SFB). Ändringar av underhållsstöd och betalningsbelopp gäller i dessa fall året då beslutet om slutlig skatt meddelades. När underhållsstödet höjs för barn som har fyllt får det positiva för- I och med höjningen ökar inkomsten för boföräldrarna när barnet blir äldre. Den relativa inkomstökningen är störst bland hushåll med de lägsta disponibla inkomsterna. lämnades underhållsstöd för cirka 209 500 barn vilket betalades ut till cirka 142 100 boföräldrar. cirka 115 800 bidragsskyldiga föräldrar i underhållsstödssystemet. delen män bland bidragsskyldiga föräldrar utgör . 2017/18:173 boföräldrarna gäller det omvända förhållandet då är kvinnor (källa: ). För drygt en tredjedel av de bidragsskyldiga föräldrarna innebär förslaget att ett högre betalningsbelopp kommer att debiteras. De bidragsskyldiga föräldrarnas förmåga att betala tillbaka ett belopp till som helt eller delvis motsvarar det lämnade underhållsstödet stiger i takt med barnets ålder, vilket beror på förälderns inkomstutveckling. Totalt sett uppskattas att det efter regelförändringen blir av de bidragsskyldiga föräldrarna – exklusive dem som har endast skulder inom underhållsstödssystemet – som kommer att ha förmåga att betala tillbaka hela underhållsstödsbeloppet på för barn , för barn som är 11–och för barn som har fyllt . Figurerna 7.1 och 7.2 visar att de föreslagna förändringarna ökar den fördelningsmässiga träffsäkerheten inom underhållsstödssystemet. Figur 7.1 visar att drygt 460 000 personer som bor i ett hushåll som berörs av förslagen beräknas få en förbättrad ekonomisk situation och att motsvarande antal personer som beräknas få en försämring är drygt 100 000 jämfört med dagens bestämmelser. Den procentuella förändringen av disponibel inkomst för olika inkomstklasser (decil 1–10) framgår av figur 7.2. Det är hushållen med de lägsta inkomsterna som påverkas mest av de aktuella förslagen. Figuren visar att inkomstdecil 1 ökar sin disponibla inkomst med mer är en procent. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 -0,20 1 För att kunna jämföra disponibla inkomster för hushåll används en s.k. konsumtionsenhetsskala där konsumtionen är relaterad till hushållets sammansättning. Varje person i hushållet tilldelas en vikt och den disponibla inkomsten divideras med summan av vikterna för hushållets medlemmar. Kvoten blir disponibel inkomst per konsumtionsenhet, även kallad ekonomisk standard. För ett singelhushåll är vikten 1,0 och för t.ex. en familj med en vuxen och två barn är vikten 1,94 (1+ 0,52+0,42). Om bägge hushållen har en disponibel inkomst på blir den ekonomiska standarden för singelhushållet per konsumtionsenhet medan den för barnfamiljen blir (240 000/1,94) per konsumtionsenhet. Tabell 7.1 nedan visar att det är cirka 155 000 föräldrar som får en bättre ekonomisk situation som en konsekvens av förslagen, varav drygt 124 000 är kvinnor. Bland de 72 000 föräldrar som får en försämrad ekonomisk situation är 56 700 män och 15 300 kvinnor. Tabell 7.2 visar att de som får det ekonomiskt bättre i genomsnitt beräknas få mer i disponibel inkomst . Motsvarande siffra för dem som får en sämre ekonomi är . Figurerna 7.3 och 7.4 visar antalet föräldrar som får ökad respektive minskad disponibel inkomst per konsumtionsenhet uppdelat på kön. Brytpunkten för vid vilken betalningsgrundande årsinkomst den bidrags- skyldiga föräldern tvingas betala ett högre belopp varierar med antalet barn och barnens ålder. Brytpunkten blir om den bidrags- skyldiga föräldern har ett barn som är , om barnet är 11–och om barnet är eller äldre. Bidragsskyldiga som har inkomster under brytpunkten samt de med barn under blir inte berörda av att underhållsstödet höjs. skyldiga som har inkomster över brytpunkten och har barn över 11 respektive innebär däremot förslagen en försämring då de får ett högre betalningsbelopp på grund av det höjda underhållsstödsbeloppet i dessa olika åldersintervaller. Försämringen innebär att betalnings- beloppet kan bli mer om barnet är 11–och mer om barnet är eller äldre. av de bidragsskyldiga föräldrarna beräknas få ett högre betalningsbelopp med de föreslagna höjningarna av underhålls- Detta gäller främst de bidragsskyldiga som har ekonomisk förmåga att betala tillbaka ett fullt underhållsstöd. höjningarna av underhållsstödsbeloppet tillsammans med den tidigare höjningen av grundavdraget innebär att de bidragsskyldiga föräldrar som kommer att debiteras ett lägre betalningsbelopp minskar från en tredjedel till en femtedel (jfr prop. 2016/17:216). fanns det cirka 115 800 bidragsskyldiga föräldrar, drygt 100 000 män och närmare 16 000 kvinnor, som var betalnings- skyldiga för underhållsstöd som lämnats för deras barn. fanns det 41 000 bidragsskyldiga som enbart har skulder att betala av, det lämnas inte längre något underhållsstöd för den bidragsskyldiges De bidragsskyldiga männen och kvinnorna fördelar sig förhållandevis jämnt över inkomstklasserna. 2017/18:173 finns i vardera inkomstdecil. av de bidragsskyldiga har en disponibel inkomst , dvs. befinner sig i inkomstdecil 2–10. Med de föreslagna höjningarna av underhållsstödet för barn som är eller äldre kommer antalet bidragsskyldiga som har förmåga att betala tillbaka hela det lämnade underhållsstödet att minska. Detta gäller oavsett hur många barn den bidragsskyldiga föräldern är underhållsskyldig för. För att visa på fördelningseffekter av de föreslagna ändringarna har gjort beräkningar på hushållsnivå. Beräkningarna visar storleken på den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet och beräkningarna är baserade på prognoser . En jämförelse mellan den disponibla inkomsten för de olika hushållstyperna bidragsskyldiga respektive boföräldrar, jämfört med samtliga hushåll eller samtliga barnfamiljer i riket, visar att boföräldrarna har lägst disponibel inkomst. Över den senaste tioårsperioden har antalet barn som underhållsstöd lämnas för minskat från 286 000 barn till 220 000 barn . lämnades fullt underhållsstöd på för nästan 199 000 barn. har åldersfördelningen bland barn som det lämnas fullt underhållsstöd för varit förhållandevis . Gruppen 0–5-åringar har motsvarat av alla barn som det lämnas underhållsstöd för –2016. Gruppen 6–10-åringar har ökat andelsmässigt från , gruppen 11–14 åringar har utgjort medan åldersgruppen 15–20-åringar har minskat andelsmässigt från . De föreslagna höjningarna av underhållsstödet kommer alla barn inom underhållsstödssystemet som har fyllt till del, vilket innebär att inga barn diskrimineras (artikel 2 i ). Barn har olika behov i olika åldrar och normalkostnaden för äldre barn är högre än för barn . Genom förslagen kommer dessa barn således att få sina behov tillgodosedda i högre utsträckning, vilket är positivt för barnets bästa (artikel 3 i ). Barn kan naturligtvis ha olika behov av andra skäl än ålder men det finns inom ramen för underhållsstödssystemet inte möjlighet att individanpassa beloppet på det sätt som ska göras när ett civilrättsligt underhållsbidrag fastställs. En förhoppning med förslaget om åldersdifferentiering av underhållsstödet är att föräldrar som har kommit överens om ett underhållsbidrag ser över och anpassar storleken av det i takt med att barnet blir äldre och kostar mer. Att barn därmed skulle få ett högre underhållsbidrag kan också ses som en positiv konsekvens för barn. De familjeekonomiska stöden är allt mer inriktade på att skapa incitament för jämställdheten mellan föräldrarna och deras gemensamma ansvar för barnet. Det är därför viktigt att detta framhålls även när föräldrarna inte lever tillsammans. Föräldrarna har då fortfarande ett gemensamt försörjningsansvar för barnet och ska se till att barnets behov tillgodoses på bästa sätt. Föräldrarna måste efter en separation fortsätta 2017/18:173 att samarbeta i frågor som gäller barnet, och i detta ingår frågor som rör underhållsskyldighet för barn. Förslagen om en höjning av underhållsstödet för barn som är eller äldre bedöms få positiva effekter på den ekonomiska jämställdheten då kvinnor till övervägande del är mottagare av underhållsstöd och har en sämre ekonomisk situation än män som är bidragsskyldiga. Av de boföräldrar som tog emot underhållsstöd var kvinnor. Cirka tre av fyra boföräldrar är ensamstående. En höjning av underhållsstödet innebär därmed en förstärkning av kvinnors ekonomiska situation vilket påverkar den ekonomiska jämställdheten positivt. För de bidragsskyldiga föräldrarna innebär höjningen av underhållsstödet för barn som är eller äldre att av dem får en ekonomisk försämring på per barn och månad. Av de bidragsskyldiga föräldrarna är män. 7.2 Konsekvenser för staten En avgörande faktor för att kunna göra beräkningar av de ekonomiska konsekvenserna för staten av en höjning av underhållsstödet för barn som är eller äldre är i vilken omfattning de bidragsskyldiga föräldrarna har förmåga att betala tillbaka det lämnade underhållsstödet. En klar majoritet, , av underhållsstöden lämnas som fullt underhållsstöd. fanns det cirka 115 800 bidragsskyldiga föräldrar i underhållsstödssystemet. Av det belopp som de bidragsskyldiga föräldrarna är betalningsskyldiga för betalas tillbaka (avser 2016). De debiterade beloppen motsvarar i sin tur av den totala kostnaden för lämnade underhållsstöd. De bidragsskyldiga föräldrarnas debiteringsgrad såväl som betalningsgrad ökar i takt med barnens ålder. Det är i sig helt naturligt eftersom en majoritet av de bidragsskyldiga föräldrarna, i likhet med de flesta andra, har en positiv löneutveckling. Detta avspeglar sig i såväl beräkning av vad den bidragsskyldiga föräldern bör kunna betala, som i vilken utsträckning de faktiskt gör det. En bidragande anledning är att antalet bidragsskyldiga föräldrar är mindre än antalet barn, dvs. varje bidragsskyldig är betalningsskyldig för i snitt 1,67 barn. Ett åldersdifferentierat underhållsstöd innebär att underhållsstödsbeloppet varierar med barnets ålder och följer utvecklingen av den ökade kostnaden för barnets behov. De bidragsskyldiga föräldrarnas förmåga att betala ett belopp till som helt eller delvis motsvarar det lämnade underhållsstödet stiger i takt med barnets ålder, vilket beror på förälderns inkomstutveckling. Eftersom barn i de högre åldersgrupperna är fler inom underhållsstödssystemet innebär det att kostnaden för att åldersdifferentiera stödet då kan mildras något av bidragsskyldiga föräldrars stigande inkomster. Ekonomiska konsekvenser för staten En höjning av underhållsstödets belopp ökar statens kostnader för under- Förslagen innebär en ökning av anslaget för under- , och Prop. 2017/18:173 . Att beloppet är betydligt lägre 2018 beror på att höjningen av underhållsstödet till barn som är eller äldre ska träda i kraft och tillämpas på underhållsstöd och betalningsskyldighet . Förslagen innebär också en mindre ökning av förvaltningsanslag. har beräknat att handläggningskostnaderna ökar med med anledning av förslagen. Kostnaden för it-investeringar m.m. uppgår totalt till . Avskrivningarna fördelas dock . har i budgetpropositionen fått medel till kostnaderna för införandet. Förvaltningskostnaderna fördelar sig på följande kostnadsposter: Det finns inte skäl att förvänta sig att förslaget medför någon ökning av antalet överklaganden i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Regeringen bedömer därför att domstolarna inte kommer att påverkas mer än marginellt av förslaget och att eventuella merkostnader kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. När underhållsstödsbeloppet höjs för barn som har fyllt 11 respektive berörda boföräldrar en ökad inkomst. underhållsstödsbeloppet innebär därmed minskade kostnader för kommunerna i den mån hushållen får försörjningsstöd. för budget- och skuldrådgivare () instämmer i den bedömningen och 2017/18:173 tillägger att vissa hushåll kanske kan bli självförsörjande vid höjningen av underhållsstödet, om hushållet har fått ett kompletterande försörjningsstöd. kommuner och landsting (SKL) ifrågasätter om konsekvensanalysen är tillräckligt underbyggd och anser att promemorian saknar ett resonemang om huruvida det höjda underhållsstödet kan påverka den enskildes rätt till andra förmåner som t.ex. bostadsbidrag inom socialförsäkringen. Underhållsstöd är en skattefri förmån som inte ingår vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten inom bostadsbidrag. Höjningen av underhållsstödet påverkar inte heller den enskildes rätt till andra socialförsäkringsförmåner som t.ex. bostadstillägg. Däremot påverkas familjepenningen enligt förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga, se kap. 4 avsnittet Avgiftsuttag inom och förmåner till totalförsvarspliktiga påverkas av förslaget. De föräldrar som trots det höjda underhållsstödet får ett högre betalningsbelopp torde ha sådana inkomster som gör att de inte är aktuella för försörjningsstöd. Normalt sett beviljas inte försörjningsstöd för att täcka kostnader för underhållsstöd. Sammantaget innebär detta att det inte bedöms uppkomma ökade kostnader för kommunerna med anledning av förslagen. SKL framför även att en högre nivå på underhållsstödet kan påverka enskildas skuldsättning, vilket i sig kan medföra ökad belastning på budget- och skuldrådgivningen i kommunen. SKL anser att promemorian saknar en konsekvensanalys vad gäller risken för ökad skuldsättning för individen i promemorian. Regeringen bedömer dock att risken för skuldsättning inte kommer att öka. har gjort en kartläggning av överskuldsättning och analys av indrivnings- och återkravsregler (svar på regeringsuppdrag, dnr S2015/00673/FST). Kartläggningen visade att bidragsskyldiga föräldrar med låga inkomster hade en högre skuldsättning än bidragsskyldiga föräldrar med högre inkomster. Mot bakgrund av att den tredjedel av de bidragsskyldiga föräldrarna som beräknas få ett högre betalningsbelopp med anledning av höjningen av underhållsstödet tillhör de högsta inkomstdecilerna kan det antas att risken för skuldsättning för dessa föräldrar inte kommer att öka. Det torde därför inte heller medföra en ökad belastning på budget- och skuldrådgivningen i kommunerna. Förslagen får även konsekvenser för kommunens avgiftsuttag vid placeringar av barn utanför det egna hemmet. Föräldrar har en skyldighet att bidra till en kommuns kostnader för ett barns vård i ett annat hem än det egna. Ett sådant avgiftsuttag bestäms efter samma grunder som gäller för att bestämma betalningsskyldighet för underhållsstöd. Förslagen innebär att kommunen kan ta ut högre avgifter när förälderns betalningsbelopp höjs vid placering av äldre barn. 8.1Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1) Paragrafen fastställer beloppet för fullt underhållsstöd. Om inte annat följer av 21–24 och 26–30 §§, lämnas fullt underhållsstöd. Underhållsstöd lämnas med ett högre belopp med anledning av att barnet har fyllt (se prop. 2016/17:216). Ändringen av bestämmelsen innebär att det belopp som ska lämnas i fullt underhållsstöd från och med månaden efter den då barnet har fyllt höjs från till , dvs. en ökning med . Övervägandena finns i avsnitt 5. Enligt första punkten träder lagen i kraft . Av andra punkten framgår att den nya bestämmelsen tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd som avser . Det innebär att kan besluta om och betala ut underhållsstöd för september månad med tillämpning av den nya bestämmelsen. Andra punkten omfattar enligt sin lydelse inte betalningsskyldighet, eftersom det inte införs någon ny bestämmelse om betalningsskyldighet i 19 kap. En konsekvens av ett höjt underhållsstöd är däremot att den bidragsskyldiga förälderns betalningsbelopp påverkas från och med samma tidpunkt som höjningen (jfr 19 kap. 2, 3 och 34 §§). Den aktuella lagändringen innebär således att kommer att behöva fatta beslut om nya betalningsbelopp för tid . Övervägandena finns i avsnitt 6. 8.2Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.2) Paragrafen fastställer beloppet för fullt underhållsstöd. Om inte annat följer av 21–24 och 26–30 §§, lämnas fullt underhållsstöd. Underhållsstöd lämnas med olika belopp beroende på barnets ålder. Ändringen av bestämmelsen innebär att fullt underhållsstöd ska lämnas med från och med månaden efter den då barnet har fyllt till och med månaden då barnet fyller . Det finns därmed tre ålderskategorier i bestämmelsen (barn , barn 11–samt barn ). För barn i den nya ålderskategorin 11–innebär ändringen en höjning av underhållsstödet med 2017/18:173 Övervägandena finns i avsnitt 5. Paragrafen avser omprövning av betalningsbeloppet enligt 16 § (jfr prop. 2016/17:216 s. 41 f.). Första stycket anger i vilka fall betalningsbeloppet ska omprövas. Genom ett tillägg till tredje punkten föreskrivs att betalningsbeloppet även ska omprövas när ett högre underhållsstöd lämnas till ett barn med anledning av att barnet har fyllt (jfr 18 kap. 20 §). Andra stycket anger från och med vilken månad en ändring av betalningsbeloppet ska gälla vid en omprövning. Sista meningen i stycket ändras som en konsekvens av ändringen i första stycket. Vid en sådan omprövning som avses ska ändringen således gälla från och med månaden efter den då barnet fyllde . Övervägandena finns i avsnitt 5. Enligt första punkten träder lagen i kraft . Av andra punkten framgår att de nya bestämmelserna tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser . Övervägandena finns i avsnitt 6. Nytt åldersdifferentierat underhållsstöd och direktåtkomst för Barns behov varierar i olika åldrar. Det finns därför enligt arbetsgruppen skäl att differentiera storleken på underhållsstödets belopp uppdelat på tre åldersgrupper (0–, 11–respektive ), för att bättre svara mot de kostnader som finns för att tillgodose barns varierande behov. Regeringen har i proposition 2016/17:216 lämnat förslag att underhållsstödet för barn som är eller äldre höjs med till . Det finns enligt arbetsgruppen skäl för att höja underhållsstödet även till barn som är 11–och föreslår att underhållsstödet ska höjas med för den åldersgruppen. Arbetsgruppen föreslår även att barn som är eller äldre får en ytterligare höjning med . Höjningarna innebär att underhållsstödet bättre svarar mot hälften av barns normalbehov i de åldersgrupperna. Underhållsstöd ska därmed lämnas med till och med månaden då barnet fyller och med från och med månaden efter det att barnet har fyllt samt med från och med månaden efter det att barnet har fyllt . Beräkningen av underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag ska utgå från samma belopp. Höjningen av underhållsstödet till ett barn som har fyllt 11 eller omfattas inte av socialförsäkringsbalken krav på ansökan om ökning av en förmån. Det behövs således inte någon ansökan från den som önskar ett högre underhållsstöd med anledning av att barnet fyllt 11 eller . Den bidragsskyldiga förälderns betalningsbelopp ska omprövas när ett högre underhållsstöd lämnas till barnet med anledning av att barnet har fyllt 11 eller . En ändring av betalningsbeloppet vid en sådan omprövning ska gälla från och med månaden efter den då barnet fyllde 11 eller .