prop · H503245 · 2018-05-03 00:00:00 — underlaget ska inte heller räknas in underlaget ska inte heller räknas in andelar och aktiebaserade delägar- andelar och aktiebaserade delägar- rätter om en kapitalvinst inte rätter om en kapitalvinst inte skulle ha tagits upp enligt skulle ha tagits upp enligt bestämmelsen i 25 a kap. 5 § om bestämmelsen i 25 a kap. 5 § om varit ett sådant ägarföretag som varit ett sådant ägarföretag som andel enligt 24 kap. 13 §. inte skulle ha tagits upp ska inte skulle ha tagits upp ska skalbolagsbeskattning i 25 a kap. skalbolagsbeskattning i 25 a kap. Utdelning som företaget lämnar ska dras av. Sådan utdelning av andelar i ett dotterbolag som avses i 42 kap. 16 § ska dock inte dras av. Den utdelning som ska dras av enligt första stycket 3 ska dras av som kostnad det beskattningsår som beslutet om utdelning avser. förening lämnar i förhållande till förening lämnar i förhållande till om ekonomiska föreningar, lagen om ekonomiska föreningar, lagen eller rådets förordning (EG) nr eller rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) ska föreningar (SCE-föreningar) ska I fråga om andra insatser I fråga om andra insatser än förlagsinsatser gäller detta dock än förlagsinsatser gäller detta dock inte till den del utdelningen enligt inte till den del utdelningen enligt 26 Lydelse enligt prop. 2017/18:185 En ny lag om ekonomiska föreningar. 2017/18:245 24 kap. 17 § inte ska tas upp av 24 kap. 35 § inte ska tas upp av Om den del som inte Om den del som inte ska tas upp av mottagaren uppgår ska tas upp av mottagaren uppgår till högst av utdel- till högst av utdel- ningen, ska dock hela utdelningen ningen, ska dock hela utdelningen förening får bara dra av utdelning förening får bara dra av utdelning om föreningen har ett stort antal om föreningen har ett stort antal medlemmar och bara till den del medlemmar och bara till den del föreningen för samma beskatt- föreningen för samma beskatt- ningsår själv tagit emot utdelning ningsår själv tagit emot utdelning rättsförening får inte dra av rättsförening får inte dra av utdelning om föreningen är ett utdelning om föreningen är ett privatbostadsföretag enligt 2 kap. privatbostadsföretag enligt 2 kap. Om en ekonomisk förening är centralorganisation för kooperativa föreningar, ska utdelningen på förlagsinsatser dras av även om centralorganisationen inte är kooperativ enligt 21 §. att underskottsföretaget inte får dra att underskottsföretaget inte får dra av underskott som uppkommit före av underskott som uppkommit före det beskattningsår då spärren in- det beskattningsår då spärren in- träder, med högre belopp än be- träder, med högre belopp än be- utan hänsyn till avdragen för underskott och till sådana mot- tagna koncernbidrag som ska tas upp enligt 35 kap. enligt 24 kap. 26 § samt beräknat utan hänsyn till avdragen för underskott och till sådana mot- tagna koncernbidrag som ska tas upp enligt 35 kap. Om en del av underskotten inte får dras av på grund av beloppsspärren, gäller första stycket för den återstående delen. Belopp som på grund av bestämmelsen i första stycket inte har kunnat dras av ska dras av det följande beskattningsåret, om det inte finns någon begränsning då. Koncernbidragsspärren gäller till och med femte beskattningsåret efter det beskattningsår då spärren inträdde. Om en utländsk fordringsrätt på Om en utländsk fordringsrätt på grund av bestämmelsen i 14 kap. grund av bestämmelserna i 14 kap. 8 § har värderats till ett annat värde 8 § och 24 kap. 4 § andra stycket än anskaffningsutgiften, gäller har värderats till ett annat värde än Om fordringen har värderats till ett högre värde än Prop. 2017/18:245 anskaffningsutgiften, ska denna ökas med mellanskillnaden. fordringen har värderats till ett lägre värde än anskaffningsutgiften, ska denna minskas med mellanskillnaden. I fråga om kapitalförluster som uppkommer i svenska handelsbolag eller i utlandet delägarbeskattade juridiska personer och för vilka avdrag ska göras tillämpas 19–21, 23 och 24 §§, om inte något annat anges i Om den som ska göra avdrag Om den som ska göra avdrag enligt första stycket är ett sådant enligt första stycket är ett sådant företag som anges i 24 kap. 13 § företag som anges i 24 kap. 32 § 1–5 och avdraget avser förlust på 1–5 och avdraget avser förlust på kapitalförlusten dras av. kapitalförlusten dras av. får dras av bara mot kapitalvinster får dras av bara mot kapitalvinster Kapitalförluster för vilka avdrag ska göras på sådana delägarrätter och fordringsrätter vars innehav betingas av rörelse som bedrivs av handelsbolaget eller av någon som med hänsyn till äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå handelsbolaget nära, ska dock alltid dras av i sin helhet. 5 §28 Anskaffningsutgiften ska ökas med –den skattskyldiges tillskott till bolaget, –belopp som tagits upp som den skattskyldiges andel av bolagets inkomster, – av avdrag för av- – av avdrag för av- sättning till expansionsfond enligt sättning till expansionsfond enligt som förs över från andel i handels- expansionsfond som förs över från bolag till enskild näringsverksam- andel i handelsbolag till enskild het enligt 34 kap. 22 §, och 22 §, och –det belopp som framgår vid en tillämpning av bestämmelserna om överlåtelse av privata tillgångar till underpris i 53 kap. 5 §. Anskaffningsutgiften ska minskas med –den skattskyldiges uttag ur bolaget, –belopp som dragits av som den skattskyldiges andel av bolagets underskott, –negativt fördelningsbelopp till den del räntefördelningen minskat ett underskott i inkomstslaget näringsverksamhet, 27Senaste lydelse 2011:1510. 28Senaste lydelse 2012:757. Expansionsfondsskatten är av det belopp som dras av vid avsättning till expansionsfond enligt 34 kap. När avdraget återförs ska ett belopp som motsvarar av minskningen av expansionsfonden tillgodoräknas vid debiteringen av slutlig skatt. 2017/18:245 – av återförda avdrag för avsättning till expansionsfond enligt 34 kap., och – av expansionsfond som förs över från enskild närings- verksamhet till andel i handelsbo- lag enligt 34 kap. 19 §. –20,av återförda avdrag för avsättning till expansionsfond enligt 34 kap., och –79,av expansions- fond som förs över från enskild näringsverksamhet till andel i handelsbolag enligt 34 kap. 19 §. När det gäller fåmansföretag, fåmanshandelsbolag och deras delägare m.fl. finns även särskilda bestämmelser om –förmån av utbildning i 11 kap. 17 §, –avdrag för framtida substansminskning i 20 kap. 23 §, –underprisöverlåtelser i 23 kap. 18, 19 och 22–23 a §§, – avdragsrätt för ränteutgifter vinstandelslån i 24 kap. 6, 7 och på vinstandelslån i 24 kap. 11, 12 och 15 §§, –avskattning av fastighet i 25 a kap. 25 §, –när en fastighet eller andel är lagertillgång i 27 kap. 4–6 §§, –kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 27 §, –utskiftning vid ombildning av en ekonomisk förening till aktiebolag i 42 kap. 20 §, –partiella fissioner i 48 kap. 18 c–18 e §§, –andelsbyten i 48 a kap. 8 a–8 c, 9, 13 och 16 §§, –avyttring av andelar i svenska handelsbolag i 50 kap. 7 § och 51 kap. –pensionssparavdrag i 59 kap. 4, 10 och 15 §§, –familjebeskattning i 60 kap. 12–14 §§, och –grundavdrag i 63 kap. 5 §. 8 §30 Expansionsfondsskatten är av det belopp som dras av vid avsättning till expansions- fond enligt 34 kap. När avdraget återförs ska ett belopp som mot- svarar av minskningen av expansionsfonden tillgodoräk- nas vid debiteringen av slutlig skatt. För juridiska personer är den Senaste lydelse 2013:1106. Senaste lydelse 2012:757. Senaste lydelse 2012:757. av den beskattningsbara inkomst- cent av den beskattningsbara in- Prop. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 9 kap. 5 §, 14 kap. 16 a §, 17 kap. 33 §, 18 kap. 12 §, 19 kap. 15 §, 20 kap. 13 §, 24 kap. 1–4, 10, 15–29, 31–37 och 39–41 §§, 25 kap. 2 och 12 §§, 25 a kap. 23 och 23 a §§, 30 kap. 6 a §, 37 kap. 26 a och 28 §§, 38 kap. 17 §, 38 a kap. 17 och 23 §§, 39 kap. 8 a, 14 och 23 §§, 40 kap. 18 §, 48 kap. 17 och 27 §§, 50 kap. 5 §, 56 kap. 8 § och 65 kap. 10 § i den nya lydelsen och de nya bestämmelserna i 24 a kap. tillämpas första gången för beskattningsår, eller i fråga om svenska handelsbolag räkenskapsår, som börjar efter . För beskattningsår som omfattar än och som börjar före och avslutas efter får ett negativt räntenetto enligt 24 kap. 21–29 §§ som belöper sig på perioden till utgången av det beskattningsåret, eller i fråga om svenska handelsbolag räkenskapsåret, inte dras av. Den nya bestämmelsen i 19 kap. 5 a § tillämpas för utgifter för ny-, till- eller ombyggnad av hyreshus som får primäravdrag bara göras för den delen av sexårsperioden från färdigställandet som återstår . 4.De upphävda bestämmelserna i 24 kap. 10 a–10 f §§ gäller fort- farande för beskattningsår, eller i fråga om svenska handelsbolag räkenskapsår, som börjar före . 5.Vid tillämpning av 30 kap. 7, 8 och 10 a §§ ska avdrag för avsättning till periodiseringsfond som har gjorts vid beskattningsår som börjar före återföras av avdraget, om återföringen görs av en juridisk person vid beskattningsår som börjar efter men före och av avdraget om återföringen görs vid beskattningsår som börjar efter . Vid tillämpning av samma bestämmelser ska även avdrag för avsättning till periodiseringsfond som görs vid beskattningsår som börjar efter men före återföras av avdraget, om återföringen görs av en juridisk person vid beskattningsår som börjar efter . 6.Bestämmelserna i 33 kap. 8 och 16 §§ och 34 kap. 8 och 10 §§ i den nya lydelsen tillämpas första gången för beskattningsåret efter det be- skattningsår som börjar efter . 7.Bestämmelserna i 34 kap. 6, 18 och 20 §§ och 65 kap. 8 § i den nya lydelsen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . 8.För det beskattningsår som börjar efter , ska samtliga kvarvarande avdrag för avsättning till expansionsfond som har gjorts enligt äldre bestämmelser anses återförda och genast återavsatta till expansionsfond vid beskattningsårets ingång. 2017/18:245 bestämmelserna i den äldre lydelsen och vid återavsättningen tillämpas bestämmelserna i den nya lydelsen. Vid bestämmande av det belopp som expansionsfonden högst får uppgå till gäller i fråga om återavsättningen 34 kap. 6 och 10 §§ i den äldre lydelsen och vid tillämpningen av 34 kap. 13 § gäller 50 kap. 5 § i den äldre lydelsen. Bestämmelsen i 34 kap. 13 § andra stycket tillämpas inte i fråga om återavsättning. Företag med beskattningsår som börjar före men som avslutas efter får 35 kap. under det beskattningsåret bara göra för koncernbidrag som har lämnats till företag med beskattningsår som börjar efter . Företag med beskattningsår som börjar före men som avslutas efter får vid tillämpningen av 35 kap. under det be- skattningsåret bara göra avdrag högst för koncernbidrag som har lämnats till företag med beskattningsår som börjar efter . 10.Ett skadeförsäkringsföretag som har en säkerhetsreserv vid ingång- en av det första beskattningsåret som börjar efter ska ta upp en schablonintäkt. Intäkten ska beräknas till av säkerhetsreserven vid ingången av det beskattningsåret. Schablonintäkten ska tas upp med en sjättedel det beskattningsåret och med en sjättedel under de påföljande fem beskattningsåren eller med hela beloppet under det första beskattningsåret. Schablonintäkt som inte har tagits upp enligt första stycket ska tas upp om 1.företaget upphör att bedriva försäkringsrörelse, 2.skattskyldigheten för näringsverksamheten upphör, 3.näringsverksamheten inte längre ska beskattas i på grund av ett skatteavtal med en stat utanför Europeiska ekonomiska samarbets- området, 4.företaget upplöses genom fusion eller fission och annat inte följer av bestämmelserna i 37 kap. 17 §, eller 5.företaget försätts i konkurs. 11.Vid tillämpning av 65 kap. 10 § i den nya lydelsen ska avseende beskattningsår som börjar efter men före för juridiska personer den statliga inkomstskatten vara av den beskattningsbara inkomsten i stället för . Förslag till lag om ändring i skatteförfarande- lagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs i fråga om skatteförfarandelagen (2011:1244) dels att 58 kap. 2 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 34 kap. 4 a §, och närmast före 34 kap. 4 a § en ny rubrik av följande lydelse. Uppgifter till delägare i vissa Andra svenska handelsbolag än driftställe i ska till delägare lämna alla uppgifter som dessa behöver för att kunna beräkna sina intäkter från bolaget eller den juridiska personen. Om säkerhet ska ställas, ska Om säkerhet ska ställas, ska av företagets obetalda inkomst- av företagets obetalda inkomst- skatt för närmast 2föregående be- skatt för närmast föregående be- skattningsår och av det överskott som har redovisats i det överskott som har redovisats i om svenska handelsbolag och i ut- om svenska handelsbolag och i ut- personer ska säkerheten bara avse personer ska säkerheten bara avse Om en fysisk person har förvärvat en andel i ett svenskt handelsbolag eller i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person, ska säkerhetens storlek bestämmas till av överskottet. 1 Senaste lydelse 2012:760. 2017/18:245 Om flera skalbolagsdeklarationer lämnas, ska kompletterande säkerhet ställas för den ökning av överskottet som redovisas i förhållande till en tidigare deklaration. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 58 kap. 2 § i den nya lydelsen tillämpas första gång- en på avyttringar av andelar i skalbolag som sker efter Om skalbolagsdeklarationen till någon del avser tid före , ska dock vid tillämpningen av 58 kap. 2 § första stycket procenttalet 22 användas i stället för 20,6. Den nya bestämmelsen i 34 kap. 4 a § tillämpas första gången på uppgifter som avser beskattningsår som börjar efter . 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2018:000) om ändring i lagen (2018:000) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 24 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229) i stället för lydelsen enligt lagen (2018:000) om ändring i lagen (2018:000) om ändring i den lagen ska betecknas 24 kap. 5 §. 3Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté, som antog namnet (), med uppdrag att se över beskattningen av bolag (dir. 2011:1). FSK:s slutbetänkande Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet (SOU 2014:40) överlämnades till . I det föreslår FSK i huvudsak att det införs en generell begränsning av ränteavdrag i bolagssektorn i kombination med en sänkning av bolagsskatten. lämnade rekommendationer mot skattebas- erodering och vinstförflyttning (BEPS) avseende ränteavdrags- begränsningar i rapporten ”Final report on action 4: Limiting Base Erosion Involving Interest Deductions and Other Financial Payments” (, åtgärd 4). lämnades en uppdaterad slutrapport (2017), Limiting Base Erosion Involving Interest Deductions and Other Financial Payments, Action 4 - 2016 Update: Inclusive Framework on BEPS, /G20 Base Erosion and , , ”. har även lämnat ett antal rekommendationer för att neutralisera de skattemässiga effekter som kan uppstå vid hybrida missmatchningar. Rekommendationerna återfinns i ”Final report on action 2: Neutralising the Effects of Hybrid Mismatch Arrangements” (, åtgärd 2). antogs rådets direktiv (EU) 2016/1164 om fast- ställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion (direktivet mot skatteundandraganden). Direktivet innehåller bl.a. en generell ränteavdragsbegränsningsregel (artikel 4) samt regler om hybrida missmatchningar som är tillämpliga på transaktioner inom EU (artikel 9). Genom ett ändringsdirektiv har tillämpningsområdet utökats till att även omfatta hybrida missmatch- ningar med tredjeländer (rådets direktiv (EU) 2017/952 av om ändring av direktiv (EU) 2016/1164 vad gäller hybrida missmatchningar med tredje länder). Direktivet och ändringsdirektivet finns i bilaga 1 och 2. Mot bakgrund av FSK:s förslag, rådets direktiv mot skatteundan- draganden (inklusive nämnda ändringsdirektiv) samt ovan nämnda rekommendationer har tagit fram en promemoria med titeln ”Nya skatteregler för företagssektorn” (i det följande benämnd promemorian). I promemorian föreslås bl.a. en generell ränteavdragsbegränsningsregel i kombination med en sänkning av bolagsskatten och expansionsfondsskatten (från till ), ett avdragsförbud för ränteutgifter vid vissa gränsöver- skridande situationer, insnävade riktade ränteavdragsbegränsningsregler, skatteregler om avtal om finansiell leasing samt förändrade regler för värdeminskningsavdrag på nyproducerade hyreshus. I promemorian lämnas två alternativa förslag på utformning av en generell ränteavdragsbegränsningsregel, i första hand som en EBIT-regel (avdragsutrymmet uppgår till av EBIT) och i andra hand som en EBITDA-regel (avdragsutrymmet uppgår till av EBITDA). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 3 och promemorians lagförslag finns i bilaga 4. Promemorian har remissbehandlats och en Prop. 2017/18:245 förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. tillgängliga i (dnr Fi2017/02752/S1). I denna proposition behandlas i huvudsak promemorians förslag. I propositionen behandlas även FSK:s förslag på förenklingsregel vad gäller finansiell leasing. Betänkandets lagförslag finns i relevanta delar i bilaga 6. Förslaget har remissbehandlats och en förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 7. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Fi2014/02212/S1). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag om nya skatteregler för företagssektorn som finns i bilaga 8. Lagrådets yttrande finns i bilaga 9. Regeringen har delvis följt Lagrådets förslag som behandlas i avsnitt 6.2, 6.3, 8.3, 10.3, 12.4 och författningskommentaren till förslaget om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, samt till förslaget om ändring i skatte- förfarandelagen (2011:1244). I förhållande till förslagen i lagrådsremissen har det även gjorts vissa följdändringar i inkomstskattelagen och i kupongskattelagen (1970:624) som författningstekniskt och även i övrigt är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över de förslagen. Vissa språkliga och redaktionella ändringar har gjorts i förhållande till lagrådsremissens lagförslag. Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté, som antog namnet (), med uppdrag att se över beskattningen av bolag (dir. 2011:1). Som utgångspunkt för FSK:s uppdrag gällde att skattesystemet skulle utformas så att investeringar och FSK skulle sträva efter att ta fram förslag som breddar skattebasen för juridiska personer, så att bolagsskatten kan Den svenska skattebasen skulle värnas och utformningen av skattesystemet skulle vara förenligt med . giften för FSK var att lämna förslag som innebär att den skattemässiga skillnaden mellan finansiering med eget och lånat kapital minskar. avseendet skulle FSK undersöka om reglerna om ränteavdragsbegräns- ning för skulder inom en intressegemenskap (interna skulder) kan slopas. FSK:s slutbetänkande Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet (SOU 2014:40) överlämnades till Finans- I det föreslår FSK i huvudsak att det införs en generell be- gränsning av ränteavdrag i bolagssektorn i kombination med en sänkning 2017/18:245 Förslaget har remissbehandlats och remissvar har lämnats av ett stort antal remissinstanser. Därutöver har yttranden inkommit från ett stort an- tal företag, organisationer och privatpersoner. 4.2Samhällsekonomiska utgångspunkter för FSK:s förslag Till grund för FSK:s förslag ligger tre utgångspunkter: För det första saknas samhällsekonomiska skäl för att särbehandla vissa finansieringsformer, investeringar eller sektorer i förhållande till andra. Det finns snarare goda skäl att skattemässigt likabehandla olika finansieringsformer, investeringar och branscher. I det ligger att neutraliteten mellan finansiering via eget och lånat kapital bör öka. För det andra bör skattelagstiftningen bara i begränsad utsträckning påverka ekonomiska val. Det är därför önskvärt att investeringar som är lönsamma före skatt också är lönsamma efter skatt. Det är också önskvärt att investeringar som är olönsamma före skatt är olönsamma efter skatt. Det talar för en låg skatt på normalavkastande investeringar. För det tredje bör skattelagstiftningen – för att skattebasen inte ska urholkas – vara generellt utformad och motverka att vinster förs ut från via ränteavdrag. bör skattesystemet främja att vinster tas upp i genom att skattebördan i bolagssektorn, och särskilt för lättrörliga vinster, är förhållandevis låg. Det är önskvärt att ha generella regler som motverkar en urholkning av den svenska bolagsskattebasen. 4.3 Huvuddragen i FSK:s förslag FSK lämnade två alternativa och generella förslag för att i olika utsträck- ning begränsa ränteavdragen i bolagssektorn. med en sänkning av bolagsskatten. Syftet med förslagen är dels att öka neutraliteten mellan finansiering med eget respektive lånat kapital, dels att motverka skatteplanering med En generell begränsning av ränteavdrag i kombination med en sänkning av bolagsskatten ökar neutraliteten i skattesystemet. investeringar finansieras kommer att vara mindre avgörande för hur Detta leder till en viss omfördelning av skatte- Högt belånade företag (med lågavkastande investeringar) får be- tala mer i bolagsskatt jämfört med . Vidare får lågt belånade företag (med högavkastande investeringar) betala mindre i bolagsskatt jämfört I FSK:s huvudförslag – det s.k. finansieringsavdraget – föreslås att finansiella kostnader som överstiger motsvarande finansiella intäkter, negativt finansnetto inte får dras av. Det innebär att avdragsrätten för negativa finansnetton slopas och att eget och lånat kapital behandlas I alternativförslaget (EBIT-regeln) föreslås att finansiella kostnader som överstiger motsvarande finansiella intäkter (negativt finansnetto) får dras av med ett belopp som motsvarar som mest av ett I huvudsak motsvarar avdragsunderlaget det skatte- mässiga resultatmåttet EBIT (resultatmåttet EBIT behandlas i avsnitt 6). Det innebär att avdragsrätten för negativa finansnetton begränsas och att neutraliteten mellan finansiering med eget och lånat kapital ökar. Uttrycken ”finansiella kostnader” och motsvarande ”finansiella in- täkter” är gemensamma för huvudförslaget och alternativförslaget och har getts en mycket vid innebörd. Ett skäl för detta är att det kan vara lätt att omvandla ”ränta” till andra slag av finansiella kostnader eller intäkter. Ett syfte är också att undvika gränsdragningsproblem och att öka neutraliteten mellan finansiering med eget och lånat kapital. Förutom ränta i ekonomisk mening (”ränta och annan, direkt eller indirekt, kostnad för en kredit”), omfattar uttrycket ”finansiella kostnader” för- luster vid avyttring och nedskrivning av finansiella instrument och ut- delningar som får dras av. Från den huvudregeln görs ett stort antal undantag. Som finansiella kostnader räknas avsättningar till pension i balansräkningen och krediter på grund av köp av varor eller tjänster i näringsverksamheten som inte lämnas på sedvanliga villkor. Innebörden av uttrycket ”finansiella instrument” har som huvudregel kopplats till redovisningsrätten. Från den huvudregeln görs vissa undantag. Med finansiella kostnader avses även ränta i vissa hyresavtal. Med uttrycket ”finansiella intäkter” avses intäkter som motsvarar finansiella kostnader. Till uttrycket ”finansiella intäkter” hör dessutom vissa schablonintäkter och vinst vid avyttring av vissa fordringar. Med finansiella intäkter avses även ränta i vissa hyresavtal. I alternativförslaget kan kvarvarande finansiella kostnader rullas vidare och ligga till grund för ränteavdrag . Anledningen till det är att effekterna av förslaget anses behöva kunna jämnas ut under en konjunkturcykel.