prop · H6036 · 2018-10-23 00:00:00 — Regeringens proposition 2018/19:6 Fortsatt svenskt deltagande i den militära Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 70 personer till förfogande på plats i till och med för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh. Om situationen så kräver ska det finnas möjlighet att utöver själva styrkebidraget tillföra en tillfällig förstärknings- och evakueringsstyrka om högst 150 personer. Det svenska styrkebidraget ska bidra till genomförandet av utbildningsinsatsen genom skydd och bevakning vid koalitionens samtliga baser samt genom utbildning och rådgivning till de irakiska försvarsstyrkorna i , i syfte att bidra till deras förmåga att stå emot och besegra Daesh. I propositionen redogör regeringen för situationen i , inklusive säkerhetsläget, och för och det internationella samfundets engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga grund och resonerar kring det svenska bidragets målsättningar och måluppfyllnad samt sina överväganden inför ett fortsatt svenskt deltagande i den globala koalitionens utbildningsinsats i . Avslutningsvis redogörs för bidragets ekonomiska konsekvenser. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. och det internationella samfundets engagemang för och i koalitionen mot Daesh ...................................................... Folkrättslig grund för insatsen .......................................................... Det svenska bidragets målsättningar och måluppfyllnad .................. Det föreslagna svenska bidraget ..................................................... Regeringens överväganden och förslag .......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande till och med för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh (avsnitt 8). Ärendet och dess beredning efterfrågade i ett brev till () generalsekreterare hjälp för att bekämpa Daesh genom bland annat utbildningsstöd och materiellt stöd till det irakiska försvaret. säkerhetsråd antog resolution (2014) om kollektiva och nationella åtgärder mot Daesh, Nusrafronten och andra grupper med kopplingar till och mot de brott som grupperna begår i och . en global koalition mot terroristorganisationen och kort därefter anslöt sig till koalitionen. välkomnade militärt stöd i kampen mot Daesh genom ett brev till FN:s säkerhetsråds ordförande den 20 2249 (2015) i vilken medlemsstater som har kapaciteten uppmanas att, i enlighet med folkrätten, särskilt FN:s stadga (SÖ 1946:1, ) samt de mänskliga rättigheterna, flyktingrätt och internationell humanitär rätt, vidta nödvändiga åtgärder i bland annat för att förstärka och samordna sina insatser i syfte att förebygga och motverka terroristhandlingar som begås av bland annat Daesh. Det svenska deltagandet i den militära utbildningsinsats som den globala koalitionen mot Daesh bedriver i har varit föremål för ställningstagande genom förslag i prop. 2014/15:104 (bet. 2014/15:UFöU4, rskr. 2014/15:216), prop. 2015/16:UFöU2, rskr. 2015/16:108), prop. 2016/17:UFöU2, rskr. 2016/17:107), prop. 2016/17:UFöU2, rskr. 2016/17:309) och prop. 2017/18:UFöU2, rskr. 2017/18:134). I proposition 2017/18:31 föreslog regeringen att skulle medge regeringen att ställa en svensk väpnad styrka bestående av högst 70 personer till förfogande, med att om situationen så krävde högst tillfälligt sätta förstärknings- och evakueringsstyrka om ytterligare högst 150 personer till och med , för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh i . beslutade att bifalla regeringens förslag. På uppdrag av (Försvarsdepartementet) redovisade Försvarsmakten förslag till fortsatt bidrag –2020 till den militära utbildningsinsats som koalitionen mot Daesh bedriver i . Situationen i är komplex och karaktäriseras av flera sammanfallande kriser. Landet präglas av de konflikter som har uppstått sedan början 2003. Den militära kampen mot Daesh har verkat enande på landets politiska grupper, men när striderna nu är i stort sett avslutade hotar religiösa och politiska splittringar att återuppstå. negativt av den allmänna turbulensen i regionen, inte minst i grannlandet Inverkan av oljepriset på ekonomin är stark och beroendet av utländskt bistånd fortsatt stort. kan vissa framsteg inom det ekonomiska området noteras som en följd av ett något förbättrat säkerhetsläge och ökande investeringar i återuppbyggnaden av landet. vill bidra till en positiv utveckling i detta kritiska skede av Därför beslutade om en femårig strategi för utvecklingssamarbete för . Strategin syftar till att främja fredliga och inkluderande samhällen och har jämställdhet som perioden –2021 kommer att uppgå till . Därutöver tillkommer ett stort årligt humanitärt bistånd. Efter en omfattande militär kampanj ledd av de irakiska försvarsstyrkorna med understöd av den globala koalitionen mot Daesh utropade den irakiska regeringen seger över Daesh i . Befrielsen från Daesh kommer hårda strider med tiotusentals döda och vidsträckt förstörelse som följd, inklusive i näst största stad behöver de tidigare krigsskådeplatserna åter byggas upp och tidigare fiender försonas, annars riskerar de underliggande konflikterna att leda till att striderna blossar upp igen. Den humanitära krisen i konfliktens spår är omfattande. nästan nio miljoner irakier humanitärt stöd. internflyktingar har ännu inte kunnat återvända till sina hem. Samstämmiga rapporter vittnar om Daeshs grova, systematiska och omfattande övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och överträdelser av internationell humanitär rätt. Inte minst kvinnor och flickor har utsatts för Vissa minoritetsgrupper, bland annat kristna och jezidier, har varit särskilt utsatta, men konflikten har påverkat alla grupper. En övervägande majoritet av internflyktingarna är sunniter. Efter de militära framgångarna i kampen mot Daesh har terroristnätverket inte längre stadigvarande kontroll över någon del av det Nätverket har försvagats betydligt: tusentals medlemmar har omkommit i strid eller satts i förvar, dess finanser är hårt ansatta och flödet av utländska terroriststridande har avstannat. förblir man ett reellt hot mot stabilitet. I sin halvårsrapport till säkerhetsrådet om hotet från Daesh uppskattade FN:s generalsekreterare att nätverket har ca 10 000 medlemmar Man förmår alltjämt kommunicera medialt, upprätthålla logistiknätverk och etablera vägspärrar och flera bedömare spår en utveckling där nätverket allt mer agerar som en gerilla som med terrormetoder försöker att destabilisera landet. Daesh kan kopplas till ett antal stora terroristattentat som har genomförts i under det senaste Enligt FN har över 700 irakier dödats i olika terroristdåd . Eftersom terroristnätverket alltjämt är verksamt i landet finns ett fortsatt behov av militära åtgärder. För att långsiktigt bekämpa terroristgruppen och andra liknande nätverk krävs att grogrunden till konflikten hanteras, främst fördelningen av inflytande mellan landets etniska och religiösa grupper. Daeshs framväxt ett symptom på politiskt missnöje. 2018 bröt omfattande folkliga protester ut i södra provinser. Missnöjet rör framför allt undermålig allmän samhällsservice, korruption, 2018/19:6 arbetslöshet och brist på dricksvatten. Utvecklingen visar hur bräckligt säkerhetsläget i landet är. långsiktiga stabilitet är kopplad till regeringens förmåga att bekämpa korruptionen och säkerställa mer jämlika levnadsvillkor för befolkningen. Att alla grupper på allvar känner sig inkluderade och delaktiga i landets styre är en nyckel till ett demokratiskt, sammanhållet och långsiktigt stabilt . Det är särskilt viktigt att kvinnor får mer inflytande över samhällets utveckling. inrikespolitik utmärks fortfarande av motsättningar. De politiska blocken är uppbyggda längs sekteristiska och etniska skiljelinjer och förtroendet över blockgränserna är svagt. hölls parlamentsval i landet. Den shiitisk-nationalistiska Saironkoalitionen ledd av den tidigare milisledaren fick flest röster. utsågs den kurdiske politikern till ny president i och den shiitiska tidigare oljeministern har, som tillförordnad premiärminister, fått i uppdrag att bilda regering. Enligt konstitutionen ska detta ske . Den nya regeringen har en stor uppgift framför sig när det gäller att stabilisera och ena landet. Den höga våldsnivån fortsätter att utgöra en av de största utmaningarna. Säkerhetsläget är mer stabilt i de tre kurdiska provinserna i norra , vilka utgör den autonoma regionen (KRG). Den olösta frågan om regionens formella status och fördelningen av oljeintäkter hotar dock att destabilisera landet. En folkomröstning om självständighet genomfördes i KRG , vilket ledde till starka reaktioner från centralregeringen i samt grannländerna och . olagligförklarade omröstningen och genom en snabb arméoffensiv övertog territoriell kontroll över områden utanför det kurdiska självstyrets tre provinser. Spänningarna i relationerna mellan centralregeringen i och KRG minskade något . Regionval genomfördes i irakiska . Kringliggande länder, framför allt och , har stort inflytande på utvecklingen i . Daeshs framväxt över landsgränserna visar hur problem hänger ihop med situationen i . Trots att Daesh förlorat stora delar av de territorium de tidigare kontrollerade i , riskerar avsaknaden av en långsiktigt politisk lösning av Syrienkrisen att få negativa konsekvenser för möjligheter att bygga varaktig stabilitet och fred inom sina egna gränser. 4 och det internationella samfundets engagemang för och i koalitionen mot Daesh bildades på amerikanskt initiativ en bred internationell koalition i syfte att bekämpa Daesh och stabilisera . koalitionen mot Daesh samlar 74 länder, inklusive , flera andra EU-stater och länder i regionen samt fem organisationer. ansvarar för den övergripande samordningen. arbete inom fem huvudsakliga områden: militärt och kontraterrorism, motverkande av terroristfinansiering, utländska terroriststridande, information och motbudskap samt stabiliseringsstöd. militära arbetsgruppen och arbetsgruppen för stabiliseringsinsatser. ingår även i koalitionens kärngrupp som består av omkring 30 Den militära insats i som koalitionen leder går under namnet Operation Inherent Resolve (OIR). FN spelar en central roll i , både genom säkerhetsrådet och genom FN-insatsen på plats, United Nations Assistance Mission for (UNAMI). UNAMI:s mandat förnyas , genom säkerhetsrådets resolution (2018). att främja en inkluderande, politisk dialog och försoning på nationell och har enats om en rad viktiga resolutioner i kampen mot Daesh, bland annat resolution (2015) om hot mot internationell fred och säkerhet orsakade av terrorism, resolution (2014) och 2396 (2017) om utländska terroriststridande, 2170 (2014) om kollektiva och nationella åtgärder, 2199 (2015) om inkomstkällor, 2331 (2016) om trafficking, 2322 (2016) om rättsligt samarbete, 2368 (2017) om riktade sanktioner och 2379 (2017) om ansvarsutkrävande för Daeshs Utöver den femåriga svenska biståndsstrategin om drygt 1 miljard kronor är en stor humanitär givare till . Liksom för andra kriser kan stödet justeras . är en av världens största givare av icke-öronmärkt stöd till FN-organ och internationella organisationer som bedriver humanitär verksamhet i . utvecklingssamarbetet med bidrar med ett stöd om för befriade områden till FN:s utvecklingsprograms (UNDP) stabiliseringsfond (FFIS). lämnas stöd till återuppbyggnad av infrastruktur som t.ex. skolor, sjukvårdsinrättningar, vatten, elnät samt kapacitetsstärkande av lokala bidrar också till insatser för utbildning och minröjning i i syfte att främja förutsättningar för återuppbyggnad och är ett av de länder som särskilt prioriterar i den nationella handlingsplanen för genomförandet av säkerhetsrådsresolution (2000) om kvinnor, fred och säkerhet. Den svenska strategin för utvecklingssamarbete med har ett särskilt fokus på jämställdhet. har, som ett av få länder i regionen, antagit en nationell handlingsplan för Genomförandet av handlingsplanen har dock fått stå tillbaka för vad som ansetts vara mer akuta åtgärder i kampen mot Daesh. Samarbetet med såväl som lokala människorätts- och kvinnoorganisationer fortsätter för att bemöta problem kopplade till t.ex. könsrelaterat och sexuellt våld, kvinnliga internflyktingars utsatthet och Regeringen verkar också för att det internationella samfundet kan bidra till att ansvar utkrävs av personer som misstänks för brott mot folkrätten under konflikten, inklusive mot de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt. resolution (2017) om ansvarsutkrävande för Daesh som innebär att 2018/19:6 FN, med stöd från medlemsstaterna, tillhandahåller ett utredningsteam som ska hjälpa de nationella myndigheterna i med att utreda personer som tillhör Daesh och som misstänks för brott som skulle kunna utgöra krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. Gruppen, som inledde sitt arbete , ska bland annat samla in och omhänderta bevisning. EU har fördömt våldet och övergreppen i konflikten i och samt understrukit nödvändigheten av att ta itu med ländernas grundläggande politiska utmaningar för att långsiktigt kunna bekämpa Daesh och stabilisera regionen. EU har förstärkt sina insatser på bland annat kontraterrorismområdet och på det humanitära området. Ett partnerskapsavtal mellan och trädde i kraft . EU:s utrikesministrar antog också en ny strategi för . Regeringen driver aktivt att EU ska öka sitt civila engagemang för en långsiktig stabilisering i , bland annat i de befriade områdena. var en av initiativtagarna till den civila EU-insats, EU Advisory Mission in support of Security Sector Reform in (EUAM), som beslutades . Syftet med insatsen är att ge stöd för mer långsiktig stabilisering och säkerhetssektorreform i . I mandatet ingår ett särskilt fokus på att bekämpa terrorism, däribland att förbättra landets interna strukturer för anti-terrorism och att förankra respekten för de mänskliga rättigheterna i den nationella strategin mot terrorism. bidrar med sex personer till missionen i . kommer också att bidra med en person till den av Nato ledda insatsen Nato Mission in (NMI). Insatsen lanserades under och syftar liksom OIR till att utbilda de irakiska säkerhetsstyrkorna. Insatsen kompletterar totala engagemang i regionen. 5 Folkrättslig grund för insatsen har i flera resolutioner fördömt Daeshs agerande och konstaterat att Daesh och andra grupper utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. 2249 (2015) i vilken medlemsstater som har kapaciteten uppmanas att, i enlighet med folkrätten, särskilt samt de mänskliga rättigheterna, flyktingrätt och internationell humanitär rätt, vidta nödvändiga åtgärder i bland annat för att förstärka och samordna sina insatser för att förebygga och motverka terroristhandlingar som begås av I ett brev till FN:s generalsekreterare efterfrågade hjälp med att bekämpa Daesh genom bland annat utbildningsstöd och materiellt stöd för det irakiska försvaret. välkomnade militärt stöd i form av flygstöd i kampen mot Daesh genom ytterligare ett brev, till FN:s säkerhetsråds ordförande. Den folkrättsliga grunden för insatsen utgörs av inbjudan till det internationella samfundet att bistå med stöd för att bekämpa Daesh samt de bilaterala överenskommelser som ingår med deltagande stater om bland annat styrkornas uppgifter. Regeringen har genom skriftväxling kommit överens med om att den svenska personalen har status Prop. 2018/19:6 motsvarande den för administrativ och teknisk personal enligt om diplomatiska förbindelser (SÖ 1967:1). Rätten att använda våld grundas på samtycke och på eventuella begränsningar som antingen ställs av eller följer av folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt. 6Det svenska bidragets målsättningar och måluppfyllnad Liksom det anfördes i regeringens proposition 2017/18:31 utgör genom sitt deltagande i den globala koalitionens militära utbildningsinsats i en solidarisk samarbetspartner i arbetet för att öka säkerheten, förebygga konflikter och skapa förutsättningar för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning i och den större regionen. Trots och koalitionens militära framgångar utgör Daesh fortsatt ett hot i landet. Koalitionens och Försvarsmaktens bedömning är att militära utbildningsinsatser krävs även . Det finns därmed ett behov och en efterfrågan av ett fortsatt svenskt militärt bidrag. bidrag till den globala koalitionens militära utbildningsinsats är förhållandevis litet sett till koalitionens samlade bemanning. är ett av 79 länder och organisationer som ingår i koalitionen. Möjligheten att utvärdera det svenska bidragets effekt på den samlade säkerhetsutvecklingen och dess roll i koalitionens totala insats är därför begränsad. Detta, tillsammans med det svenska bidragets uppgifter och mandat, måste tas i beaktande vid en utvärdering av den svenska insatsens resultat. Koalitionens insatsuppdateringar, tillsammans med rapportering och dialog med Försvarsmakten avseende det svenska styrkebidraget, vägs in i de analyser som löpande görs av regeringen i utvärderingen och utformningen av det svenska bidraget. Ambassaden i rapportering och bedömningar om de politiska, säkerhetsmässiga och humanitära förhållandena vägs också in i den sammanvägda bedömning som regeringen gör i fråga om utformningen av det svenska bidraget. Det övergripande målet med styrkebidrag till den globala koalitionens militära utbildningsinsats är att bidra till att stärka de irakiska försvarsstyrkornas förmåga att fortsatt motverka hotet från Daesh. Även om Daesh har förklarats som konventionellt besegrade i så finns det ett fortsatt hot om återväxt och utnyttjande av terrorkrigföring. Målet ska uppnås genom bidrag med för insatsen relevanta och efterfrågade förmågor. Det militära bidraget utgör en del i breda engagemang för , vars övergripande syfte är att åstadkomma långsiktig stabilitet och säkerhet i landet. En negativ utveckling i får konsekvenser för säkerheten i regionen och även globalt. Det svenska bidragets utbildning av irakiska försvarsstyrkor har tagits väl emot av de irakiska försvarsstyrkorna och koalitionen. för ovan (avsnitt 3) har den militära kampen mot Daesh gjort betydande framsteg med återtagande av , Tal Afar och Hawija, Koalitionen har tränat fler än 142 000 personer ur de irakiska försvarsstyrkorna som, med stöd av koalitionen, återtagit över 100 000 km² av tidigare Daesh-kontrollerade områden. därmed att det svenska styrkebidraget också bidragit till en positiv utveckling av de irakiska försvarsstyrkornas och koalitionens samlade förmåga att stå emot och besegra Daesh. har också som målsättning att aktivt verka för att FN:s säkerhetsrådsresolution (2000) om kvinnor, fred och säkerhet genomförs som en del i koalitionens operationsplan. militära krishanteringsinsatser och fredsbevarande insatser ska kunna bidra till konfliktlösning och varaktig fred är kunskapen om och genomförandet av resolution av central betydelse. uppfyllt detta mål och resolution finns inkorporerad i ska fortsatt verka för att resolution 1325 även ska finnas med i koalitionens operationsplan. har också som mål att säkerställa att all personal som ingår i det svenska bidraget är utbildad och har kunskap i praktisk tillämpning av Utbildning i resolution är en inarbetad del i den utbildning som all svensk personal får innan de åker till . Försvarsmakten ser kontinuerligt över utformningen av utbildningen för att den på bästa sätt ska möta personalens behov när de är på plats i Utbildning i resolution och dess genomförande ingår även i den rådgivning och utbildning som ges till de irakiska Regeringen anser målet vara uppfyllt från föregående ska denna proposition avser fortsatt verka för detta mål. Ytterligare en målsättning med deltagande i den globala koalitionens militära utbildningsinsats är att det ska bidra till att bygga förmågan hos våra nationella krigsförband och staber. deltagande i den globala koalitionen ger svensk militär personal erfarenheter av att tjänstgöra i en internationell kontext. en multinationell operation främjas interoperabilitet och förståelse för nya metoder, procedurer och arbetssätt. Detta är tillsammans med erfarenheten av att delta i skarp operativ verksamhet svårt att uppnå endast genom övnings- och träningsverksamhet i en nationell kontext. deltagande i internationella operationer även ha vissa negativa effekter på krigsdugligheten, exempelvis på grund av utebliven övningsverksamhet i När ett förband deltar i internationella insatser kan även förbandets genomförande av nationella huvuduppgifter på kort sikt påverkas negativt. Förmågan hos våra nationella krigsförband och staber måste därför mätas på . Den nationella förmågan bör även, av de skäl som redovisats ovan, utvärderas på både strategisk och operativ nivå, det vill säga från utvecklingen av bi- och multinationella försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten till utvecklingen av den enskilda individens förmåga att utvecklas i sin militära profession. bygger säkerhet tillsammans med andra. globala koalitionen ger tillgång till internationella kontaktnät och verkar därmed positivt på våra internationella förbindelser och Detta bidrar vidare till att utveckla bi- och Prop. 2018/19:6 multilaterala säkerhets- och försvarspolitiska relationer. Ett exempel är det utökade samarbetet med , en för viktig partner bland annat inom utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiken, i insatsen . Detta bedöms bidra till ökad effektivitet för det svenska förbandet med viktiga synergier också med bäring på den nationella kontexten. Sammantaget har det svenska militära bidraget verkat i linje med och bidragit till de uppställda målen. Regeringen konstaterar att bidrag till OIR måste utvärderas utifrån en helhetsbedömning. engagemang på andra områden, politiskt, utvecklingspolitiskt och humanitärt, samt utvecklingen i sin helhet inom ramen för det internationella samfundets engagemang i måste vägas in i resultatutvärderingen, också inför beslut om förlängning av insatsen efter . tillkännagivanden (rskr. 2017/18:134) har som sin mening gett till känna vad det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet anfört om återrapportering av och målformuleringar för det svenska deltagandet i den militära utbildningsinsatsen i (bet. 2017/18:UFöU2 punkt 2 och punkt 3, rskr. 2017/18:134). har regeringen återrapporterat till det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet om insatsens utformning, eventuella förändrade förutsättningar för insatsen och insatsens bidrag till måluppfyllandet. Målen ses löpande över. Genom nämnda återrapporteringar samt vad som anförts ovan gällande det svenska deltagandet i den militära utbildningsinsatsen i anser regeringen att tillkännagivande punkt 2 har tillgodosetts fullt ut och att detta tillkännagivande därmed är slutbehandlat. 7Det föreslagna svenska bidraget Trots att Daesh bedöms vara konventionellt militärt besegrade finns det alltjämt en efterfrågan på och behov av en fortsatt militär insats. Målet med insatsen och utbildningen är att fortsatt ska kunna stå emot Daesh samt att skapa förutsättningar och strukturer för att landet självt ska kunna stå för sin långsiktiga säkerhet. Den exakta utformningen av stödet tas fram i samarbete med irakiska myndigheter. Koalitionen bedriver utbildning och rådgivning på i huvudsak baser i och omkring , , Camp Taji, Besmaya och . Koalitionen har tränat mer än 142 000 personer ur de irakiska försvarsstyrkorna. Det svenska styrkebidraget till insatsen ska uppgå till högst 70 personer på plats i .