prop · H503185 · 2018-03-20 00:00:00 — Den motsvarar 7 kap. 30 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 133 och prop. 2015/16:4 s. 248). 32 § Om den begärda upplysningen har lämnats till föreningens revisor, ska denne lämna ett skriftligt yttrande till styrel- sen. Av yttrandet ska det framgå om den begärda upplysningen enligt revisorns mening borde ha lett till någon ändring i revisionsberättelsen eller i förekommande fall koncernrevisionsberättelsen eller på något annat sätt ger anledning till erinran. Om så är fallet, ska ändringen eller erinran anges i yttrandet. Styrelsen ska hålla revisorns yttrande tillgängligt hos föreningen för medlemmarna och skicka en kopia av det till varje medlem som har be- gärt upplysningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om den revisorsgranskning som ska göras av sådana uppgifter som styrelsen och den verkställande direktören anser inte kan lämnas ut. Den motsvarar 7 kap. 31 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 133 och prop. 2015/16:4 s. 248 f.). Majoritetskrav vid andra beslut än val 33 § Föreningsstämmans beslut utgörs av den mening som har fått mer än hälften av de avgivna rösterna. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. Första stycket gäller inte om något annat följer av denna lag eller har bestämts i stadgarna. I de fall som avses i 35 och 36 §§ i detta kapitel och i 16 kap. 15 §, 17 kap. 2 § och 18 kap. 2 § får det i stadgarna dock endast tas in längre gående villkor än de som anges i nämnda bestämmelser. Paragrafen innehåller huvudregeln om majoritetskrav vid beslut av för- eningsstämman. Den motsvarar delvis 7 kap. 32 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 136 f. och prop. 2015/16:4 s. 249). Första stycket justeras språkligt i förhållande till den hittillsvarande föreningslagen. Styckets andra mening motsvarar 7 kap. 40 § första styc- ket andra meningen aktiebolagslagen (2005:551). Någon ändring i sak är inte avsedd. Enligt andra stycket får stadgarna i vissa fall enbart innehålla villkor som går längre än lagens majoritetskrav. Det gäller bl.a. beträffande beslut om att föreningen ska ansöka om förenklad avveckling (18 kap. 2 §). 34 § Vid val anses den som har fått flest röster vara vald. Vid lika röste- tal avgörs valet genom lottning, om inte föreningsstämman före valet har beslutat något annat. Första stycket gäller inte om något annat har bestämts i stadgarna. I paragrafen behandlas majoritetskrav vid val. Den motsvarar 7 kap. 33 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 136 f. och prop. 2015/16:4 s. 250). Majoritetskrav vid ändring av stadgarna 35 § Ett beslut om ändring av stadgarna är giltigt om minst två tredje- delar av de röstande har röstat för det, om inte något annat följer av 36 §. Enligt paragrafen gäller ett särskilt majoritetskrav vid ändring av stad- garna. Den motsvarar 7 kap. 34 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 138 och prop. 2015/16:4 s. 250). Av 33 § framgår att det i stadgarna får tas in längre gående villkor för att beslutet ska vara giltigt. 36 § Ett beslut om ändring av stadgarna som innebär att en medlems skyldighet att betala insatser eller avgifter till föreningen ökas eller att medlemmens rätt till vinst inskränks är giltigt om minst tre fjärdedelar av de röstande har röstat för det. Ett beslut om ändring av stadgarna är giltigt om samtliga röstande på föreningsstämman har röstat för det, om beslutet innebär att 1. en medlems rätt till föreningens tillgångar vid dess upplösning inskränks, 2.en medlems rätt att få ut ett belopp enligt 10 kap. inskränks och denna ändring ska gälla även för dem som var medlemmar i föreningen när frågan avgjordes, eller 3.en medlems rätt att gå ur föreningen försämras och denna ändring ska gälla även för dem som var medlemmar i föreningen när frågan avgjordes. Paragrafen innehåller särskilda majoritetskrav vid vissa fall av stadge- ändring. Den motsvarar 7 kap. 35 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 139 f. och prop. 2015/16:4 s. 251). Av 33 § framgår att det i stadgarna får tas in längre gående villkor för att beslut enligt den förevarande paragrafen ska vara giltiga. 37 § En medlem får inte själv eller genom ombud rösta i en fråga om 1.en talan mot medlemmen, 2.medlemmens befrielse från skadeståndsansvar eller någon annan skyldighet gentemot föreningen, eller 3.en talan eller befrielse som avses i 1 eller 2 och som gäller någon annan, om medlemmen har ett väsentligt intresse i frågan som kan strida mot föreningens intresse. Bestämmelserna om medlem i första stycket tillämpas också på ett om- bud för en medlem. Paragrafen innehåller bestämmelser om jäv vid röstning på en förenings- stämma. Den motsvarar 7 kap. 36 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 119 och prop. 2015/16:4 s. 251). Generell inskränkning i föreningsstämmans beslutanderätt 38 § Föreningsstämman får inte fatta ett beslut som är ägnat att ge en otillbörlig fördel åt en medlem eller någon annan till nackdel för för- eningen eller någon annan medlem. Paragrafen inskränker föreningsstämmans beslutanderätt i bl.a. fall där vissa medlemmar förfördelas. Den motsvarar 7 kap. 37 § i den hittills- varande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 114 och 140 och prop. 2015/16:4 s. 251). 39 § Ordföranden ska se till att det förs ett protokoll vid föreningsstäm- man. I protokollet ska det antecknas vilka beslut som föreningsstämman har fattat. Om ett beslut har fattats genom omröstning, ska det antecknas i protokollet hur omröstningen har utfallit. Har en röstlängd upprättats, ska denna tas in i eller läggas som en bilaga till protokollet. Protokollet ska undertecknas av protokollföraren. Det ska justeras av ordföranden, om denne inte har fört protokollet, och av minst en justeringsman som har utsetts av föreningsstämman. Paragrafen innehåller bestämmelser om stämmoprotokoll. Den motsvarar delvis 7 kap. 38 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 131 och prop. 2015/16:4 s. 251). Tredje stycket utformas med 7 kap. 48 § tredje stycket aktiebolagslagen (2005:551) som förebild. I förhållande till den hittillsvarande förenings- lagen klargörs att protokollföraren alltid ska underteckna protokollet och att ordföranden inte behöver justera protokollet om han eller hon själv har fört protokollet. 40 § Senast efter stämman ska protokollet hållas tillgängligt hos föreningen för medlemmarna och innehavare av förlagsandelar. Protokollet ska förvaras på ett betryggande sätt. I paragrafen finns det bestämmelser om bl.a. hur stämmoprotokollet ska hål- las tillgängligt för medlemmarna. Den motsvarar 7 kap. 39 § i den hittills- varande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 131 och prop. 2015/16:4 s. 252). 41 § I stadgarna får det bestämmas att medlemmarnas beslutanderätt i alla eller vissa angelägenheter ska utövas av särskilt utsedda represen- tanter (fullmäktige). Om fullmäktige ska förekomma, ska stadgarna innehålla uppgifter om 1.i vilken utsträckning fullmäktige utövar medlemmarnas beslutande- rätt, och 2.hur fullmäktige ska utses. Paragrafen reglerar bl.a. fullmäktiges uppgifter. Den motsvarar delvis 7 kap. 1 § och 2 kap. 2 § första stycket 7 i den hittillsvarande förenings- lagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 83). 42 § Det som sägs i denna lag om föreningsstämma gäller, om inte något annat anges, även ett möte där medlemmarnas beslutanderätt utövas av fullmäktige (fullmäktigemöte). Om medlemmarnas rätt utövas av fullmäktige, gäller det som sägs tidigare i detta kapitel om medlemmarna i fråga om fullmäktige. En full- mäktig får dock inte delta i ett fullmäktigemöte genom ombud. Han eller hon får inte heller anlita biträde vid ett sådant möte, om inte något annat har bestämts i stadgarna eller beslutas vid mötet. Vid ett fullmäktigemöte ska ett beslut enligt 8 § om rätt för den som inte är fullmäktig att närvara eller på annat sätt följa förhandlingarna fattas med tillämpning av 33 § första stycket. Paragrafen reglerar fullmäktigemötet och fullmäktiges ställning. Den mot- svarar 7 kap. 40 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 134 f. och prop. 2015/16:4 s. 252). 43 § I stadgarna ska tiden för en fullmäktigs uppdrag anges. Tiden för uppdraget får inte vara längre än . 2017/18:185 I paragrafen behandlas fullmäktiges mandattid. Den motsvarar delvis 2 kap. 2 § första stycket 7 och 7 kap. 41 § i den hittillsvarande förenings- lagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 83 och 134 och prop. 2015/16:4 s. 253). Vem som får utses till fullmäktig 44 § Endast den som är medlem i föreningen eller den som enligt 7 kap. 7 § ändå kan väljas till styrelseledamot får utses till fullmäktig, om inte något annat har bestämts i stadgarna. Paragrafen reglerar vem som får utses till fullmäktig. Den motsvarar delvis 7 kap. 41 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 134 och prop. 2015/16:4 s. 253). 45 § För fullmäktige får det utses en eller flera suppleanter. Bestämmel- serna i 43 och 44 §§ gäller i tillämpliga delar även för en suppleant. I paragrafen anges att det får utses suppleanter för fullmäktige. Den saknar motsvarighet i den hittillsvarande föreningslagen men överens- stämmer med gällande rätt. Bestämmelserna i 43 § om mandattid för en fullmäktig och 44 § om vem som får utses till fullmäktig gäller även för suppleanter. Medlemmars rättigheter om fullmäktige har utsetts 46 § Medlemmar som inte är fullmäktige har inte rätt att delta i ett full- mäktigemöte och ska inte heller kallas till ett sådant möte, om det inte har bestämts något annat i stadgarna. Även om fullmäktige har utsetts, har medlemmarna dock rätt att 1.få ärenden behandlade på ett fullmäktigemöte enligt 15 §, 2.ta del av handlingar inför ett fullmäktigemöte enligt 23 och 24 §§, 3.ta del av protokollet från ett fullmäktigemöte enligt 40 § första stycket. När det gäller beslut av fullmäktige i frågor som avses i 36 § i detta kapitel eller 16 kap. 27 § ska medlemmarna underrättas om beslutet. Underrättelsen ska skickas med post, om inte något annat har bestämts i stadgarna. Paragrafen reglerar medlemmarnas rättigheter i de fall då fullmäktige har utsetts. Den motsvarar delvis 7 kap. 42 § i den hittillsvarande förenings- lagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 135 och prop. 2015/16:4 s. 253). I andra stycket anges, till skillnad från den hittillsvarande förenings- lagen, att underrättelsen till medlemmarna ska skickas med post, om inte något annat har bestämts i stadgarna. Det hänger samman med att det inte längre finns något allmänt krav på att stadgarna ska reglera formerna för underrättelser till medlemmarna (jämför 3 kap. 1 §). 47 § Om ett beslut av föreningsstämman inte har kommit till i behörig ordning eller på något annat sätt strider mot denna lag, tillämplig lag om årsredovisning eller stadgarna, får en föreningsmedlem, en innehavare av förlagsandelar, styrelsen, en styrelseledamot eller den verkställande Prop. 2017/18:185 direktören föra talan mot föreningen vid allmän domstol om att beslutet ska upphävas eller ändras. I paragrafen finns en bestämmelse om talan mot föreningsstämmobeslut (klandertalan). Den motsvarar 7 kap. 43 § i den hittillsvarande förenings- lagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 141 f. och prop. 2015/16:4 s. 253). 48 § En talan enligt 47 § ska väckas för beslutet. Om talan inte väcks , är rätten att föra talan förlorad. Talan får väckas senare än enligt första stycket, när 1.beslutet är sådant att det inte kan fattas ens med alla medlemmars samtycke, 2.samtycke till beslutet krävs av alla eller vissa medlemmar och något sådant samtycke inte har getts, eller 3.kallelse till föreningsstämman inte har skett eller de bestämmelser om kallelse som gäller för föreningen i väsentliga delar inte har följts. I fråga om ett beslut att godkänna en fusionsplan som avser en gräns- överskridande fusion gäller, utöver det som sägs i första stycket, att talan inte får väckas efter det att eller allmän domstol genom ett beslut som har fått laga kraft har lämnat tillstånd till att verkställa fusionsplanen enligt 16 kap. 22 eller 23 §. Andra stycket ska inte tillämpas i fråga om en sådan fusion. Paragrafen behandlar frågan om tidsfrist för klandertalan. Den motsvarar 7 kap. 44 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 142 f., prop. 2007/08:15 s. 126 f. och prop. 2015/16:4 s. 254). 49 § Om föreningsstämmans beslut upphävs eller ändras genom en dom, gäller domen även för de medlemmar och innehavare av förlagsandelar som inte har fört talan. Domstolen får ändra föreningsstämmans beslut endast om det kan fast- ställas vilket innehåll beslutet rätteligen borde ha haft. I paragrafen behandlas bl.a. frågan om ett domstolsavgörandes betydelse för medlemmar som inte har fört klandertalan. Den motsvarar 7 kap. 45 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 144 och prop. 2015/16:4 s. 254). Styrelsens talan mot föreningen 50 § Om styrelsen vill väcka en talan mot föreningen, ska styrelsen sam- mankalla en föreningsstämma för val av en ställföreträdare som ska föra föreningens talan i tvisten. Stämningen ska delges den valda ställföre- trädaren. I paragrafen finns det bestämmelser om ställföreträdare för föreningen, om styrelsen vill väcka en talan mot föreningen. Den motsvarar 7 kap. 46 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 144 och prop. 2015/16:4 s. 254). 2017/18:185 Skiljeförfarande 51 § En bestämmelse i stadgarna om att en tvist mellan föreningen och styrelsen, en styrelseledamot, den verkställande direktören, en likvidator, en medlem, en röstberättigad som inte är medlem eller en innehavare av förlagsandelar ska avgöras av en eller flera skiljemän, har samma verkan som ett skiljeavtal. Om styrelsen begär ett skiljeförfarande mot föreningen, ska 50 § tillämpas. Är det fråga om en talan av styrelsen mot föreningsstämmans beslut, är rätten till talan inte förlorad enligt 48 §, om styrelsen inom den tid som anges där har kallat till föreningsstämma enligt 50 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om bl.a. verkan av en skiljeklausul i en förenings stadgar. Den motsvarar 7 kap. 47 § i den hittillsvarande för- eningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 145 och prop. 2015/16:4 s. 254). 7 kap. Föreningens ledning 1 § En ekonomisk förening ska ha en styrelse med tre eller flera leda- möter. Av 3 kap. 1 § framgår att antalet styrelseledamöter eller lägsta och högsta antalet styrelseledamöter ska anges i stadgarna. I paragrafen anges bl.a. att en ekonomisk förening ska ha en styrelse. Den motsvarar 6 kap. 1 § första stycket i den hittillsvarande förenings- lagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 101 och prop. 2015/16:4 s. 224). 2 § Bestämmelser om arbetstagarrepresentanter i styrelsen finns i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda och i lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner. Om inte något annat följer av dessa lagar eller denna lag, ska arbetstagar- representanter jämställas med styrelseledamöter när denna lag tillämpas. När antalet styrelseledamöter och styrelsesuppleanter anges i stad- garna, ska arbetstagarrepresentanter som utses enligt lagen om styrelse- representation för de privatanställda inte räknas med. Det som anges i stadgarna om tiden för styrelseledamöters och styrelsesuppleanters upp- drag ska inte gälla för sådana arbetstagarrepresentanter. Paragrafen innehåller bestämmelser om arbetstagarrepresentanter i sty- Den motsvarar 2 kap. 2 § andra stycket och 6 kap. 1 § femte styc- ket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1987/88:10 s. 89, 2007/08:20 s. 124 och prop. 2015/16:4 s. 224). I första stycket tydliggörs i förhållande till den hittillsvarande för- eningslagen att arbetstagarrepresentanter ska jämställas med vanliga styrelseledamöter, om inte något annat följer av de lagar som nämns i 3 § För styrelseledamöterna får det utses en eller flera suppleanter. 3 kap. 1 § framgår att antalet suppleanter eller lägsta och högsta antalet suppleanter ska anges i stadgarna. Bestämmelserna i denna lag om styrelseledamöter gäller i tillämpliga delar även suppleanter. Paragrafen gör det möjligt att utse styrelsesuppleanter. Den motsvarar 2 kap. Prop. 2017/18:185 2 § första stycket 6 och 6 kap. 1 § fjärde stycket i den hittillsvarande före- ningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 102 och prop. 2015/16:4 s. 224). Styrelsens uppgifter 4 § Styrelsen ska 1.ansvara för föreningens organisation och förvaltningen av förening- ens angelägenheter, 2.fortlöpande bedöma föreningens och, om föreningen är en moderför- ening, koncernens ekonomiska situation, och 3.se till att föreningens organisation är utformad så att bokföringen, medelsförvaltningen och föreningens ekonomiska förhållanden i övrigt kontrolleras på ett betryggande sätt. Om vissa uppgifter delegeras till en eller flera av styrelsens ledamöter eller till andra, ska styrelsen handla med omsorg och fortlöpande kontrol- lera om delegationen kan upprätthållas. Paragrafen reglerar styrelsens huvuduppgifter. Den motsvarar 6 kap 6 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 2015/16:4 s. 225 f.). 5 § Styrelsen ska meddela skriftliga instruktioner för när och hur sådana uppgifter som behövs för styrelsens bedömning enligt 4 § första stycket 2 ska samlas in och rapporteras till styrelsen. Några instruktioner behöver dock inte meddelas om de med hänsyn till föreningens begränsade stor- lek och verksamhet skulle sakna betydelse för rapporteringen till styrel- sen. Paragrafen reglerar skriftliga instruktioner om uppgiftsinsamling och rap- portering angående bl.a. föreningens ekonomiska situation. Den saknar motsvarighet i den hittillsvarande föreningslagen. En motsvarande bestämmelse finns däremot i 8 kap. 5 § aktiebolagslagen (2005:551), jämför prop. 1997/98:99 s. 206 f. och prop. 2004/05:85 s. 618. Första meningen är utformad i enlighet med Lagrådets förslag. Kravet på att styrelsen ska meddela skriftliga instruktioner om uppgiftsinsamling och rapportering ansluter till 4 § första stycket 2, där det framgår att styrelsen fortlöpande ska bedöma föreningens respektive koncernens ekonomiska situation. Genom förekomsten av skriftliga instruktioner blir det lättare för styrelsen att leva upp till sitt ansvar enligt den paragrafen. Det är styrelsen som avgör vad som ska rapporteras och hur ofta detta ska göras. Finns det en verkställande direktör i föreningen, är det naturligt att rapporteringsskyldigheten läggs på honom eller henne. Det finns dock inget som hindrar att styrelsen lägger skyldigheten på någon annan. Som framgår av andra meningen krävs inga instruktioner om det med hänsyn till föreningens begränsade storlek och verksamhet skulle sakna betydelse för rapporteringen till styrelsen. Så kan vara fallet om förening- en enbart har ett fåtal anställda eller om föreningens verksamhet annars är liten. 6 § Styrelsen väljs av föreningsstämman. I stadgarna får det bestämmas att en eller flera styrelseledamöter ska utses på något annat sätt. Styrelsen eller en styrelseledamot får dock inte ges rätt att utse styrelseledamöter. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur styrelsen utses. Den mot- svarar 6 kap. 1 § andra stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jäm- för prop. 1986/87:7 s. 101 och prop. 2015/16:4 s. 224). Vem som kan vara styrelseledamot 7 § Styrelseledamöterna ska vara medlemmar i föreningen, om inte stad- garna tillåter något annat. Den som enligt lag är ställföreträdare för en medlem eller, om en juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna, får dock vara styrelseledamot utan att vara medlem i föreningen, även om stadgarna saknar en bestämmelse om det. Första stycket gäller inte sådana arbetstagarrepresentanter som avses i 2 §. Paragrafen reglerar vem som får vara styrelseledamot i en ekonomisk för- ening. Den motsvarar 6 kap. 4 § andra och tredje styckena i den hittills- varande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 106 och prop. 2015/16:4 s. 225). 8 § Minst hälften av styrelseledamöterna ska vara bosatta inom Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet. får i ett enskilt fall besluta om undantag från bosättningskravet, om det finns särskilda skäl för det. Paragrafen innehåller ett bosättningskrav för styrelseledamöterna. Den motsvarar delvis 6 kap. 4 § första stycket i den hittillsvarande förenings- lagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 105 f., prop. 1989/90:160 s. 52 f., prop. 1992/93:68 s. 79 och prop. 2013/14:86 s. 105 f.). Hinder mot att vara styrelseledamot 9 § En juridisk person får inte vara styrelseledamot. Paragrafen innehåller ett förbud mot att utse en juridisk person till sty- relseledamot i en ekonomisk förening. Den motsvarar 6 kap. 4 § fjärde stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 2005/06:150 s. 221). 10 § Den som är underårig eller i konkurs eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte vara styrelseledamot. Att detsamma gäller den som har näringsförbud framgår av 11 § lagen (2014:836) om näringsförbud. Paragrafen innehåller bestämmelser om i vilka fall som en person inte är behörig att vara styrelseledamot. Den motsvarar delvis 6 kap. 4 § första stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. s. 105 f., prop. 1989/90:160 s. 52 f., prop. 1992/93:68 s. 79 och Prop. 2017/18:185 prop. 2013/14:86 s. 105 f.). Övervägandena finns i avsnitt 8.1. 11 § Den som inte avser att ta del i styrelsens verksamhet enligt denna lag får inte utses till styrelseledamot utan godtagbara skäl. Paragrafen innebär att den som väljs till styrelseledamot som huvudregel måste ha för avsikt att ta del i styrelsearbetet. Den saknar motsvarighet i den hittillsvarande föreningslagen. En motsvarande bestämmelse finns däremot i 8 kap. 12 § aktiebolagslagen (2005:551), jämför prop. 2000/01:150 s. 83 och 185 f. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. Syftet med paragrafen är att motverka att s.k. målvakter används som styrelseledamöter. Den tar framför allt sikte på sådana personer som enbart lånar ut sitt namn och som inte har någon avsikt att alls delta i styrelsearbetet. Paragrafen förhindrar däremot inte att sådana personer utses som har för avsikt att begränsa sina insatser till en viss del av styrelsearbetet. Förbudet gäller inte heller om den som utses har godtag- bara skäl för att inte delta i styrelsearbetet. Då en ekonomisk förening ska ha minst tre medlemmar bör de situationer där godtagbara skäl kan åberopas vara få (jämför prop. 2000/01:150 s. 83 och 185 f. avseende motsvarande bestämmelse i aktiebolagslagen). Bestämmelsen är straff- sanktionerad, se 22 kap. 1 §. 12 § En styrelseledamots uppdrag gäller för den tid som har bestämts i stadgarna. Mandattiden får inte omfatta mer än fyra räkenskapsår och ska bestämmas så att uppdraget upphör vid slutet av den ordinarie förenings- stämma där det hålls styrelseval. Paragrafen reglerar styrelseledamöters mandattid. Den motsvarar 6 kap. 1 § tredje stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 101). När en ändring i styrelsens sammansättning får verkan 13 § Ändringar i styrelsens sammansättning har verkan först från den tidpunkt då anmälan om registrering enligt 44 § kom in till eller från den senare tidpunkt som anges i det beslut som anmälan grundar sig på. Paragrafen reglerar när en ändring i styrelsens sammansättning får verkan. Den saknar motsvarighet i den hittillsvarande föreningslagen. En likartad bestämmelse finns däremot i 8 kap. 13 § första stycket aktie- bolagslagen (2005:551), jämför prop. 2004/05:85 s. 621 f. Övervägan- dena finns i avsnitt 8.2. Ändringar i styrelsens sammansättning får verkan tidigast när registre- ringsanmälan angående ändringen kommer in till . Detta tar sikte på såväl inledandet som upphörandet av ett styrelseuppdrag. En styrelseledamots förtida avgång 14 § Ett uppdrag som styrelseledamot upphör om styrelseleda- moten eller den som har utsett honom eller henne anmäler att uppdraget ska upphöra.