prop · H60330 · 2018-12-20 00:00:00 — höjdes schablonräntan ytterligare, till statslåneräntan plus . I tabell 5 visas vad som beskattas utom och inom ramen för ISK. Tabell 5 för beskattning av direktägda aktier och fondandelar Källa: Egen sammanställning. 24Det finns dessutom regler för hur avräkning av utländsk skatt ska göras. I många fall tar källstaten ut skatt på bland annat utdelning på aktier. Denna skatt kan helt eller delvis få avräknas från svensk skatt. De reglerna berörs inte av granskningen och redogörs inte för här. 25Utdelning av aktier i ett dotterbolag ska inte beskattas (så kallad ). 26Även inlösen räknas som försäljning. Försäljning av inlösen-, tecknings-, och uniträtter ska också kapitalvinstbeskattas. 27Schablonintäkt för fondandelsägare infördes , som skatteplikten för värdepappersfonder och specialfonder slopades. R I K S R E V I S I O N E N I N V E S T E R I N G S S P A R K O N T O – E N E N K E L S P A R F O R M I E T T K O M P L E X T S K A T T E S Y S T E M Tillgångar får föras över från en depå eller ett vp-konto till ett ISK, men de anses skattemässigt avyttrade i samband med överföringen. Det betyder att latenta vinster eller förluster ska beskattas.28 Det är däremot inte möjligt att föra över investeringstillgångar från ett ISK till en depå eller ett vp-konto.29 3.2 Placeringar och omplaceringar 3.2.1 Parallella regelverk för beskattning ställer krav på spararen Enskilda som ska fatta beslut om sitt sparande har att ta ställning till dels vilka tillgångar som ska köpas eller säljas, dels om tillgångarna ska förvaras i ISK eller inte. Det finns vissa begränsningar med ISK, vilka redogörs för i nästa delavsnitt, som kan orsaka mer eller mindre krångel för den enskilde spararen. Vidare kan beskattningen i ISK vara mer eller mindre fördelaktigt för spararen i jämförelse med konventionell beskattning (se vidare kapitel 4). Vid alla placeringar och omplaceringar måste en sparare som inte vill betala mer skatt än nödvändigt avgöra om ISK är en skattemässigt fördelaktig sparform. Skatteeffekter tar tid för den enskilde att utvärdera, vilket kan beskrivas som en transaktionskostnad, det vill säga en kostnad som fördyrar omsättningen av aktier och andra finansiella instrument. Transaktionskostnader i samband med omplaceringar inom och mellan sparformer redogörs för i senare delavsnitt. 3.2.2 Begränsningar med investeringssparkonto Som nämnts får enbart vissa finansiella tillgångar förvaras i ett ISK och det finns särskilda regler och restriktioner för överföringar till och från ISK (se avsnitt 3.1). Det finns även andra begränsningar med ISK, såsom att man inte kan samäga ett ISK, inte får ha krediter inom ett ISK och inte får blanka aktier på ett ISK.30 Enligt lämnade lagstiftningen initialt ett stort utrymme för olika tolkningar då det fanns en hel del oklarheter. När ISK hade införts fick därför mycket frågor. Frågor från privatpersoner och företag kommer till Skatteupplysningen. De frågor som inte kan besvaras där skickas vidare till lämplig handläggare på framför allt . Företag som erbjuder ISK (investeringsföretag) kan även vända sig direkt till handläggare på Skatteverkets storföretagsavdelning. De frågor som inkommit från branschen har enligt sällan något större intresse hos den vanlige spararen eftersom 28Åren 2012–2017 fördes det över aktier till ett värde av 8,3–10,, enligt uppgift från (e-post, ). Vi har ingen uppgift om latenta vinster eller förluster för dessa aktier. Det finns ingen motsvarande uppgift om överföringar av fondandelar. 29Om det finns kontofrämmande tillgångar på ett investeringssparkonto måste de däremot föras över till en depå eller ett vp-konto. 30Dessa exempel gavs under en intervju vid , . 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N det ofta handlar om udda företeelser eller produkter, till exempel blankning eller derivat.31,32 De flesta frågorna till från privatpersoner har besvarats av Skatteupplysningen. Frågorna har varit av typen ”Investeringsföretaget säger att jag inte får lägga in det här och det här. Stämmer det?” och ”Hur har ni beräknat schablonintäkten?”. Enligt är reglerna om ISK lätta att följa för den enskilde spararen. Svårigheterna ligger i stället på investeringsföretagen. Ett exempel som togs upp av under en intervju är om ett värdepapper är en kontofrämmande tillgång. Det är då inte ens möjligt för den enskilde att förvara det på ISK. Det kan enligt däremot vara svårt för den enskilde att förstå varför reglerna ser ut som de gör, till exempel varför somliga värdepapper inte får förvaras på kontot och hur själva underlaget för schablonintäkten räknas fram.33 Det finns fortfarande frågor som enligt väcker bekymmer, till exempel vid vilka tillfällen en kund får eller inte får teckna aktier på ISK i samband med börsintroduktioner. Nuvarande regler medför att det i vissa fall har en avgörande betydelse vilket investeringsföretag som är emissionsinstitut. Beroende på i vilket institut den enskilde har sitt ISK kan hen inte delta i alla emissioner, och nyutgivna aktier kan under vissa förutsättningar inte tecknas i ISK. Förfarandet kring nyutgivna aktier vid börsintroduktioner beskrivs av i många fall som krångligt, och ISK-reglerna speglar inte till fullo hur detta förfarande fungerar i praktiken.34 Vidare nämner att det kan vara krångligt om ett företag delar ut aktier i ett dotterbolag och det inte blir noterat i rätt tid. Aktierna i dotterbolaget är innan noteringen kontofrämmande tillgångar och får förvaras i ISK enbart under en begränsad tid.35 3.2.3 Omplaceringar inom och mellan sparformer En omplacering innebär att vissa tillgångar säljs och att pengarna används för att köpa andra tillgångar. Beslutet att göra en omplacering kan påverkas av flera omständigheter. En sådan omständighet är att spararen vill förändra risknivån i sin portfölj, till exempel för att sparkapitalet ska användas . I sådana lägen kan spararen vilja minska risknivån, till exempel genom en omfördelning från aktier till räntefonder. En annan omständighet kan vara att den 31Frågorna har lett till en rad ställningstaganden från . En lista på ställningstagandena finns i bilaga 1. 32Intervju vid , . R I K S R E V I S I O N E N I N V E S T E R I N G S S P A R K O N T O – E N E N K E L S P A R F O R M I E T T K O M P L E X T S K A T T E S Y S T E M förväntade avkastningen på vissa tillgångar i portföljen bedöms vara för låg i förhållande till andra tillgångar. Omplaceringar inom konventionell beskattning kan påverka spararens beslut att göra en omplacering på flera sätt. Beskattningen av kapitalvinster innebär att det är skattemässigt fördelaktigt med långa innehavstider. Detta ger upphov till den skattemässiga inlåsning som lyfts fram av regeringen och och kan utgöra en tröskel för omplaceringar. Vidare innebär möjligheten att kvitta vinster mot förluster att det är skattemässigt fördelaktigt att sälja innehav med latenta förluster som man har vinster att kvitta mot. Detta kan göra att omplaceringar som är motiverade utifrån ett riskperspektiv eller en förväntan om låg framtida avkastning inte blir av förrän det finns möjlighet att kvitta vinster mot förluster. Omplaceringar inom ett ISK har inga skattekonsekvenser, och de kostnader som uppstår vid en omplacering har ingen koppling till skattereglerna. I dessa avseenden kan man säga att det är låga transaktionskostnader inom ett ISK. Det kan uppstå särskilda transaktionskostnader när omplaceringar innebär ett byte från ISK till konventionell beskattning eller vice versa. I båda fallen påverkas schablonintäkten av den tidpunkt som transaktionen görs. Kapitalunderlaget, som ligger till grund för schablonintäkten, beräknas utifrån marknadsvärdet på tillgångarna vid ingången av varje kvartal. Vid byte från ett ISK blir kapitalunderlaget därför lägre om bytet görs precis före ett kvartalsskifte än precis efter ett kvartalsskifte. Vid byte till ett ISK gäller det motsatta.36 Vidare ingår de insättningar som görs till ISK i kapitalunderlaget som inget avdrag görs för uttag. Frekventa byten mellan konventionell beskattning och ISK medför därför transaktionskostnader genom att kapitalunderlaget ökar med antalet byten. Aktiesparande innebär ett risktagande. Den delen av risken som bärs av spararen skiljer sig åt beroende på om en tillgång förvaras i ISK eller om samma tillgång beskattas konventionellt (se vidare avsnitt 4.2). En sparare som vill hålla en viss risknivå i sitt sparande kan i samband med en omplacering som innebär byte av sparform därför behöva göra fler omplaceringar, även om risken på den nyköpta tillgången är densamma som på den tillgång som sålts. Detta kan medföra dels direkta kostnader för exempelvis courtage, dels kostnader i form av analysarbete. 36Utifrån detta resonemang skulle prediktionen vara att nettosparandet i investeringssparkonto skulle vara lägre precis före ett kvartalsskifte än precis efter ett kvartalsskifte. I den statistik som publiceras av redovisas nettosparande per kvartal. Det går därför inte att undersöka frågan utifrån den statistiken. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.3.1 Kontrolluppgifter förenklar deklarationen I samband med att ISK infördes tillkom en skyldighet för företag som tillhandahåller ISK att lämna kontrolluppgift på kontoinnehavarens schablonintäkt. har inte gjort någon uppskattning av hur detta har gjort det enklare att deklarera. Det finns däremot undersökningar som visar att de så kallade fullgörandekostnaderna har minskat med anledning av det tidigare införandet av kontrolluppgift på uträknad vinst eller förlust vid försäljning av fondandelar. Denna kontrolluppgift infördes och fick en avsevärd effekt det tog att deklarera; den genomsnittliga nedlagda tiden på att redovisa försäljning av värdepapper mer än halverades mellan 1993 och 1998.37 I tabell 6 redovisas vilka kontrolluppgifter som lämnas på de skattepliktiga inkomsterna. Tabell 6 Skyldighet att lämna kontrolluppgifter (KU) för aktier och fondandelar Källa: Egen sammanställning utifrån Skatteförfarandelagen (2011:1244). Vid konventionell beskattning ska kapitalvinst och kapitalförlust beräknas som skillnaden mellan försäljningspris och omkostnadsbelopp (anskaffningspris). Kontrolluppgift lämnas på försäljningspriset för aktier men inte på omkostnadsbeloppet. Den enskilde spararen måste beräkna kapitalvinsten eller kapitalförlusten på aktieförsäljningen och redovisa den i en bilaga (K4) till deklarationen. I samma bilaga ska omkostnadsbeloppet redovisas. 3.3.2 Omkostnadsbeloppet påverkas av bolagshändelser Omkostnadsbeloppet beräknas enligt genomsnittsmetoden eller schablonmetoden. Schablonmetoden innebär att omkostnadsbeloppet beräknas 37Skatteverket (2004). R I K S R E V I S I O N E N I N V E S T E R I N G S S P A R K O N T O – E N E N K E L S P A R F O R M I E T T K O M P L E X T S K A T T E S Y S T E M till av försäljningspriset. Den skattepliktiga inkomsten är då av försäljningspriset. Genomsnittsmetoden innebär att det genomsnittliga omkostnadsbeloppet för alla aktier av samma sort och slag ska användas (till exempel ). Hänsyn ska tas till inträffade förändringar i innehavet. Vissa bolagshändelser (till exempel nyemission, fondemission och split) kan påverka det genomsnittliga omkostnadsbeloppet. Det ska därför räknas om vid varje bolagshändelse. Beräkning av omkostnadsbeloppet kan göras på en hjälpblankett eller via e-tjänst. 3.3.3 Vanligt att redovisa fel omkostnadsbelopp redovisade 2004 en kartläggning av skattefel i samband med försäljningar av marknadsnoterade aktier (taxering).38,39 Kartläggningen visade att av dem som sålt marknadsnoterade aktier gjort fel. Det vanligaste var fel i redovisningen.40 drog slutsatsen att åtminstone hälften av personerna som redovisat fel, kanske uppemot två tredjedelar, inte torde haft för avsikt att felredovisa. till antalet affärer var 12–felredovisade. Ju fler affärer man gjort, desto bättre var man på att redovisa. Vanliga fel var att splitar, emissioner och så kallade avknoppningar hanterats felaktigt. Det var även vanligt med räknefel, felskrivning och felsummering och att fel metod (varken genomsnittsmetoden eller schablonmetoden) använts för beräkning av omkostnadsbeloppet. Det var också vanligt att fel omkostnadsbelopp använts för ärvda aktier. gjorde åren 2005–2008 slumpmässiga kontroller, där aktieförsäljningar ingick som ett av kontrollområdena. I en intern rapport från sammanställdes resultat från de slumpmässiga kontrollerna för taxeringsåren 2006–2008.41,42 Andelen personer som gjort fel i redovisningen i deklarationen var 2006, 2008. Nästan samtliga fel i de redovisade försäljningarna var kopplade till omkostnadsbeloppet.43 38Skatteverket (2004). 39I urvalsramen ingick personer som sålt marknadsnoterade aktier för mer än och gjort färre än 300 affärer. Urvalet var slumpmässigt och stratifierat efter antalet kontrolluppgifter och omfattade 2 959 personer. hade utelämnat affärer och hade gjort fel i redovisningen, till sin fördel, till sin nackdel och till både sin fördel och sin nackdel. 41Skatteverket (2014). 42I urvalsramen för vart och ett av åren ingick personer som enligt kontrolluppgiften för avyttring av delägarrätter och fordringsrätter erhållit en ersättning som överstiger . Urvalet gjordes slumpmässigt med 500 skattebetalare respektive år. Resultaten redovisades stratifierat på inlämningssätt (papper och e-vägen). 43Skatteverket (2008, 2009). 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N var andelen fel större för dem som lämnat deklaration på papper än för dem som lämnat e-vägen. var andelen fel i stort sett lika stor oavsett inlämningssätt. redovisades mer detaljerade uppgifter efter inlämningssätt. Endast de som lämnat på papper hade utelämnat försäljningar. Däremot var andelen felredovisade försäljningar lika stor oavsett inlämningssätt. Felorsakerna skiljde sig emellertid åt. Med e-vägen försvann de flesta fullgörandefelen (till exempel felöverföringar, felsummeringar, redovisning på fel avsnitt och på fel blankett och redovisning av fel försäljningssumma). Det var däremot vanligare att inte kunna styrka omkostnadsbeloppet eller att ha fel omkostnadsbelopp som orsakats av räknefel och felskrivningar. Dessutom var de felaktiga genomsnittliga beloppen större bland dem som lämnat deklaration e- vägen än bland dem som lämnade på papper.44 () har inte genomfört några slumpmässiga kontroller av aktieförsäljningar.45 Det går därför inte att utifrån uppgifter om fel i deklarationen säga om det har blivit enklare eller svårare att deklarera vinster och förluster på aktier. 3.3.4 Bankerna ger begränsat deklarationsstöd Framväxten av banktjänster på internet har gjort det enklare att handla med aktier och andra finansiella instrument. I vissa avseenden kan internetanvändningen även ha bidragit till att det blivit enklare att deklarera vinster och förluster på aktier. Ett vanligt fel i deklarationen har varit att bolagshändelser har hanterats felaktigt vid beräkning av omkostnadsbeloppet. För att underlätta beräkningen av omkostnadsbeloppet publicerar aktiehistorik på sin webbplats. Där framgår kända bolagshändelser. skickas det ut uppgifter om nya bolagshändelser till personer på banker och finansiella institut som anmält intresse för att ta del av utskicket. Aktiehistoriken började med ett internt projekt 1996–1997 och 2002–2003 erbjöds uppgifterna externt i liten skala.46 publicering av aktiehistorik gör att uppgifterna är mer lättillgängliga än tidigare, både för privatpersoner och för banker och andra värdepappersinstitut som använder uppgifterna som stöd till sina kunder. 44Skatteverket (2014). 45Sedan inkomståret 2014 görs i stället så kallade skattefelskontroller, som har ett bredare syfte än de slumpmässiga kontrollerna. Som en del av skattefelkontrollerna undersöks försäljning av samtliga värdepapper. Urvalen är små (71 deklarationer och 244 deklarationer ) och felmarginalerna stora. Inga slutsatser kan dras vad gäller fel i deklarationen av aktieaffärer. (Intervju vid , .) 46Intervju vid , . R I K S R E V I S I O N E N I N V E S T E R I N G S S P A R K O N T O – E N E N K E L S P A R F O R M I E T T K O M P L E X T S K A T T E S Y S T E M har ställt frågor om deklarationsstöd till nio av de största bankerna, varav fem har svarat.47,48 Följande redovisning avser de banker som svarat. Samtliga banker erbjuder kunder med depå någon form av deklarationsstöd.49 Samtliga erbjuder tjänsten färdigifylld K4-blankett men på olika sätt. Två av bankerna erbjuder tjänsten via internet till samtliga kunder, medan tre av bankerna erbjuder tjänsten enbart till vissa kundgrupper, framför allt inom så kallad private banking, och inte via internet. Samtliga banker uppger att uppgifter om omkostnadsbelopp finns tillgängliga i internetbanken. För att banken ska kunna beräkna ett korrekt omkostnadsbelopp krävs dock att kundens hela innehav i den enskilda aktien förvaras i banken. Om aktierna har förts över från en annan bank måste dessutom uppgiften om anskaffningsutgift vara registrerad hos den nya banken. Samtliga banker uppger även att gamla avräkningsnotor (köpnotor och säljnotor) finns tillgängliga i internetbanken. Det varierar mellan bankerna hur gamla avräkningsnotor som finns tillgängliga i internetbanken. 3.3.5 Fel när tillgångar förts över till investeringssparkonto har inte gjort några undersökningar eller kontroller som avser schablonintäkten på ISK.50 De fel som har kännedom om gäller de fall där investeringsföretagen har lämnat in ändrade kontrolluppgifter. Detta har inte förekommit i någon större utsträckning.51 Det har däremot gjorts en riktad kontroll för privatpersoner som har gjort en överföring av tillgångar till ISK. Sådan kontroll gjordes 2017 (för ). I kontrollen fångas deklaranter där det verkar som att överföringen till ISK inte har redovisats i deklarationen. Kontrollen ledde till ändringar i inkomstdeklarationens rutor för vinst eller förlust för 780 personer.52 3.4 Analys och slutsatser konstaterar till att börja med att de förenklingar som har uppnåtts genom införande av ISK enbart gäller för finansiella instrument som har köpts på ett ISK. Det betyder att ingen förenkling har uppnåtts för aktier eller andra finansiella instrument som köpts . Om regeringen vill uppnå förenklingar av äldre innehav krävs således en annan åtgärd än ISK. 47Svenska banker som är medlemmar i och riktar sig till vanliga sparare (ej enbart så kallad private banking). 48Av de fyra storbankerna har tre svarat. 49Alternativet till en depå är att förvara sina aktier i ett hos Euroclear (före detta VPC) direktregistrerat vp- eller servicekonto. Banken är i dessa fall kontoförande institut. Aktieägare som förvarar sina aktier i sådana konton har inte tillgång till bankernas deklarationsstöd i samma utsträckning som depåkunder. 50Intervju vid , . 51Intervju vid , . 52E-post från , . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Alla tillgångar får inte förvaras i ett ISK. noterar att detta har lett till en hel del frågor till om vad som är tillåtet och inte. Av erfarenheter att döma förefaller det dock inte som att dessa gränsdragningsfrågor vållat några större besvär för enskilda sparare. Enligt bedömning har införandet av ISK lett till att aktiesparande har förenklats. Det har blivit enklare att deklarera, eftersom det lämnas kontrolluppgift på schablonintäkten och den enskilde spararen inte behöver lämna någon redovisning. Deklaration av vinst och förlust har varit en stor källa till fel i deklarationen. Det är dock inte känt hur stort detta problem har varit . Framväxten av banktjänster på internet har förenklat handeln med aktier och andra finansiella instrument, och i viss mån även underlättat redovisningen av aktieförsäljningar till deklarationen. Enligt enkätsvar från banker är dock deklarationsstödet vid aktieförsäljningar begränsat. Det stöd som finns kan heller inte lösa vissa grundläggande svårigheter med att beräkna omkostnadsbelopp (anskaffningspris) på aktier. ISK har vidare förenklat aktiesparande genom att spararen inte behöver ta skattemässiga hänsyn vid omplaceringar inom ISK. De transaktionskostnader som är förknippade med omplaceringar har därmed minskat, dels för att det blivit enklare att deklarera, dels för att ingen utvärdering behöver göras av vare sig skatt på kapitalvinst eller kvittningsregler. Vissa aspekter av aktiesparande har emellertid blivit krångligare. Det gäller deltagande i vissa nyemissioner och börsintroduktioner, där ISK inte alltid är möjligt att använda. Spararen måste då ha en vanlig depå eller ett vp-konto för att kunna delta. Först när aktierna handlas på marknaden kan de föras över till ett ISK. Vid en sådan överföring anses aktierna skattemässigt avyttrade, och vinst eller förlust ska deklareras. Det kan även vara krångligt om ett företag delar ut aktier i ett dotterbolag och det inte blir noterat i rätt tid. Innan noteringen är aktierna i dotterbolaget kontofrämmande tillgångar och får förvaras på ISK enbart . bedömer att införandet av ISK inte har lett till lika tydliga förenklingar för fondsparande som för aktiesparande. Det var redan innan ISK infördes enkelt att deklarera försäljning av fondandelar, eftersom kontrolluppgift lämnas på vinster och förluster. I likhet med situationen för aktiesparande har ISK däremot medfört att det har blivit enklare med vissa omplaceringar, eftersom man inte behöver ta skattemässiga hänsyn vid omplacering inom ett ISK. Vidare innebär förekomsten av parallella skatteregler att sparare som inte vill betala mer skatt än nödvändigt måste utvärdera om ISK är en skattemässigt förmånlig sparform eller inte. Detta medför kostnader i form av analysarbete. Att göra en sådan analys är inte helt enkel, eftersom beskattningsprinciperna skiljer sig åt mellan ISK och konventionell beskattning. R I K S R E V I S I O N E N I N V E S T E R I N G S S P A R K O N T O – E N E N K E L S P A R F O R M I E T T K O M P L E X T S K A T T E S Y S T E M 4.1.1 Måttet effektiv skattesats En effektiv skattesats beskriver hur stor del av avkastningen som betalas i skatt. I rapporten definieras den effektiva skattesatsen som den procentuella minskningen i årlig nominell avkastning som följer av beskattning. Den effektiva skattesatsen kan avvika från den formella skattesatsen. Det beror på att den effektiva skattesatsen beräknas utifrån årlig verklig avkastning (direktavkastning och värdeförändring), medan den formella skattesatsen tillämpas på det underlag som definieras i skattereglerna. Vid inlåning på ett bankkonto beskattas den verkliga avkastningen (räntan). Den effektiva skattesatsen sammanfaller därför med den formella skattesatsen. Vid schablonbeskattat sparande beskattas en schablonberäknad avkastning, som kan vara högre eller lägre än den verkliga avkastningen. Om den verkliga avkastningen är högre än den schablonberäknade avkastningen är den effektiva skattesatsen lägre än den formella skattesatsen, och vice versa. Vid konventionell beskattning av aktier beskattas utdelning medan värdeförändring beskattas när aktierna säljs. Om aktierna säljs sammanfaller den effektiva skattesatsen med den formella skattesatsen. Vid längre innehav än är den effektiva skattesatsen lägre än den formella. Det beror på att värdeförändringar inte beskattas förrän vid försäljning. Värdet av den skattekredit som den ekonomiskt sett uppskjutna skatten ger upphov till består i att skattekrediten inte är räntebelagd. Värdet av denna räntefria skattekredit ökar med innehavstiden. Samtliga beräkningar av effektiva skattesatser som redovisas i rapporten baseras på antagandet att utdelning efter skatt återinvesteras. En detaljerad beskrivning av hur beräkningarna har gjorts finns i bilaga 3. 4.1.2 Tillgångar och skatter