prop · H503118 · 2018-03-14 00:00:00 — Även samråd med arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer samt den lokala och regionala nivån har ägt rum vid ett flertal tillfällen . 8.3Sveriges nationella reformprogram 2017 Inom ramen för den europeiska terminen ska medlemsstaterna överlämna nationella reformprogram till kommissionen där de redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. informerades om nationella reformprogram innan det formellt överlämnades till kommissionen. Inom ramen för den europeiska terminen antog rådet en landsspecifik rekommendation till med följande lydelse: Härigenom rekommenderas att 2017 och 2018 vidta följande åtgärder: –Ta itu med risker kopplade till hushållens skuldsättning, framför allt genom att stegvis begränsa avdragsrätten för utgiftsräntor på bostadslån eller genom att höja fastighetsskatten, som utlåningen på en alltför hög skuldkvotsnivå tyglas. –Främja bostadsinvesteringar och effektivisera bostadsmarknaden, bland annat genom att införa större flexibilitet i hyressättningen och genom att se över beskattningen av kapitalvinster. De landsspecifika rekommendationerna inom terminen är inte rättsligt bindande och regeringen ser dessa som ett instrument för att uppmuntra till en ansvarsfull ekonomisk politik och för att uppfylla de mål som sätts upp inom EU. Det är viktigt att medlemsstaterna genomför nödvändiga reformer för att Skr. 2017/18:118 komma tillrätta med EU-ländernas minskande konkurrenskraft och svaga 9Översynen av EU:s fleråriga budgetram 2014–2020 slutfördes den översyn av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020 som kommissionen presenterade (se faktapromemoria 2016:FPM8). Rådet för allmänna frågor nådde en principöverenskommelse om översynen . reserverade sig mot överenskommelsen och avstod från att delta i omröstningen. kunde slutligen lyfta sin reservation varvid överenskommelsen kunde överlämnas till Europa- parlamentet för godkännande enligt gällande beslutsregler. EU:s fleråriga budgetram för perioden Kommissionen väntas presentera ett förslag till flerårig budgetram för perioden och förslag till hur EU:s gemensamma utgifter ska finansieras. Ett viktigt ingångsvärde i förhandlingarna är det brittiska utträdet ur EU, vilket innebär att en betydande finansiär av den gemensamma budgeten försvinner. Regeringen presenterade sina övergripande positioner inför de kommande förhandlingarna vid en presskonferens : •När bidrag försvinner behöver budgeten minska med lika mycket. Regeringen vill sätta ett utgiftstak som inte överstiger av EU:s BNI. •Den svenska avgiften ska hållas nere. Det vill vi göra främst genom att minska storleken på budgeten men också genom att värna den andel vi själva ska betala. •Regeringen vill se en modern budget med omprioriteringar till fördel för gemensamma åtgärder som säkerhet, migration, konkurrenskraft, forskning och klimatomställning. Det sker genom minskade anslag för jordbruksstöd och strukturfonder. •Det ska kosta att inte ta ansvar. Länder som inte tar sitt ansvar i migrationspolitiken ska inte heller kunna få tillgång till stöd från EU på samma sätt som . Alla medlemsstater ska stå upp för våra gemensamma värderingar och beslut. EU för med sig både fördelar och förpliktelser. •Regeringen vill se en mer effektiv kontroll av hur EU-medel används. Med en minskad budget blir det ännu viktigare att pengarna används på rätt sätt. Som del i diskussionerna om EU:s framtid presenterade kommissionen i juni diskussionsunderlaget om framtiden för EU:s finanser (se fakta- promemoria 2016/17:FPM117). Underlaget ger en bakgrundsteckning av 2017/18:118 EU:s finanser samt redogör för fem olika scenarier för hur EU:s framtida finanser skulle kunna utformas. I diskussionerna om diskussionsunder- laget har regeringen utgått från de fem övergripande positionerna. Ett EU-sakråd om diskussionsunderlaget om framtiden för EU:s finanser hölls . Regeringen presenterade sina övergripande positioner för finans- utskottet och genomförde en överläggning med finansutskottet . Utvidgningen är en av EU-samarbetets största framgångar och förblir ett av unionens mest kraftfulla verktyg för att främja fred, stabilitet, välstånd och demokrati i närområdet. värnar ett trovärdigt EU- perspektiv baserat på utvidgningens principer och att unionens åtagande fullföljs. Kommissionen har beslutat att offentliggöra sina årliga framstegsrapporter i stället för hösten. Det innebär att inga rapporter med rekommendationer eller bedömningar om EU-närmandet presenterades vad avser kandidatländerna , (fYROM), , , eller de potentiella kandidatländerna Bosnien och samt Kosovo. Nästa framstegsrapporter kommer att presenteras . Kommissionens ordförande underströk dock i sitt årliga tal om tillståndet i unionen att ett trovärdigt utvidgningsperspektiv för västra var nödvändigt för mer stabilitet i EU:s grannskap. har tillsammans med lika- sinnade medlemsländer i rådet verkat för att driva EU-närmandet på västra framåt. Samarbets- och verifikationsmekanismen (CVM) som det beslutades om i samband med och EU-anslutning granskar dessa länders utestående anpassningsarbete när det gäller rättsliga och inrikes frågor samt inom jordbruksområdet. Årets rapport visar att har gjort framsteg men fortsätter att uppvisa brister främst inom rättssystemets oberoende och när det gäller korruption. Rapporten visar också på en försämrad situation i , framför allt föranledd av vissa korrup- tionsrelaterade lagförslag. är kandidatland till EU . Kommissionen rekommenderade 2016 att landet skulle få börja förhandla om medlemskap förutsatt reformframsteg inom fem nyckelområden. Framsteg har gjorts vad avser genomförande av rättsreformen. Strukturerna för granskning av domare och åklagare har upprättats och påbörjade den internationella övervakningsinsatsen (IMO) sitt arbete på plats i landet. Vidare har vissa framsteg gjorts inom nyckelområden som mänskliga rättigheter och offentlig förvaltning. För att rådet framöver ska kunna besluta om att inleda medlemskapsförhandlingar behöver fortsätta genomförandet av nyckelreformer och uppvisa trovärdiga och konkreta framsteg i rättsreformen liksom i arbetet mot organiserad brotts- lighet. Efter ett antal framsteg inom EU-närmandet har reformarbetet gått i stå . Ett omfattande frågebatteri har överlämnats till landet, på vilket kommissionen ska grunda sitt utlåtande om medlemskapsansökan. Besvarandet av dessa frågor skulle enligt den ursprungliga tidsplanen ha slutförts , men arbetet har försenats. Betydande utmaningar kvarstår inom rättsstatsområdet, den socio- ekonomiska situationen samt när det gäller respekten för yttrande- och mediefrihet. Bosnien och författningsdomstol har även suspenderat delar av landets vallagstiftning, vilket medfört att det saknas rättslig grund för att bilda regering efter valet . Det senaste årets politiska utveckling i Kosovo har bromsat upp genomförandet av reformer som är nödvändiga för landets EU-närmande och för viseringsliberalisering. Vid stabiliserings- och associeringsrådets andra möte bekräftades att den europeiska reformagendan ska vara vägledande framöver. Såväl under detta möte som vid stabiliserings- och associeringskommitténs första möte uppmanades Kosovo att återuppta och prioritera reformarbetet, intensifiera ratificeringen av gränsdragningsavtalet med samt påvisa konkreta resultat i arbetet mot korruption och organiserad brotts- lighet. Normaliseringsdialogen med har gått på sparlåga bl.a. då Kosovo saknade en chefsförhandlare . EU:s höga representant för utrikes frågor har dock organiserat informella möten på presidentnivå. Såväl som Kosovos president har lyft behovet av att främja en normalisering av relationerna. integrerades domare och åklagare från de serbiska parallella rättsstrukturerna i norra i det 2017/18:118 kosovariska rättssystemet. Det var ett viktigt framsteg för den kosovariska statsbildningen och EU-närmandeprocessen. 10.6Makedonien (fYROM) av djup politisk kris hölls, efter EU:s medling, nyval . En socialdemokratiskt ledd koalitionsregering kunde etableras . Den nya regeringen har gjort EU- och Natonärmande till sin högsta prioritet och har som ett led i det sökt förbättra de bilaterala relationerna med landets grannar. Ett grannlandsavtal har tecknats med och även den mycket viktiga relationen till har förbättrats. har blockerat EU- och Nato- närmande på grund av dispyten om konstitutionella namn. är kandidatland till EU , och syftet med den makedonska regeringens reformplan är att säkerställa en rekommendation om förhandlingsstart från kommissionen . För att stödja EU-närmande beslutade regeringen att återinföra det bilaterala reformsamarbetet. inledde medlemskapsförhandlingar och är det land som har kommit längst i förhandlingarna räknat i antalet öppnade kapitel. Fyra nya kapitel öppnades och sammanlagt har 30 kapitel av 35 nu öppnats för förhandlingar, varav tre är preliminärt stängda. Trots framsteg i förhandlingarna dras reformtakten ner på grund av institutionernas svaga kapacitet. Landet behöver uppvisa mer konkreta resultat, särskilt när det gäller kampen mot organiserad brottslighet och korruption. har sex kapitel öppnats. Sammanlagt har tolv av 35 kapitel öppnats för förhandlingar, varav två är preliminärt stängda. integrerades domare och åklagare från de serbiska parallella rättsstrukturerna i norra med det kosovariska rättssystemet. Detta var ett framsteg inom ramen för normaliseringsdialogen mellan och Kosovo (kapitel 35, övrigt). Genomförandet av reformagendan för rättsstatskapitlen (kapitel 23 och 24) går långsamt framåt och för fortsatta kapitelöppnanden behöver konkreta framsteg uppvisas. fortsatte att utvecklas i en alltmer negativ riktning med bristande respekt för mänskliga rättigheter. präglades av folkom- röstningen om konstitutionsändringar i . Kommis- sionens ordförande, den höga representanten och kommissionären för europeiska grannskapet och utvidgningsförhandlingar gjorde ett gemensamt uttalande efter folkomröstningen. Då meddelades bland annat att konstitutionsändringarna skulle utvärderas i ljuset av egenskap som kandidatland till EU och medlem av . Utvecklingen i diskuterades av rådet för utrikes frågor och under Europeiska rådets möte den 19–. Inga förhandlingskapitel öppnades . Förhandlingarna inom EU:s rådsstrukturer om att uppdatera och modernisera tullunionen med pågick men avstannade . fortsatte genomförandet av det gemensamma uttalandet från mötet mellan och . Faciliteten för flyktingar i , som beslutades och uppgår till , hade vid slut i princip helt allokerats och utbetalningar skedde löpande . Stödet går till humanitära insatser samt utbildning och hälsovård. har bidragit med till faciliteten –2017. 10.10EU:s finansiella stöd till västra och Instrumentet för EU:s förmedlemskapsstöd (IPA II) har till syfte att stödja utvidgningsländernas EU-närmandeprocesser genom riktade insatser inom bland annat rättsstatsområdet och för kapacitetsbyggande inom offentlig förvaltning. beslutades en nedjustering av förmedlem- skapsstöd med och en omfördelning för att öka andelen som går till att stärka demokrati och rättsstat i landet. En särskild finansieringsfacilitet (Faciliteten för flyktingar i ) har inrättats till stöd för främst syriska flyktingar i . Finansiellt stöd ges även inom Madadfonden i syfte att hjälpa grannländer och västra att omhänderta och förbättra situationen för flyktingar. för erbjuder ett strategiskt ramverk för samarbete i närområdet utifrån målen om att rädda havsmiljön i , länka samman regionen och öka tillväxten. Strategin antogs 2009 och är den första av sammantaget fyra makroregionala strategier i EU. Totalt nitton EU-länder och åtta länder utanför EU deltar i genomförandet av EU:s makroregionala strategier. 2017/18:118 Rådets slutsatser om EU:s makroregionala strategier antog rådet slutsatser om genomförandet av EU:s makroregionala strategier, baserat på kommissionens gemensamma lägesrapport för samtliga makroregionala strategier (se faktapromemoria 2016/17:FPM74). Rådet välkomnade de resultat som makroregionala strategier bidrar till, såsom ökad territoriell sammanhållning och ett mer integrerat genomförande av . behöver genomförandet stärkas genom bl.a. ökat politiskt ägarskap, tydligare upp- följning av resultat, och en stärkt länk mellan EU-, nationell finansiering och makroregionalt samarbete. avslutade sitt ettåriga ordförandeskap i gruppen av nationella samordnare och lämnade därmed över till att ta vid. Under ordförandeskap fastställdes bl.a. en långsiktig rotations- ordning för medlemsländernas ordförandeskap och för värdskapet av det årliga forumet vilket bidrar till ökad stabilitet och transparens i styrningen av strategin. Ordningen sträcker sig fram . har i uppdrag av regeringen att sammanställa en rapport och övergripande analys om genomförandet av för i . Rapporten baseras på berörda myndigheters årliga redovisning av sina uppdrag att bidra till strategins genomförande. Årets rapport visar att det svenska genomförandet fungerar väl, att strategin har bidragit till att fler myndigheter arbetar gränsöverskridande och till en ökning av myndigheters och regioners internationaliserings- arbete. Det åttonde årliga forumet för för ägde rum i 13–. stod värd tillsammans med CPMR- . Det övergripande temat var sammanlänkning i en vid bemärkelse. Programmet som sträckte sig över handlade t.ex. om hållbara transporter, forskningssamarbeten, smarta städer, e-hälsa och framtidens sjöfart. Det europeiska medborgarinitiativet ger EU-medborgarna en formell möjlighet att direkt påverka arbetet på EU-nivå. medborgare möjligheten att genom att lämna in ett medborgarinitiativ uppmana kommissionen att lägga fram ett lagförslag. stödjas av minst en miljon unionsmedborgare från minst en fjärdedel av Skr. 2017/18:118 medlemsstaterna för att kommissionen ska ta ställning till det. presenterade kommissionen ett förslag till ny förordning om det europeiska medborgarinitiativet. Syftet är att dels göra medborgar- initiativet mer tillgängligt, mindre betungande och lättare att använda för organisatörerna och för dem som vill stödja ett initiativ, dels främja debatt och medborgardeltagande på europeisk nivå, även bland unga, och föra unionen närmare medborgarna (se faktapromemoria 2017/18:FPM10). Överläggning med ägde rum . 13Unionsrättsakten om val till förslag till reform av Europeiska unionens valrättsakt (se faktapromemoria 2015/16:FPM28) har behandlats på rådsarbets- gruppsnivå . En grundläggande och helt avgörande förutsättning i det svenska förhandlingsarbetet har varit att tillförsäkra att ändringar i valrättsakten inte kommer i konflikt med grundlagar. En annan viktig fråga har varit att ändringarna inte ska rubba den nuvarande institutionella balansen och maktfördelningen mellan EU:s institutioner och medlemsstater. Information lämnades till . 14Öppenhetsregister för rådet, och kommissionen Ett interinstitutionellt avtal (IIA) om ett frivilligt gemensamt öppenhetsregister har funnits mellan och kommissionen . Ett förslag till nytt IIA som även ska omfatta rådet och som ska vara obligatoriskt presenterades av kommissionen (se faktapromemoria 2016/17:FPM20). Det nya avtalet föreslås ersätta det befintliga avtalet. Huvudprincipen i förslaget är att aktörer som utför lobbyaktiviteter ska registreras för att få samverka med institutionerna på olika sätt. Registret ska vara tillgängligt för allmänheten. Förslaget har behandlats ett flertal gånger . Information lämnades till . 15 Delegerade akter och genomförandeakter antog kommissionen ett förslag till ändringar i kommittéförfarandeförordningen som avser situationer då man inom 2017/18:118 ramen för granskningsförfarandet nått omprövningskommittén (se fakta- promemoria 2016/17:FPM77). Ett första möte på rådsarbetsgruppsnivå har ägt rum , och frågan kommer att fortsätta att behandlas . har vidare frågor om delegerade akter och genomförande- akter som institutionerna åtog sig att göra i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (IIA) aktualiserats. När det gäller behovet av att anpassa alla rättsakter som fortfarande hänvisar till det kommittéförfarande som kallas föreskrivande förfarandet med kontroll, det s.k. PRAC-förfarandet, så har kommissionens förslag behandlats på rådsarbetsgruppsnivå och betydande framsteg har gjorts. Regeringen anser att Lissabonfördragets bestämmelser ska respekteras och en anpassning av det gamla systemet bör göras. I förhandlingen har regeringen avseende var och en av de rättsakter som behandlats bedömt om den befogenhet som tidigare getts kommissionen, ska ändras till att ges i form av en delegerad akt, en genomförandeakt eller eventuellt utgå. Information till om förhandlingen ägde rum . Frågan om att komplettera den gemensamma överenskommelsen om delegerade akter och genomförandeakter i IIA med de icke bindande avgränsningskriterierna för att skilja mellan delegerade akter och genomförandeakter har också behandlats. kunde man enas om rådets mandat i frågan så att förhandlingar mellan institutionerna kan inledas. Regeringen har välkomnat fortsatt arbete i frågan och angett att det är viktigt att man fortsätter diskutera icke bindande kriterier för att i möjligaste mån underlätta för dem som ska tillämpa bestämmelserna och minska på eventuella konflikter mellan institutionerna. I IIA åtog sig också institutionerna att, senast vid utgången av året, upprätta ett gemensamt funktionellt register över delegerade akter. kunde ordförandeskapet meddela att de tre institutionernas arbete på teknisk nivå för att säkerställa öppenhet och kommunikation i lagstiftningsförfarandena resulterat i att inrättandet av ett gemensamt register över delegerade akter tekniskt sett blivit färdigt för att kunna tas i drift offentligt . Regeringen välkomnar att ett gemensamt funktionellt register över delegerade akter tas fram, frågan är också viktig från ett öppenhetsperspektiv. Öppenheten förbättras ytterligare genom att en delegerad akts hela livscykel omfattas, från planering och utarbetande till dess antagande och ikraftträdande. Det kommer att utgöra ett konkret verktyg som kommer att gynna både medborgarna och institutionerna. 16Europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser presenterade kommissionen ett förslag på ändringar i förordningen om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (1141/2014). ändringarna är att åtgärda bristerna i förordningen, skapa mer öppenhet och se till att EU-budgetens begränsade medel fördelas och spenderas korrekt, och på så sätt få de europeiska politiska partierna att i större utsträckning verkligen representera de europeiska väljarna. Ändringarna ska göra så att de gällande reglerna inte kringgås eller missbrukas. Förhandlingar inleddes i en rådsarbetsgrupp . DEL 3 EU:S FÖRBINDELSER MED Målet med den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken är att värna unionens gemensamma värden och intressen, stärka unionens säkerhet och främja internationellt samarbete. EU:s utrikestjänsts (EEAS) sjunde verksamhetsår har präglats av ett osäkert omvärldsläge, såväl i närområdet som globalt. ansträngningar att möta de utmaningar utvecklingen innebär, framgår tydligt behovet av att i nära samarbete mellan EEAS, medlemsstaterna och kommissionen ta ett samlat grepp om de olika instrument och politik- områden som står till unionens förfogande. av den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik är ett viktigt led i detta arbete. Omfattande arbete med genomförande av strategin har bedrivits , särskilt inom området säkerhet och försvar. När det gäller EEAS-personal visar statistik från (per den 31 ) att målet om att diplomater från medlemsstaternas utrikesförvaltningar ska representera minst en tredjedel av EEAS-personal på chefs- och handläggarnivå i stort sett uppfyllts. När det gäller fördelningen kvinnor–män är kvinnor av den samlade EEAS-personalen på chefs- och handläggarnivå (i och på På chefsnivå är andelen kvinnor . året har en dialog förts mellan EEAS:s företrädare och representanter för medlemsstaterna om bl.a. behovet av ansträngningar för att uppnå en jämnare könsfördelning och förstärka jämställdhetsarbetet i vidare be- En global strategi för EU:s utrikes- och Arbetet med genomförandet av den globala strategin, som presenterades i , fortsatte inom prioriterade områden. och försvar har flera betydande beslut fattats. Vidare har arbetet inletts med att utveckla en integrerad ansats för externa konflikter och kriser, som fokuserar på hela konfliktcykeln från konfliktförebyggande till gjordes också framsteg inom området samhällsresiliens, dvs. statens och samhällets motståndskraft mot yttre och inre kriser eller påverkan, där rådsslutsatser om en strategisk ansats till resiliens i EU:s yttre åtgärder antogs vid rådet för utrikes frågor den 13 Rådsslutsatserna tar vidare de rekommendationer som presenterades av kommissionen och unionens höga representant för utrikes- och säkerhetspolitik i form av ett gemensamt meddelande (se Skr. 2017/18:118 faktapromemoria 2016/17:FPM112). Syftet med meddelandet och efterföljande rådsslutsatser var att visa hur en strategisk ansats till resiliens kan öka genomslagskraften av EU:s yttre åtgärder och bidra till EU:s utvecklings-, utrikes- och säkerhetspolitiska och humanitära mål. Inom uppföljningen av EU:s globala strategi verkade för att konceptuellt utveckla EU:s civila krishantering att bli snabbare och flexiblare för att bättre kunna stävja kriser under hela konfliktcykeln. och tog gemensamt initiativ till ett seminarium i om att utveckla EU:s civila krishantering. Resultatet avspeglades i rådsslutsatserna och inte minst i rådsslutsatserna som fastställde en färdplan för att utveckla EU:s mervärde, kapacitet och snabbinsatsförmåga inom civil krishantering. 17.3Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken Som ett led i uppföljningen av den globala strategin togs flera viktiga steg för ett utökat försvarspolitiskt samarbete inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. beslutade rådet att initiera en samordnad årlig försvarsöversikt (CARD). En testomgång kommer att genomföras –2018. Översikten syftar till att etablera en gemensam lägesbild när det gäller medlemsstaternas förmågeutveckling, på frivillig och mellanstatlig basis. fattade rådet beslut om att inrätta en central planerings- och ledningsfunktion för EU:s militära träningsinsatser (MPCC). Funktionen förväntas bidra till förbättrad operativ ledning i fält och till stärkt civil- militär samverkan. presenterade även kommissionen ett förslag till en europeisk försvarsfond (EDF) som ska bestå av tre delar, ett forskningsfönster, ett försvarsindustriellt fönster samt en verktygslåda med finansiella instrument. antog rådsslutsatser om behovet av att upprätta ett permanent strukturerat samarbete på försvarsområdet (Pesco). Efter förhandlingar i EU-medlemskretsen upprättades en gemensam under- rättelse till rådet som beskriver vilka principer och åtaganden som ska ligga till grund för Pesco, samt hur styrningen av samarbetet ska gå till. Beslut om Pescos upprättande antogs av rådet och 25 medlemsstater deltar i samarbetet. välkomnar upprättandet av ett ambitiöst, inkluderande och mellanstatligt Pesco. Pesco bidrar till en stärkt gemensam säkerhets- och försvarspolitik, och till bättre sammanhållning inom EU. Regeringen har löpande uppdaterat utrikes- respektive försvarsutskottet samt om förhandlingsläget. Regeringen fattade beslut om att överlämna proposition 2017/18:44 i vilken man före- slog godkännande för att deltar i det permanenta strukturerade samarbetet. godkände att deltar i Pesco (bet. 2017/18:UFöU3, rskr. 2017/18:94). 2017/18:118 välkomnar ett ökat europeiskt samarbete på försvars- materielområdet, och de mellanstatliga principerna som kommissionens förslag ger uttryck för. Regeringen ser positivt på att främja försvars- forskningen på EU-nivå.