prop · H503141 · 2018-03-13 00:00:00 — Tillståndshavarna har rätt att få ersättning ur fonden för vissa angivna kostnader.29 2.1.1 Tillståndshavarnas kostnader beräknas av SKB Varje reaktorinnehavare ska, i samråd med övriga reaktorinnehavare, upprätta en kostnadsberäkning för omhändertagande av kärntekniska restprodukter och ge den till SSM vart tredje år.30 SKB har i uppdrag av reaktorinnehavarna att göra en sådan kostnadsberäkning gemensamt för alla kärnkraftsföretag.31 SKB upprättar kostnadsberäkningen totalt och för respektive kärnkraftsföretag. SKB lämnar också ett underlag om hur stor del av kostnaderna som ska läggas till grund för finansierings- och kompletteringsbelopp. 2.1.2 har beslutat om förändringar i finansieringssystemet SSM har har bedrivit utvecklingsarbete för att minimera statens risk i finansieringssystemet bland annat genom att införa en helhetssyn på tillgångar och skulder. Utvecklingsarbetet utgör grunden till de förslag till ändringar och förtydliganden i finansieringslagstiftningen som lämnades till regeringen 201332 och som införs i lagstiftningen. 29Tillståndshavarnas kostnader för hantering och slutförvaring av restprodukter, kostnader för avveckling och rivning av kärntekniska anläggningar, kostnader för forsknings- och utvecklingsverksamhet samt kostnader för information till allmänheten i frågor som rör hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. 303 § förordning (2008:715) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. Enligt 9 § samma förordning gäller för övriga avgiftsskyldiga tillståndshavare krav på att ge in kostnadsberäkning , däremot inte på att ge in den i samråd med andra tillståndshavare. 31SKB ägs av , , och (tidigare ). 32Strålsäkerhetsmyndigheten (2013), Förändringar i lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet och förordningen (2008:715) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet, dnr. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har beslutat om ett antal förändringar av finansieringslagen. Huvuddelen av ändringarna har trätt i kraft . Viktiga ändringar sammanfattas nedan.33 •Kärnavfallsfonden får även placera i aktier eller andelar i företag till skillnad från tidigare placeringsmöjligheter (se avsnitt 2.2.2). •Kompletteringsbeloppet har utvidgats från att tidigare ha omfattat endast en oförutsedd utveckling på kostnadssidan till att omfatta även en oförutsedd utveckling på tillgångssidan i systemet. •Även tillståndshavare till reaktorer som stängts av permanent efter 1974 ska bli skyldiga att ställa ekonomisk säkerhet för kompletteringsbelopp. •Ställda ekonomiska säkerheter för finansierings- och kompletteringsbelopp får tas i anspråk redan innan de fondmedel som tillhör berörd tillståndshavare har förbrukats. •Reglerna om fastställande av statens ekonomiska risk och skyldigheten för tillståndshavare att betala riskavgift har avskaffats. •Kärnavfallsavgifterna ska vid varje omräkningstillfälle (det vill säga normalt ) bestämmas utifrån att det diskonterade värdet av tillståndshavarens förväntade inbetalningar till Kärnavfallsfonden tillsammans med tillståndshavarens andel i fonden ska bli lika stort som det diskonterade värdet av tillståndshavarens kostnader. •Värdet av förväntade inbetalningar till och kostnader i finansieringssystemet ska beräknas med en diskonteringsränta som motsvarar den förväntade avkastningen i Kärnavfallsfonden. Det två sista punkterna innebär inga förändringar gentemot hur SSM arbetat eftersom SSM redan tillämpar dessa principer. De utgör därför främst ett förtydligande i lagen. De beslutade lagändringarna har inte fått fullt genomslag i SSM:s förslag till kärnavfallsavgifter och ekonomiska säkerheter för avgiftsperioden –2020 utan kan tillämpas fullt ut först inför beslut för perioden –2023. 2.2 Regeringens och myndigheters ansvar Regeringen beslutar om kärnavfallsavgift, finansieringsbelopp och kompletteringsbelopp för reaktorinnehavare, det vill säga kärnkraftverken , , och . Regeringen beslutar också om de ekonomiska säkerheter som reaktorinnehavare ska ställa för finansierings- och kompletteringsbelopp är godtagbara. 2016/17:199. Reglerna om finansiering av kärnavfallshantering. R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E R I N G S S Y S T E M E T F Ö R K Ä R N A V F A L L S H A N T E R I N G Helhetsansvaret för finansieringssystemet ligger på regeringen. är det Miljö- och och dess kemikalieenhet som har huvudansvaret för finansieringssystemet. Dessutom berörs budget- och finansmarknadsavdelningen på samt energienheten på Miljö- och . sker gemensam beredning inför den politiska hanteringen. Departementen gör inga egna beräkningar avseende finansieringssystemet som underlag för regeringens beslut om nivå på kärnavfallsavgifter och säkerheter. Miljö- och framhåller att det är en stor mängd information som inkommer från olika källor (främst myndigheter och kärnkraftsindustrin) och att det är regeringen som utifrån politiska avvägningar beslutar om nivån på kärnavfallsavgifter och säkerheter. Eftersom det är fråga om politiska avvägningar, är de beslutade nivåerna enligt departementet i sig korrekta utifrån avvägningarna.34 Regeringen instiftade 1992 som är en tvärvetenskaplig kommitté. Rådet har inga uppgifter inom finansieringssystemet utan dess huvuduppgift är att ge råd till regeringen om dels slutförvaring av kärnavfall och använt kärnbränsle, dels avställning och rivning av kärntekniska anläggningar. 2.2.2 Statliga myndigheter har avgränsade uppgifter i systemet Flera myndigheter ingår i systemet och har sinsemellan avgränsat ansvar och uppgifter, vilket beskrivs i detta avsnitt. Ingen myndighet har helhetsansvar för systemet. Kärnavfallsfondens huvudsakliga ansvar i finansieringssystemet är att: •ta emot betalningarna av kärnavfallsavgifter och förvalta dem i en fond; fondens placeringsreglemente har varit begränsat till att fondmedlen ska placeras på räntebärande konto i Riksgälden, i skuldförbindelser utfärdade av staten eller i så kallade säkerställda obligationer35 får dock förvaltningen även omfatta förvärv av aktier eller andelar i ett företag.36 •ordna utbetalningar från fonden efter begäran från SSM.37 Kammarkollegiet sköter förvaltningen av fonden på uppdrag av Kärnavfallsfonden och inom de ramar som fastställs av . 34Intervju med företrädare för Miljö- och , . 3518 och19 §§ förordning (2008:715) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. 2016/17:199. Reglerna om finansiering av kärnavfallshanteringen, bet. 2017/18:FöU2, rskr. 2017/18:17. 371 § förordning (2007:1055) med instruktion för Kärnavfallsfonden. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N SSM har enligt instruktionen till uppgift att bland annat handlägga finansieringsfrågor som rör hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. SSM ska hålla Kärnavfallsfonden informerad om storleken på de in- och utbetalningar av fondmedel som planeras och prognostiseras för respektive reaktorinnehavare och annan tillståndshavare samt om myndighetens verksamhet på finansieringsområdet i övrigt på ett sådant sätt att Kärnavfallsfonden kan fullgöra sina uppgifter.38 Mer specifikt består SSM:s ansvar inom finansieringssystemet av att39 •beräkna och lämna förslag till regeringen om kärnavfallsavgifter, samt finansierings- och kompletteringsbelopp för reaktorinnehavare •beräkna och lämna förslag till regeringen om kärnavfallsavgift för samt att besluta om finansieringsbelopp för •beräkna och fatta beslut om kärnavfallsavgifter och finansieringsbelopp för övriga avgiftsskyldiga tillståndshavare •hantera ansökningar och besluta om utbetalning av medel från Kärnavfallsfonden •granska mottagarnas användning av fondmedel. Inom SSM finns även en delegation för frågor om finansiering av hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet.40 Delegationen har i uppdrag att ge råd i frågor som rör upprättande av förslag till, och fastställande av, kärnavfallsavgifter, finansieringsbelopp och kompletteringsbelopp. Riksgäldens ansvar i finansieringssystemet fokuserar på de ekonomiska säkerheterna och på statens ekonomiska risk. Myndigheten ansvarar för att41 •vart tredje år, om regeringen begär det, bedöma om de ekonomiska säkerheterna för finansierings- och kompletteringsbelopp som reaktorinnehavare ska ställa är godtagbara; om det behövs för att säkerställa statens rätt ska Riksgälden föreslå villkor för säkerheter •besluta om ekonomisk säkerhet för finansieringsbelopp för övriga avgiftsskyldiga tillståndshavare, men man kan lämna över detta beslut till regeringen i principiella fall •vid behov besluta om tilläggssäkerheter för samtliga tillståndshavare 381 § och 3 § förordning (2008:452) med instruktion för . 39Skriftligt underlag från företrädare för vid intervju, ; intervju med företrädare för , . 4020 § förordningen (2008:452) med instruktion för . 4124 § andra stycket, 25–26 §§, 28 och 51§ § förordning (2008:715) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E R I N G S S Y S T E M E T F Ö R K Ä R N A V F A L L S H A N T E R I N G •vid behov ta fram föreskrifter för verkställigheten av regler om prövningen av om säkerheterna är godtagbara, om villkor för säkerheterna samt om tilläggssäkerhet och riskbedömning •förvara de ställda ekonomiska säkerheterna. I en promemoria 2013 från analyserades och föreslogs olika alternativ till hur myndighetsansvaret i finansieringssystemet kan förändras. I promemorian framhölls bland annat att riskerna i finansieringssystemet behandlades separat inom de olika delarna av systemet. Om det finns efterfrågan på en helhetssyn inom finansieringssystemet är det enligt promemorian nödvändigt att genomföra en samlad riskanalys för hela systemet. En helhetssyn skulle enligt promemorian också leda fram till ett behov av att en myndighet borde ges ett systemansvar för finansieringssystemet.42 beslutade regeringen att SSM:s ansvar och uppgifter i finansieringssystemet ska föras över till Riksgälden , och regeringen uppdrog åt Riksgälden att föreslå de ändringar som behövs i finansieringsförordningen. 43 I beslutet hänvisades till den ovan nämnda promemorian vars slutsats var att verksamheten skulle bli effektivare och att helhetssynen skulle förbättras om verksamheterna koncentrerades på färre aktörer. Som skäl för beslutet anfördes att regeringen bedömer att den finansiella säkerheten för staten förbättras ytterligare jämfört med regeringens förslag i propositionen om ändringar i finansieringslagen.44 2.3 Riskreglerande verktyg i systemet Det huvudsakliga riskreglerande verktyget anses av flera aktörer vara att avgiftsperioderna bestäms i taget och bygger på omräkningar av kostnaderna samt att säkerhet ställs för finansierings- och kompletteringsbelopp.45 Regeringen och myndigheterna har olika möjligheter att dels säkerställa att beräkningsunderlagen är välgrundade, dels på annat sätt minska riskerna i finansieringssystemet, till exempel genom analyser av beräkningsunderlagen och de ekonomiska säkerheterna. Regeringen och myndigheterna förfogar över olika 42Miljödepartementet (2013). Myndighetsansvaret i finansieringssystemet för hantering av restprodukter från kärnteknisk verksamhet, s. 12 f. 44Regeringen, beslut . Uppdrag att förbereda och genomföra uppgifter till Riksgälden, M2017/02088/Ke, regeringen, beslut . Uppdrag att förbereda och genomföra inordnandet av uppgifter från , dnr M2017/02089/Ke. 45Intervju med företrädare för Miljö- och , ; e-post från företrädare för , ; intervju med företrädare för , ; skriftligt underlag vid intervju med företrädare för , . 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N verktyg i systemet i syfte att minska statens risk och få fram förbättrade kostnadsberäkningar. 2.3.1 SSM använder inte föreskriftsrätten SSM har tillgång till olika verktyg som rätten att utfärda föreskrifter och förelägganden.46 Dessa har dock inte utnyttjats. Myndigheten har i stället använt riktlinjer som inte har samma rättsliga status som föreskrifter och förelägganden. SSM tog fram riktlinjer utifrån så kallad bästa praxis (best practice) för prövningen av externa ekonomiska faktorer (EEF) inför SKB:s upprättande av Plan 201647 som ligger till grund för SSM:s förslag på kärnavfallsavgifter och säkerheter för avgiftsperioden –2020. Riktlinjerna är inte rättsligt bindande men SSM genomförde prövning av SKB:s kostnadsberäkningar utifrån dem.48 Myndigheten framhåller att det återstår att se hur detta har fungerat och att den stegvis får bedöma vilka områden som kan behöva regleras närmare genom föreskrifter. Myndigheten kommer att påbörja arbetet med en föreskrift om hur diskonteringsräntan ska bestämmas.49 Frågan om SSM:s möjligheter att utfärda föreskrifter diskuterades vid flera möten med SSM:s finansieringsdelegation under främst 2012 och 2013. Mot bakgrund av de då pågående regeringsuppdragen om översyn av lagstiftningen om finansieringssystemet, bedömde SSM att behovet av föreskrifter bör diskuteras när en ny lagstiftning trätt i kraft.50 Miljö- och har framfört att föreskrifter generellt anses vara bra för att öka transparensen i systemet.51 Departementet hänvisar till att en utgångspunkt för förslaget i propositionen om att lyfta upp föreskriftsrätten från förordningen till lagen var att ge den större tyngd. 2.3.2 Riksgälden använder inte alla verktyg till hands De ekonomiska säkerheter som tillståndshavarna ställer till Kärnavfallsfonden ska motsvara de beslutade finansierings- och kompletteringsbeloppen. Riksgälden ansvarar för att pröva om säkerheterna är godtagbara. Om myndigheten bedömer att säkerheternas värde har försämrats i betydande mån får myndigheten också 4618 § lagen (2006:47) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter, jämförd med 50 § och 52 § förordningen (2008:715) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. 47SKB (2016). Plan 2016, Underlag för kostnadsberäkningar, redovisning av kalkylförutsättningar, metodik för beräkningar av kostnader och kostnadsresultat, Svensk Kärnbränslehantering AV. 48Intervju med företrädare för , . 49Intervju med företrädare för , . 50E-post från företrädare för , . 51Intervju med företrädare för Miljö- och , . R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E R I N G S S Y S T E M E T F Ö R K Ä R N A V F A L L S H A N T E R I N G besluta om tilläggssäkerheter.52 Riksgälden har inte sett något behov av att utnyttja tilläggssäkerheter men ser i takt med bristande lönsamhet och ökade omstruktureringar att det kan bli aktuellt framöver.53 Regeringen beslutar om säkerheter för reaktorinnehavare medan Riksgälden beslutar om säkerheter för övriga tillståndshavare, såvida det inte är fråga om tolkningen av principiella frågor. Myndigheten har koncentrerat analysen på om säkerheterna är godtagbara i termer av utformning och styrka men ser ett behov av att belysa statens risk i ett bredare perspektiv.54 Möjligheten att besluta om riskbegränsande villkor för säkerheterna är ett ytterligare verktyg som Riksgälden ännu inte har använt. Sådana villkor syftar till att minska risken för att bolagen vidtar åtgärder som ökar den operationella eller finansiella risken, avyttrar väsentliga delar av verksamheten eller på annat sätt urholkar viljan eller förmågan att fullgöra finansieringsansvaret. Myndigheten anser att finansieringssystemets långa tidsperspektiv är en utmaning när det gäller att garantera säkerheternas styrka . Statens kreditrisk bör enligt Riksgälden betraktas som långsiktig, trots att säkerheterna omprövas , och att staten genom myndigheten däremellan har möjlighet att besluta om tilläggssäkerheter. Ett verktyg för att minska risken för att säkerheternas styrka försvagas är att besluta om riskbegränsande villkor. I Riksgäldens yttrande till regeringen om reaktorinnehavarnas säkerheter för perioden –2017 aviserade myndigheten att den avsåg att se över behovet av att förena säkerheterna med riskbegränsande villkor, och återkomma till detta i kommande yttrande 2018. Myndigheten har påbörjat analysen av detta behov hösten 2017.55 2.4Förändringar i kärnkraftsbranschen under det nuvarande finansieringssystemet beslutade att bland annat slopa förbudet mot att bygga nya reaktorer samt att nya reaktorer ska få ersätta gamla som tas ur drift.56 Regeringen framförde därefter i budgetpropositionerna (se kapitel 4) att kärnkraften kommer vara en viktig del av svensk elproduktion under överskådlig tid.57 SSM återrapporterade ett regeringsuppdrag om översyn av 52E-post från företrädare för Riksgälden, . 53Intervju med företrädare för Riksgälden, . 55E-post från företrädare för Riksgälden, . 2009/10:172. Kärnkraften – förutsättningar för generationsskifte, bet. 2009/10:NU26, rskr. 2009/10:359. 57Till exempel prop. 2012/13:1, Budgetpropositionen UO21 s. 61. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N lagstiftningen om finansieringssystemet. SSM föreslog bland annat att drifttiden som ligger till grund för beräkning av kärnavfallsavgifter skulle förlängas. Till grund för detta låg bland annat tillståndshavarnas planeringsförutsättningar på 50–drifttid för reaktorerna.58 Till följd av kärnkraftsolyckan i har den internationella synen på önskvärd säkerhetsnivå och även de nationella säkerhetskraven skärpts. Det har inneburit omfattande utvecklingsinsatser och stora investeringar vid kärnkraftverken. lämnade 2012 in en ansökan om att ersätta en till två reaktorer med nybyggnation drifttid. Planerna lades dock på is , vilket enligt var en effekt av en svår marknadssituation med långsiktigt låga elpriser.59 meddelade tillståndshavarna respektive att sammanlagt fyra reaktorer skulle stängas tidigare än planerat. planerades i och med detta vara i drift till mitten av 2020 (tidigare till 2026) och till mitten av 2019 (tidigare till 2020). 1 planerades vara i drift (tidigare till 2022) och 2 planerades att inte återstartas efter en längre tids avställning för revision och modernisering (tidigare till 2025).60 Trots kärnkraftsbranschens lönsamhetsproblem anger SSM att beskeden kom oväntat, bland annat eftersom tillståndshavarna hade investerat i effekthöjande åtgärder.61 SSM angav att det finns två huvudtendenser i den svenska kärnkraftsindustrin som har olika effekt på statens risk i finansieringssystemet. Å ena sidan planerar tillståndshavarna och deras ägare för upp till drift av de kvarvarande reaktorerna. Å andra sidan finns det frågetecken kring kärnkraftens framtida lönsamhet, till följd av de låga elpriserna. SSM angav att det därmed kan hända att flera reaktorer stängs tidigare än planerat.62 , efter Energiöverenskommelsen som resulterade i borttagen effektskatt, aviserade förändringar i finansieringslagstiftningen samt tillståndshavarnas beslut om investeringar i säkerhetshöjande åtgärder drifttid, menar dock SSM att det pekar i en riktning mot en fortsatt drift av de sex återstående anläggningarna.63 58För reaktorerna samt 1 planerades drifttiden till . För de övriga reaktorerna planerades drifttiden till . (2016). Antagna driftstider vid beräkningar av kärnavfallsavgifter, dnr SSM2016-4019, s.17. 59E-post med företrädare för , . 60Strålsäkerhetsmyndigheten (2016). Antagna driftstider vid beräkning av kärnavfallsavgifter, dnr SSM2016-4019, s. 6. 61Intervju med företrädare för , . 62Strålsäkerhetsmyndigheten (2016), Antagna driftstider vid beräkning av kärnavfallsavgifter, s. 4. 63E-post från företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E R I N G S S Y S T E M E T F Ö R K Ä R N A V F A L L S H A N T E R I N G •Regeringen har det övergripande helhetsansvaret för finansieringssystemet. •Myndigheterna i finansieringssystemet har sinsemellan avgränsade uppgifter, men ingen myndighet har ett helhetsansvar. ansåg i en översyn 2013 att verksamheten skulle bli effektivare och att en bättre helhetssyn skulle skapas om verksamheten koncentrerades på färre aktörer. Regeringen beslutade att SSM:s verksamhet inom finansieringssystemet ska flyttas över till Riksgälden. •Myndigheterna har tillgång till olika verktyg, som komplement till de treåriga avgiftsperioderna samt finansierings- och kompletteringsbeloppen, för att minska statens risk i systemet. Vissa av dessa verktyg har ännu inte utnyttjats av SSM respektive Riksgälden. Det gäller till exempel SSM:s föreskriftsrätt i fråga om kostnadsberäkningar och Riksgäldens rätt att besluta om tilläggssäkerheter och riskbegränsande villkor för säkerheter. •Riksdagen har beslutat ett antal ändringar av finansieringslagen. Ändringarna syftar bland annat till att göra lagen tydligare om hur kärnavfallsavgiften ska beräknas men även till att utöka placeringsmöjligheterna för kärnavfallsfonden till att inkludera aktier och företagsobligationer. Huvuddelen av lagändringarna har trätt i kraft den 1 december 2017.64 64Lagändringarna har trätt i kraft förutom följdändringen i den nya föreslagna 15 § lagen om finansiering av kärntekniska restprodukter, vilken träder i kraft . 2017/18:FöU2 Reglerna om finansiering av kärnavfallshantering. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3Kostnader och intäkter i finansieringssystemet I detta kapitel beskrivs storleken på de kostnader som uppkommer vid omhändertagandet av använt kärnbränsle samt för avveckling och rivning av kärnkraftsreaktorerna. Även de osäkerheter som uppkommer på grund av beräkningsmetoderna och på grund av att kostnaderna spänner över en lång tidshorisont behandlas, liksom att olika aktörer gör olika bedömningar av de framtida kostnaderna. Slutligen berörs indikationer på underskott i finansieringssystemet. 3.1Kärnavfallssystemets utgifter och framtida kostnader Enligt finansieringslagen65 ska medlen i Kärnavfallsfonden bland annat täcka •tillståndshavarnas kostnader för säker hantering och slutförvaring av restprodukter samt säker avveckling och rivning av kärntekniska anläggningar •statens och tillståndshavarnas kostnader för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom hantering, slutförvar, avveckling och rivning •statens kostnader för tillsyn vid avveckling och rivning och för prövning av frågor om slutförvar samt övervakning och kontroll •tillståndshavarnas, statens och kommuners informationskostnader till allmänheten •stöd till ideella föreningar för insatser i samband med lokalisering av hantering och slutförvar av använt kärnbränsle. Diagram 1 nedan visar de totala utbetalningarna från fonden fördelat på finansieringssystemets aktörer. Sammanlagt betalades ut från fonden . 65 Lag 2006:647 om finansiering av kärntekniska restprodukter. R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I E R I N G S S Y S T E M E T F Ö R K Ä R N A V F A L L S H A N T E R I N G Diagram 1 Utbetalningar från Kärnavfallsfonden fördelat på tillståndshavare 2016, Källa: Kärnavfallsfonden (2016). Utgifter som är direkt kopplade till avfallshantering beskrivs i tabell 2 nedan. Fonden har betalat ut i löpande priser för dessa utgifter. Tabellen visar att de framtida kostnaderna främst avser förvar av kärnbränsle samt rivning och avveckling av reaktorer. Kostnadsberäkningarna för dessa poster är dock osäkra eftersom utbetalningarna ska ske långt fram i tiden och det finns få avvecklingsprojekt att jämföra med. Tabell 2 Kärnkraftsindustrins historiska och prognostiserade kostnader/utbetalningar från fonden, Rivning/avveckling av Övriga kostnader, SKB centralt, Fuda) och transport Anm. a) Fud är SKB:s program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. Källa: Sammanställt av SSM utifrån a) Plan 2016, b) dnr SSM 2017–1068, c) dnr SSM2016-4979, d) Plan 2016.