prop · H50380 · 2018-01-30 00:00:00 — I stället förtydligas i vilka situationer som bostadsanpassningsbidrag inte lämnas eftersom åtgärden behöver göras på grund av brister i bostaden. tömmande och en kodifiering av nuvarande praxis. Om en person med funktionsnedsättning har behov av en anpassningsåtgärd men behovet beror på andra brister i boendet, t.ex. trångboddhet, får en bedömning göras om åtgärden är nödvändig på grund av funktionsnedsättningen eller inte, se 5 § den förslagna lagen. Med byggnadstekniska brister i första stycket punkten 1 avses brister i byggnadens konstruktion och byggmaterial samt fel i utförandet som får till följd att byggnaden avviker från vad som kan anses vara ett normalt Av punkten 2 följer att bostadsanpassningsbidrag ska nekas i de fall den sökta åtgärden innebär att ett eftersatt underhåll åtgärdas. fungerande funktioner, även om de är omoderna och avviker från hur moderna bostäder utrustas, ska inte medföra att sökanden går miste om Av punkten 3 framgår att bostadsanpassningsbidrag inte ska lämnas för åtgärder som skulle kompensera för en total avsaknad av eller avsevärda brister i grundläggande bostadsfunktioner. funktioner avses funktioner som förväntas finnas i alla bostäder. Vägledning kan tas av 12 kap. 18 a § sjätte och sjunde styckena jorda- balken där det anges under vilka förutsättningar en bostadslägenhet ska anses ha lägsta godtagbara standard. I bestämmelsen anges bl.a. att det i lägenheter ska finnas anordning för uppvärmning, tillgång till varmt och kallt vatten samt för avlopp för spillvatten. Vidare ska det finnas anord- ning för personlig hygien – omfattande toalett och tvättställ samt badkar eller dusch – och anordning för matlagning – omfattande spis, diskho, kylskåp, förvaringsutrymmen och avställningsytor – samt anordning för hushållstvätt inom fastigheten eller inom rimligt avstånd från den. stämmelsen avser hyreslägenheter men är i detta sammanhang relevant för alla boendeformer. Bostadsanpassningsbidrag ska t.ex. inte beviljas för installation av badkar eller dusch i en bostad där sådana hygienfunktioner saknas. Bidrag ska inte heller beviljas för höj- och sänkbar köksinredning om köket helt saknar förvaringsutrymmen och avställningsytor. den själv väljer att bekosta sådana utrymmen och ytor ska bidrag dock kunna lämnas för merkostnaden för att göra denna inredning höj- och Bidrag ska inte heller lämnas om ansökan avser byte eller förbättring av en befintlig grundläggande bostadsfunktion som är så bristfällig att den markant avviker från vad som kan anses normalt för en bostad. Av- vikelsen ska påverka nyttan av funktionen. Bidrag ska emellertid inte nekas för t.ex. höj- och sänkbar köksinredning enbart på den grunden att den befintliga köksinredningen är mycket gammal men i sig funktionell. Inte heller ska bidrag för att inreda en duschplats på entréplanet nekas bara för att den duschplats eller det badkar som finns är i källaren. I stället får bedömas hur hygienfunktionen i källaren är inredd. Första stycket punkten 4 och andra stycket innebär en förändring i förhållande till nuvarande praxis. Har behovet av en viss åtgärd uppkommit på grund av att den bygglagstiftning som gällde för uppförandet av byggnaden inte har följts, ska bostadsanpassningsbidrag, till skillnad från vad som gäller , kunna nekas endast i särskilt utpekade fall. Bidrag kan nekas om det är sökanden som i egenskap av byggherre har avvikit från bygglagstiftningens krav på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Hyresgäster ska inte nekas bostadsanpassningsbidrag på den grunden att nuvarande eller tidigare ägare inte har följt bygglagstiftningen. Inte heller sökande som äger ett en- eller tvåbostadshus eller är bostadsrättsinnehavare ska gå miste om bidrag om det är en tidigare ägare respektive bostadsrättsinnehavare som avvikit från bygglagstiftningen. Bostadsrättsinnehavare kan ha rätt till bostadsanpassningsbidrag för åtgärder i anslutning till bostaden även om nuvarande eller tidigare fastighetsägare inte har följt bygglagstiftningen. Med ägarlägenhetsfastighet avses en tredimensionell fastighet som inte är avsedd att rymma annat än en enda bostadslägenhet, se 1 kap. 1 a § jordabalken. Äganderätten till en ägarlägenhetsfastighet kan jämställas med att vara ägare till en fastighet med ett en- eller tvåbostadshus. Har sökanden låtit utföra ändringar i en ägarlägenhetsfastighet och avvikit från bygglagstiftningens krav på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, ska denne inte kunna få bostadsanpassningsbidrag. Förarbetena till den äldre lagen finns i prop. 1992/93:58 s. 21–22 och s. 32–33 och prop. 1999/2000:79 s. 71–72 och s. 136. Övervägandena finns i avsnitt 5.8. 9 § Vid byte av bostad lämnas inte bostadsanpassningsbidrag till sådana åtgärder som beror på att den nya bostaden i fråga om storlek, planlösning, antal våningsplan eller andra nivåskillnader i eller i anslutning till bostaden är uppenbart olämplig med hänsyn till funktionsnedsättningen. Är den nya bostaden ett en- eller tvåbostadshus som sökanden låtit uppföra, lämnas bidrag endast för sådan anordning eller inredning som normalt bara används eller förekommer i sådana hus på grund av att en boende har en funktionsnedsättning. Bidrag lämnas dock inte för hiss. Bestämmelserna i första och andra styckena ska tillämpas i fråga om sådana åtgärder som är nödvändiga vid tiden för bytet av bostaden. Paragrafen motsvarar delvis 8 och 9 §§ den äldre lagen. Paragrafen är i allt väsentligt utformad i enlighet med Lagrådets förslag. I första stycket regleras situationen då sökanden bytt bostad och den nya bostaden är uppförd av någon annan än sökanden. Bostadsanpassningsbidrag ska i sådana fall inte lämnas för åtgärder som krävs för att kompensera brister i form av storlek, planlösning, antal våningsplan eller andra nivåskillnader som gör att bostaden är uppenbart olämplig med hänsyn till funktionsnedsättningen. När det gäller bostadens storlek ska bidrag normalt inte lämnas för en Bidrag ska dock kunna lämnas för t.ex. ett enklare förråd för rullstol eller andra viktiga hjälpmedel. Det ska även vara möjligt att få bidrag för att göra ett befintligt garage större. Vad gäller bostadens planlösning kan bidrag lämnas för en mindre omdisponering, t.ex. att ta bort, flytta eller sätta upp en enstaka vägg. En bostad som kräver att en hiss installeras mellan ett flertal vånings- plan för att den ska bli tillgänglig för personen med funktionsnedsättning får anses som uppenbart olämplig. I ett sådant fall bör bidrag inte beviljas för någon del av en hissinstallation. Det bör dock inte vara uteslutet att bevilja bostadsanpassningsbidrag för mindre omfattande hissinstalla- tioner, exempelvis i flerbostadshus där det första våningsplanet ligger en Bidrag ska vidare kunna lämnas för att enkelt kompensera nivåskillna- der i eller i anslutning till bostaden, t.ex. för att ta bort trösklar och för att göra en altan tillgänglig inifrån bostaden. En mindre ramp vid entrén till ett flerbostadshus liksom en hiss eller en mindre ramp vid entrén till ett en- eller tvåbostadshus ska också kunna installeras med stöd av bostads- Om det krävs mer omfattande åtgärder för att nå en bostad på en svårt kuperad tomt bör bidrag inte lämnas, en sådan bostad får anses vara uppenbart olämplig. Det krävs att en brist i sig är sådan att den gör bostaden uppenbart Om ansökan avser olika åtgärder som ska kompensera flera mindre brister rörande storlek, planlösning eller vissa nivåskillnader, ska bidrag kunna beviljas för samtliga åtgärder. Det ska inte göras någon helhetsbedömning av bostadens lämplighet utan prövningen ska begränsas till de anpassningsåtgärder som ansökan Om t.ex. en person som har flyttat till en lägenhet på fjärde våningen i ett flerbostadshus ansöker om bidrag för hiss till fjärde våningsplanet och en höj- och sänkbar köksinredning, kan bidrag beviljas för köksinredningen men inte för hissen. Andra stycket reglerar situationen då sökanden låtit uppföra ett en- Om ansökan avser åtgärder i en annan boendeform eller ett nybyggt en- eller tvåbostadshus där sökanden själv inte varit byggherre ska prövningen göras mot bestämmelserna i första stycket. stämmelserna i andra stycket innebär i stora delar ett lagfästande av nu- Anordning eller inredning som brukar väljas oavsett om någon boende har en funktionsnedsättning eller inte, t.ex. skjutdörrar, inbyggnadsugn och dörrautomatik vid garageportar, bör inte berättiga till Bidrag kan däremot lämnas för t.ex. specialtoaletter, stomiskåp, höj- och sänkbar inredning samt dörrautomatik vid entré- och altan- Kostnader för t.ex. hårdgörning av mark eller extra byggnadsarea bör inte vara bidragsberättigande. Andra styckets andra mening saknar motsvarighet i den äldre lagen. Att bostadsanpassningsbidrag inte lämnas för hiss i ett hus som sökanden själv låtit uppföra är ett lagfästande av nuvarande praxis. Tredje stycket saknar motsvarighet i den äldre lagen. och andra styckena ska inte tillämpas i fråga om åtgärder som beror på anpassningsbehov som uppkommit efter bostadsbytet. Om behovet av Prop. 2017/18:80 anpassningsåtgärder är detsamma vid bytet och ett senare ansökningstill- fälle är villkoren dock tillämpliga. Förarbetena till den äldre lagen finns i prop. 1992/93:58 s. 18–19 och s.32 och prop. 1999/2000:79 s. 69 f. och s. 136. Övervägandena finns i avsnitt 5.9. 10 § Om någon annan än sökanden helt eller till viss del äger bostaden eller gemensamma utrymmen eller tomt i anslutning till bostaden eller om någon annan än sökanden helt eller till viss del innehar bostaden med hyres- eller bostadsrätt eller annan nyttjanderätt, lämnas bostadsanpassningsbidrag endast om 1.samtliga ägare och, i förekommande fall, nyttjanderättshavare har medgett att anpassningsåtgärderna får vidtas, och 2.samtliga ägare har utfäst sig att inte kräva ersättning av sökanden eller nyttjanderättshavare för att återställa anpassningsåtgärderna. Medgivande och utfästelse enligt första stycket behöver inte inhämtas av upplåtare av tomträtt. Paragrafen saknar motsvarighet i den äldre lagen. I de fall sökanden innehar bostaden med hyres- eller bostadsrätt eller annan nyttjanderätt så som t.ex. arrende, äger sökanden inte bostaden. sådana fall inhämtas från den som äger bostaden, gemensamma ut- rymmen eller tomt i anslutning till bostaden, vanligtvis en hyresvärd eller Även i de fall bostaden finns i ett en- eller två- bostadshus eller i en ägarlägenhetsfastighet (jfr 1 kap. 1 a § jordabalken) som sökanden inte äger, krävs medgivande från ägaren för att bostads- anpassningsbidrag ska kunna lämnas. Skälet är att bostadsanpassnings- bidrag beviljas för att anpassa och komplettera fasta funktioner i och i anslutning till en bostad, se 5 §. Den som innehar bostaden med ägande- rätt har ett civilrättsligt skydd mot ingrepp i egendomen. följer det av regler i jordabalken och bostadsrättslagen (1991:614) att medgivande krävs för att en åtgärd ska kunna vidtas i en hyres- eller Av tydlighetsskäl anges i första stycket punkten 1 att bostadsanpassningsbidrag inte kan beviljas utan medgivande från samt- Bostadsanpassningsbidrag kan också beviljas för anpassning av en bostad som innehas med hyres- eller bostadsrätt eller annan nyttjanderätt men där någon annan än sökanden innehar nyttjanderätten. nyttjanderättshavaren har civilrättsligt skydd mot ingrepp i egendomen. För att förtydliga detta anges i punkten 1 att även medgivande från even- tuella nyttjanderättshavare är en förutsättning för att bostadsanpassnings- bidrag ska kunna beviljas. Begreppet ”nyttjanderättshavare” används för att utesluta andra rättighetshavare som exempelvis servituts- och led- I vissa fall kan gemensamma utrymmen i ett flerbostadshus ha en ägare och bostäderna i huset ha en annan ägare. I hus med ägarlägenhetsfastig- heter ägs t.ex. varje lägenhet av en fastighetsägare men de gemensamma utrymmena kan vara en gemensamhetsanläggning som ägs av alla del- 2017/18:80 tagande fastighetsägare. I dessa fall avses med begreppet ”ägare” samtliga fastighetsägare. Medgivande kan i sådana fall behöva krävas från samtliga fastighetsägare för att bostadsanpassningsbidrag ska kunna lämnas för en anpassningsåtgärd i ett gemensamt utrymme i anslutning till en ägarlägenhetsfastighet. Vidare krävs enligt första stycket punkten 2 att samtliga ägare utfäster sig att inte kräva ersättning av den som fått anpassningen beviljad eller av nyttjanderättshavare. Sökanden eller exempelvis dennes anhörige som är nyttjanderättshavare ska inte behöva utge ersättning för återställning vid en flytt eller i annat fall som kan krävas av en hyresgäst eller bostadsrättsinnehavare enligt jordabalken och bostadsrättslagen. Ägare kan i stället enligt 12 § ha möjlighet att ansöka om bidrag för återställning av tidigare utförda anpassningsåtgärder. Av andra stycket följer att medgivande och utfästelse att inte kräva ersättning inte behöver inhämtas från ägare som upplåter tomträtt, detta bedöms inte vara nödvändigt med hänsyn till den starka rättsställning som innehavaren av tomträtten har. Bestämmelserna om medgivande och utfästelse att inte kräva ersättning är tillämpliga även i de fall personen med funktionsnedsättning ansöker om bostadsanpassningsbidrag enligt 3 § andra stycket för anpassningar av en bostad som denne vistas i regelbundet. Det är sökanden som ska visa att förutsättningarna för att få bostadsanpassningsbidrag är uppfyllda. Det åligger därför i första hand sökanden att inhämta medgivande och i förekommande fall utfästelse från ägaren att inte kräva ersättning. Detta hindrar inte att sökanden ger kommunen fullmakt att inhämta dessa uppgifter. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. 11 § Bidrag lämnas för att reparera sådan anordning eller inredning som har installerats med stöd av bostadsanpassningsbidrag enligt denna lag eller motsvarande äldre bestämmelser om 1.anordningen eller inredningen är av tekniskt slag, eller 2.anordningen eller inredningen har utsatts för onormalt slitage på grund av funktionsnedsättningen. I fråga om anordning eller inredning av tekniskt slag lämnas bidrag även för besiktning och annat underhåll än reparation. Bidrag lämnas endast om åtgärderna är nödvändiga för att bostaden ska vara ändamålsenlig för sökanden. Bidrag lämnas inte om anordningen eller inredningen har installerats med stöd av bostadsanpassningsbidrag som en ägare av ett flerbostadshus har övertagit rätten till enligt 4 §. Bidrag lämnas inte heller om anordningen eller inredningen har installerats med stöd av äldre bestämmelser i sådan bostad som avses i 6 §. Första stycket motsvaras delvis av 7 § 3 den äldre lagen men förtyd- liganden görs i punkterna 1 och 2. Reparationer kan enligt första stycket punkten 1 beviljas för anordning eller inredning av tekniskt slag. Hit hör t.ex. hissar, dörrautomatik, spis- vakter, anordning för att göra inredning höj- och sänkbar, toalettstolar Prop. 2017/18:80 med spol- och torkfunktion eller anordning som kompletterar befintliga toalettstolar med dessa funktioner. Bestämmelsen i första stycket punkten 2 gäller även anordningar och inredningar som inte är av tekniskt slag. Om det inte är möjligt eller kostnadseffektivt att reparera anordningen eller inredningen ska bidrag kunna lämnas för att byta ut den mot en ny, se även kravet på nödvändighet i tredje stycket. Kommunen bör då fatta ett nytt beslut efter en prövning av om förutsättningarna för bidrag enligt 5 § är uppfyllda. Om bidrag till reparationskostnader söks av en annan person än den som ursprungligen beviljats bostadsanpassningsbidrag för åtgärden ska kommunen göra en ny prövning enligt 5 §. Bestämmelsen i andra stycket saknar motsvarighet i den äldre lagen. Bidrag kan även lämnas för besiktning och annat underhåll än reparation. I första hand avses sådana anordningar och inredningar av tekniskt slag som kräver fortlöpande tillsyn och underhåll för att funktion och säkerhet ska tillgodoses. I enlighet med nuvarande praxis ska bidrag inte beviljas för åtgärder som tillverkaren eller säljaren är ansvarig för enligt lag eller avtal. Som framgår av författningskommentaren till 20 § ska bidrag inte betalas ut till den del reparationskostnaderna täcks av annan ersättning. Tredje stycket första meningen motsvarar delvis 6 § och 7 § 3 den äldre lagen. Bidrag lämnas endast om åtgärderna är nödvändiga för att bostaden ska vara ändamålsenlig för sökanden. Bestämmelsen är utformad i enlighet med Lagrådets synpunkter. Tredje stycket andra meningen saknar motsvarighet i den äldre lagen. Om en ägare övertagit sökandens rätt till bidrag och utfört anpassningsåtgärder i anslutning till en lägenhet i ett bostadshus, har ägaren inte rätt till bidrag för reparation, besiktning eller annat underhåll. Bidrag lämnas inte heller om anordningen eller inredningen har installerats med stöd av äldre bestämmelser i sådan bostad som avses i 6 §, se även författningskommentaren till den paragrafen. Förarbetena till den äldre lagen finns i prop. 1992/93:58 s. 20–21 och Övervägandena finns i avsnitt 5.11. 12 § Ägare av bostadshus har rätt till bidrag för kostnader för återställning av anpassningsåtgärder (återställningsbidrag) som har utförts 1.i eller i anslutning till en lägenhet som innehas med hyresrätt eller ett en- eller tvåbostadshus som hyrs ut, 2.i anslutning till en lägenhet som innehas med bostadsrätt i ett flerbostadshus, eller 3.i anslutning till en ägarlägenhetsfastighet. Paragrafen motsvaras delvis av 11 § den äldre lagen. Förbehållet i 11 § 2 den äldre lagen att återställningsbidrag bara ges till vissa anordningar utanför en bostadsrättslägenhet tas bort. 2017/18:80 Med återställning av anpassningsåtgärder avses borttagande av en anordning. Även t.ex. återställande av tidigare flyttad eller borttagen vägg, flytt av dörröppning eller liknande omfattas, dvs. åtgärder som det kan finnas behov av att genomföra för att återställa platsen till hur det såg ut innan det att anpassningsåtgärden vidtogs. Bidrag kan även lämnas för kostnader för att spackla, måla, sätta tillbaka handledare, transportera bort anordningen och liknande. Ett normalskick ska uppnås med återställningen (se även prop. 1984/85:142 s. 32). Vad som är normalskick får avgöras i det enskilda fallet men bidrag ska enligt 16 § beviljas för skäliga kostnader. Om t.ex. en anpassningsåtgärd tidigare krävt att en vägg med exklusivt kakel fått tas ned bör återställningsbidraget omfatta kostnaden för en vägg beklädd med kakel av normalt slag. Liksom tidigare lämnas inte återställningsbidrag för vidtagna åtgärder i exempelvis en- eller tvåbostadshus som inte hyrs ut eller inne i bostadsrättslägenheter. Återställningsbidrag lämnas inte heller för vidtagna åtgärder inne på ägarlägenhetsfastigheter. Förarbetena till den äldre lagen finns i prop. 1992/93:58 s. 20 och s. 33. Övervägandena finns i avsnitt 5.12. 13 § Återställningsbidrag lämnas under förutsättning att 1.återställningen avser en åtgärd som har utförts med stöd av bostadsanpassningsbidrag enligt denna lag eller motsvarande äldre bestämmelser, och 2.anpassningsåtgärden på grund av ändrade förhållanden inte längre utnyttjas för sitt ändamål och åtgärden är till nackdel för andra boende. Återställningsbidrag lämnas inte om anpassningsåtgärderna har utförts med stöd av bostadsanpassningsbidrag som en ägare av ett flerbostadshus har övertagit rätten till enligt 4 §. Första stycket motsvarar i huvudsak 12 § den äldre lagen. Andra stycket saknar motsvarighet i den äldre lagen. Om en ägare övertagit sökandens rätt till bidrag och utfört anpassningsåtgärder i anslutning till en lägenhet i ett bostadshus, har ägaren inte rätt till återställningsbidrag. Förarbetena till den äldre lagen finns i prop. 1992/93:58 s. 20 och s. 34. Övervägandena finns i avsnitt 5.12. 14 § Återställningsbidrag lämnas endast till den som äger en lägenhet som innehas med hyresrätt om 1.ägaren har gett kommunen rätt att anvisa den anpassade lägenheten till bostadssökande när den blir ledig, och 2.kommunen, när lägenheten blev ledig, inte kunde anvisa den till någon annan person med funktionsnedsättning. Paragrafen motsvarar med språkliga och redaktionella ändringar 13 § den äldre lagen. Förarbetena till den äldre lagen finns i prop. 1992/93:58 s. 20 och s. 34. Övervägandena finns i avsnitt 5.12. Övertagande av begagnad anordning 15 § En kommun får avtala om övertagande av en anordning som har installerats med stöd av bostadsanpassningsbidrag enligt denna lag eller motsvarande äldre bestämmelser och lämna ekonomiskt stöd för kostnader som kan uppstå i samband med ett sådant övertagande. Paragrafen saknar motsvarighet i den äldre lagen. Syftet med paragrafen är att tydliggöra vad som gäller för sådan verksamhet med återanvändning av begagnade anordningar som sker inom ramen för bostadsanpassningsbidraget. I 16 § ges möjlighet att bevilja bostadsanpassningsbidrag genom ett överlämnande av en begagnad anordning. Det är upp till respektive kommun att bestämma vilka anordningar som kan bli aktuella för återanvändning, så länge dessa har finansierats med stöd av bostadsanpassningsbidrag. Bestämmelsen medför inte en rätt för kommunen att villkora ett beslut om bostadsanpassningsbidrag med äganderättsförbehåll. Det frivilliga avtalet bygger på att parterna är överens om att en övergång av äganderätten ska ske. För att avtalet ska fullbordas krävs också att anordningen rent faktiskt överlämnas till kommunen. I de flesta fall borde avtal om övertagande slutas och fullbordas i samband med att behovet av en anpassning upphör. Inget hindrar dock att ett sådant avtal sluts tidigare. Den som kommunen kan avtala med är den som äger anordningen, i vanliga fall sökanden eller i de fall rätten till bostadsanpassningsbidrag överlåtits enligt bestämmelserna i 4 §, ägaren av bostadshuset. Kommunen ges möjlighet att täcka kostnader som kan uppstå i samband med övertagandet, exempelvis demontering, transporter och återställning. Denna ersättning är inget bidrag som förutsätter en särskild ansökan utan parterna får avtala om huruvida ersättning ska utgå till överlämnaren av anordningen och storleken på ersättningen. Ett avtal om överlämnande är en civilrättslig handling, inte ett förvaltningsbeslut. Ett nekande av kommunen att ta emot en begagnad anordning eller av ersättning för kostnader i samband med ett övertagande kan därför inte överklagas. Som framgår av 12–14 §§ kan ägare av bostadshus under vissa förutsättningar ha rätt till återställningsbidrag. Detta bidrag är avsett för kostnader bl.a. för att ta bort anordningar som tidigare finansierats genom bostadsanpassningsbidrag. Något krav på att kommunen i de fallen ska överta äganderätten till anordningar som tas bort finns inte. Som framgår av 12 § är det inte möjligt att få bidrag för återställning av anpassningsåtgärder som vidtagits exempelvis i en- eller tvåbostadshus som inte hyrs ut eller i bostadsrättslägenheter. Bestämmelsen om att kommunen får lämna ekonomiskt stöd ger däremot en avtalsmässig möjlighet att ersätta kostnader som kan uppstå i samband med ett övertagande, oavsett boendeform. Övervägandena finns i avsnitt 5.13. 2017/18:80 Bidragens storlek och utformning 16 § Bostadsanpassningsbidrag, återställningsbidrag och bidrag till reparationer, besiktning och underhåll enligt 11 § lämnas med ett belopp (kontantbidrag) som motsvarar skälig kostnad för åtgärderna. Om sökanden och kommunen är överens om detta, får bostadsanpassningsbidrag och bidrag till reparationer, besiktning och underhåll lämnas som ett åtagande från kommunen att låta utföra åtgärderna. Om sökanden och kommunen är överens om detta, får bostadsanpassningsbidrag lämnas genom att en begagnad anordning överlämnas. Första stycket motsvarar i huvudsak 14 § den äldre lagen. gräns för återställningsbidrag () tas bort.