prop · H503232 · 2018-04-19 00:00:00 — Personuppgifter får även behand- las om det är behövs för att tillhandahålla information som behövs i annan verksamhet hos för utredning och beslut i ären- den som rör vattenföroreningsavgift eller tillsyn och kontroll enligt lag eller förordning. Personuppgifter får även behandlas om det är nödvän- digt för att tillhandahålla information som behövs i en annan myndighets verksamhet, om enligt lag eller förordning är skyldig att bistå myndigheten med viss uppgift eller om informationen tillhanda- hålls inom ramen för myndighetsöverskridande samverkan mot brott. Likaså får personuppgifter i ett enskilt fall behandlas för att lämnas ut för vissa andra i paragrafen specificerade ändamål eller för något annat ända- 2017/18:232 mål, under förutsättning att ändamålet inte är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samlades in (finalitetsprincipen). Personuppgifter får enligt 2 kap. 6 § också behandlas om det är nöd- vändigt för diarieföring, eller om uppgifterna har lämnats till Kustbevak- ningen i en anmälan eller liknande och behandlingen är nödvändig för handläggningen. I 3 kap. 6 § regleras i vilka fall personuppgifter får lämnas till och Europol, polismyndighet eller åklagarmyndighet i en stat som är an- sluten till eller utländsk kustbevaknings- eller tullmyndighet inom EES. Personuppgifter får lämnas ut till dem om det är förenligt med svenska intressen och det behövs för att myndigheten eller organisatio- nen ska kunna förebygga, förhindra, upptäcka, utreda eller beivra brott. Uppgifter får vidare lämnas ut till utländsk myndighet eller mellanfolklig organisation om utlämnandet följer av en internationell överenskom- melse som har tillträtt efter godkännande. I 3 kap. 7 § anges under vilka förutsättningar personuppgifter som omfattas av sekre- tess får lämnas ut till , Säkerhetspolisen, Ekobrotts- myndigheten, , och . Behandling av känsliga personuppgifter I 2 kap. 7 § kustbevakningsdatalagen regleras behandling av känsliga personuppgifter. Uppgifter om en person får inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, poli- tiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fack- förening, hälsa eller sexualliv. Om uppgifter om en person behandlas på annan grund får de kompletteras med känsliga personuppgifter om det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Skattebrottsdatalagen (2017:452), som har utformats i nära anslutning till polisdatalagen, kustbevakningsdatalagen och åklagardatalagen, reglerar all behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. brottsbekämpande verksamhet avser i första hand sådana brott som anges i 1 § lagen (1997:1024) om brottsbekämpande verksamhet, bl.a. brott mot skattebrottslagen (1971:69) och lagen (2014:836) om näringsförbud. får en- ligt den paragrafen medverka vid förundersökning i fråga om andra brott, om åklagaren finner särskilda skäl för det. Tillämpningsområdet omfattar även sådana brott. Skattebrottsdatalagen gäller enligt 1 kap. 2 § endast om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om personuppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter. Lagen tillämpas enligt 1 kap. 4 § i viss utsträckning även på behandling av upp- gifter om juridiska personer. Lagen gäller i stället för personuppgiftslagen, men hänvisningar görs i 2 kap. 2 § till vissa bestämmelser i personuppgiftslagen som ändå ska tillämpas. Det gäller bl.a. personuppgiftslagens definitioner, vissa grund- läggande bestämmelser om behandlingen av personuppgifter, informa- tion till den registrerade, tillsyn och skadestånd. Ändamålen för behandling och utlämnande av uppgifter De ändamål för vilka personuppgifter får behandlas i brottsbekämpande verksamhet är uppdelade i primära och sekundära ändamål. Personuppgifter får enligt 2 kap. 5 § behandlas om det behövs för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet, för att utreda brott eller för att fullgöra förpliktelser som följer av internationella åtaganden. Personuppgifter som behandlas enligt den paragrafen får enligt 2 kap. 6 § också behandlas för vissa sekundära ändamål. Sådan behandling får ske när det är nödvändigt för att tillhandahålla informa- tion som behövs i brottsbekämpande verksamhet hos , , , , Tullver- ket och eller en utländsk myndighet eller mellanfolklig organisation. Personuppgiftsbehandling genom utlämnande är enligt samma paragraf också tillåten bl.a. när det är nödvändigt för att tillhan- dahålla information som behövs i annan verksamhet som ansvarar för, om det kan antas att informationen behövs i ett ärende i den verksamheten. Personuppgifter får i ett enskilt fall behandlas även för att tillhandahålla information för något annat ändamål, under förutsättning att ändamålet inte är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samlades in (finalitetsprincipen). Personuppgifter får enligt 2 kap. 7 § också behandlas om det är nöd- vändigt för diarieföring, eller om uppgifterna har lämnats till Skattever- ket i en anmälan eller liknande och behandlingen är nödvändig för hand- läggningen. I 2 kap. 11 och 12 §§ finns sekretessbrytande bestämmelser som anger i vilken utsträckning personuppgifter får lämnas ut till svenska brottsbe- kämpande myndigheter och till en utländsk myndighet eller mellanfolk- lig organisation. Behandling av känsliga personuppgifter Känsliga personuppgifter, dvs. uppgifter som avslöjar en persons ras, etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening eller som rör hälsa eller sexualliv, får enligt 2 kap. 8 § inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om en per- sons sådana förhållanden. Om uppgifter om en person behandlas på annan grund får de kompletteras med känsliga personuppgifter, om det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. 2017/18:232 4.2.5 Åklagare har till uppgift både att bekämpa och lagföra brott, men efter- som åklagares brottsbekämpning huvudsakligen syftar till att lagföra redovisas regleringen av åklagarväsendets personuppgiftsbehandling i avsnitt 4.3.1. 4.2.6Lagen om internationellt polisiärt samarbete Lagen (2017:496) om internationellt polisiärt samarbete tillämpas på polisiärt samarbete mellan och andra stater i den utsträckning som följer av internationella överenskommelser. Om inte annat följer av lagen om internationellt polisiärt samarbete eller föreskrifter som rege- ringen har meddelat i anslutning till lagen gäller polisdatalagen för poli- sens behandling av personuppgifter vid sådant samarbete. I 7 kap. lagen om internationellt polisiärt samarbete finns bestämmel- ser om uppgiftsutbyte enligt Prümrådsbeslutet och den behandling av personuppgifter som är tillåten vid sådant uppgiftsutbyte. I 8 kap. regle- ras på motsvarande sätt uppgiftsutbyte enligt CBE-direktivet. I 9 kap. finns bestämmelser om uppgiftsutbyte i informationssystemet för vise- ringar (VIS) enligt VIS-rådsbeslutet för utredning av vissa grova brott och för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet som innefattar sådana brott. Detta kapitel i lagen reglerar den behandling av personuppgifter som är tillåten för dessa syften. 4.2.7Lagen om internationellt tullsamarbete Lagen (2000:1219) om internationellt tullsamarbete tillämpas på interna- tionellt tullsamarbete som följer av vissa internationella åtaganden och som har till syfte att förhindra, upptäcka, utreda eller beivra överträdelser av tullbestämmelser. Den gäller inte bara för straffrättsliga överträdelser av tullbestämmelser utan även överträdelser som hanteras i verksamhet under Effektiv handel. I 2 kap. 6–8 §§ finns bestämmelser om utbyte av uppgifter. Regle- ringen gäller för både spontant uppgiftsutbyte och utlämnande av uppgif- ter på begäran av en behörig utländsk myndighet eller mellanfolklig organisation. Enligt 8 § ska den myndighet som översänt uppgifter till en utländsk mottagare på begäran av den person som uppgiften rör under- rätta honom eller henne om vilken mottagare uppgiften översänts till och för vilket ändamål. Personen behöver dock inte underrättas i vissa i para- grafen angivna situationer. 4.2.8Lagen om register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang Lagen om register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang ger Polis- myndigheten och idrottsorganisationer möjlighet att behandla personupp- gifter för att på ett ändamålsenligt sätt kunna upprätthålla gällande beslut om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang. 2 § med hjälp av automatiserad behandling föra ett tillträdesförbudsregis- Prop. 2017/18:232 ter, som innehåller uppgifter om personer som har meddelats tillträdes- förbud enligt lagen (2005:321) om tillträdesförbud. I förarbetena fram- hålls att personuppgiftsbehandling enligt lagen åt- minstone delvis är brottsbekämpande (se Register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang, prop. 2013/14:254, s. 43). Åklagardatalagen är uppbyggd på samma sätt som polisdatalagen och Lagen gäller för behandling av personuppgifter i åklagarväsendets operativa verksamhet. både i åklagares brottsbekämpande verksamhet och om det behövs för att åklagare ska kunna fullgöra andra operativa uppgifter enligt bestämmel- ser i lag eller förordning. Behandling för sistnämnda ändamål ligger utanför direktivets tillämpningsområde och berörs därför inte vidare här. Lagen gäller endast om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om personuppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukture- rad samling av personuppgifter. Åklagardatalagen gäller i åklagarväsendets operativa verksamhet, dvs. åklagarverksamhet vid och . Lagen gäller däremot inte för behandling av personuppgifter i den poli- siära verksamheten vid där polisdatalagen gäller Åklagardatalagen gäller enligt 1 kap. 4 § till viss del även för behand- ling av uppgifter om juridiska personer. Åklagardatalagen gäller i stället för personuppgiftslagen men i 2 kap. 2 § finns hänvisningar som innebär att ett flertal bestämmelser i personupp- giftslagen ska tillämpas. Det gäller bl.a. personuppgiftslagens definitio- ner, vissa grundläggande bestämmelser om behandlingen av personupp- gifter och bestämmelser om information till den registrerade, tillsyn och Ändamålen för behandling och utlämnande av uppgifter De ändamål för vilka personuppgifter får behandlas är indelade i primära och sekundära ändamål. De primära ändamålen avser behandling av per- sonuppgifter för att tillgodose de behov som finns inom åklagarväsendet. De primära ändamålen för behandling anges uttömmande i 2 kap. 5 § Personuppgifter får behandlas i åklagarväsendets brottsbekämpande verksamhet om det behövs för att förebygga eller förhindra brottslig verksamhet, utreda eller beivra brott eller fullgöra de förpliktelser som följer av internationella åtaganden. 2017/18:232 även behandlas i åklagarväsendets operativa verksamhet om det behövs för att åklagare ska kunna fullgöra andra författningsreglerade uppgifter. De sekundära ändamålen är aktuella när personuppgifter som får be- handlas i åklagarväsendets brottsbekämpande verksamhet lämnas ut till andra myndigheter eller organisationer för deras behov. Enligt de sekun- dära ändamålen, som anges i 2 kap. 6 §, får personuppgifter behandlas när det är nödvändigt för att tillhandahålla information som behövs i brottsbekämpande verksamhet hos , Ekobrottsmyn- digheten, , , , Kustbevak- ningen och , eller hos utländsk myndighet, ett EU-organ eller en mellanfolklig organisation. Likaså får personuppgifter i ett enskilt fall behandlas för att lämnas ut för vissa andra i paragrafen specificerade ändamål eller för något annat ändamål, under förutsättning att ändamålet inte är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samlades in (finalitetsprincipen). Personuppgifter får enligt 2 kap. 7 § också behandlas om det är nöd- vändigt för diarieföring, eller om uppgifterna har lämnats till åklagarvä- sendet i en anmälan eller liknande och behandlingen är nödvändig för handläggningen. I 2 kap. 13 § regleras i vilka fall personuppgifter får lämnas till och Europol eller en polismyndighet eller åklagarmyndighet i en stat som är ansluten till . Personuppgifter får lämnas ut till dem om det är förenligt med svenska intressen och det behövs för att myndigheten eller organisationen ska kunna förebygga, förhindra, upptäcka, utreda eller beivra brott. Uppgifter får vidare lämnas ut till utländsk myndighet eller mellanfolklig organisation om utlämnandet följer av en internationell överenskommelse som efter godkännande har tillträtt. I 2 kap. 14 § anges under vilka förutsättningar personuppgifter som om- fattas av sekretess får lämnas ut till , Ekobrottsmyn- digheten, , , , Kustbevak- ningen och . Behandling av känsliga personuppgifter Känsliga personuppgifter, dvs. uppgifter som avslöjar en persons ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening eller som rör hälsa eller sexualliv, får enligt 2 kap. 8 § inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om en per- sons sådana förhållanden. Om uppgifter om en person behandlas på någon annan grund får de dock kompletteras med sådana uppgifter när det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Domstolsdatalagen (2015:728) gäller vid behandling av personuppgifter i de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna och hyres- och arrendenämnderna. Lagen gäller endast om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om personuppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter. Domstolsdatalagen är enligt 2 § – i motsats till polisdatalagen och Tull- verkets och motsvarande lagar – tillämplig i all rättski- pande och rättsvårdande verksamhet vid de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna och hyres- och arrendenämnderna. Lagen gäller också när personuppgifterna vidarebehandlas i den admi- nistrativa verksamheten för att lämnas ut efter begäran. I de allmänna domstolarna är det framför allt hanteringen av brottmål och vissa anknytande ärenden (t.ex. ärenden om hemliga tvångsmedel, om ändring och undanröjande av påföljd och om internationell rättslig hjälp i brottmål) som omfattas av direktivets tillämpningsområde. För de allmänna förvaltningsdomstolarna är det i huvudsak hanteringen av mål som rör verkställighet av straffrättsliga påföljder som är av intresse. Domstolsdatalagen gäller enligt 4 § i stället för personuppgiftslagen men i 5 § domstolsdatalagen finns hänvisningar som anger att vissa bestäm- melser i personuppgiftslagen ska tillämpas. Det gäller bl.a. personupp- giftslagens definitioner, vissa grundläggande bestämmelser om behand- lingen av personuppgifter och bestämmelser om information till den registrerade, tillsyn och skadestånd. Ändamålen för behandling och utlämnande av uppgifter Enligt 6 § domstolsdatalagen får personuppgifter behandlas om det be- hövs för handläggning av mål och ärenden. Personuppgifter som behand- las enligt den paragrafen får enligt 7 § även behandlas om det behövs för att fullgöra uppgiftslämnande i överensstämmelse med lag eller förord- ning. Behandling av känsliga personuppgifter I 13 § domstolsdatalagen föreskrivs att uppgifter om en person inte får behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. 4.3.3Register över ordningsbot och strafföreläggande Föreläggande av ordningsbot och strafföreläggande Föreläggande av ordningsbot och strafföreläggande är förenklade former av lagföring som innebär att den misstänkte föreläggs att godkänna och betala ett i föreläggandet angivet bötesstraff och eventuellt vissa kostnader. Gör den misstänkte det gäller föreläggandet enligt 48 kap. 3 § som en lagakraftvunnen dom. Åklagare får även enligt 48 kap. 4 § genom strafföre- läggande förelägga den misstänkte villkorlig dom eller sådan påföljd i förening med böter, om det är uppenbart att rätten skulle döma till sådan påföljd. Förordningen om register över strafförelägganden I förordningen (1997:902) om register över strafförelägganden regleras i 2 § rätt att föra register över utfärdade strafförelägganden och i 4 § skyldighet att föra ett register över uppbörd i ärenden om strafförelägganden (se avsnitt 4.4.3 beträffande sistnämnda register). Ett strafförelägganderegister får enligt 6 § användas för handläggning av ärenden om strafföreläggande, för visst uppgiftslämnande och för framställning av statistik. I 9 § anges uttömmande vilka uppgifter ett strafförelägganderegister får innehålla. gäller reglerna om register över strafförelägganden bara för , vars tullåklagare får utfärda strafföreläggande. Åklagardatala- gen är generellt tillämplig och när den infördes konstaterades det att sär- reglerna i nu aktuell förordning inte längre behövs i åklagarväsendet (prop. 2014/15:63, s. 66). De särregler som avsåg åklagarväsendet upphävdes därför. Förordningen om register över ordningsbot I förordningen (1997:903) om register över ordningsbot ges Polismyn- digheten rätt att behandla personuppgifter i ett register över föreläggan- den av ordningsbot. Registret används inte bara av utan även av Säker- hetspolisen, och . All registrering av föreläg- ganden av ordningsbot utfärdade vid , och hanteras i registret. Enligt 4 § får Säkerhetspolisen ha direktåtkomst till registret och och får ha direktåtkomst till uppgifter i de ärenden i registret som handläggs hos respektive myndighet. Registret får enligt 2 § användas i ärenden om föreläggande av ord- ningsbot för handläggning, uppbörd och underrättelser till myndigheter samt för tillsyn, planering, uppföljning och framställning av statistik. I 5 § anges uttömmande vilka uppgifter registret får innehålla. 4.4Särregler för verkställighet av straff 4.4.1Särreglering bara för vissa former av verkställighet Fängelse, skyddstillsyn, villkorlig dom med samhällstjänst och böter Kriminalvården ansvarar för verkställighet av flertalet straffrättsliga på- följder. Det gäller fängelsestraff och frivårdspåföljder i form av skydds- tillsyn och villkorlig dom med samhällstjänst. Både och har uppgifter när det gäller betalning av böter. ansvarar för uppbörd, dvs. frivillig betalning, och för indrivning. Överlämnande till särskild vård Om rätten beslutar om överlämnande till särskild vård enligt 31 kap. eller överlämnande till särskild vård för unga enligt 32 kap. är det andra myndigheter som ansvarar för verkställigheten. Vid vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall är det socialnämnden eller ett hem där sådan vård meddelas som ansvarar Om påföljden är rättspsykiatrisk vård ansvarar enligt 6 § lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård en sjukvårdsinrättning som drivs av ett landsting för verkställigheten. Är påföljden ungdomsvård eller ungdomstjänst ansvarar socialnämn- den för verkställigheten. I de fall där påföljden bestäms till sluten ung- domsvård ansvarar enligt 3 § lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård för verkställigheten. De regler om behandling av personuppgifter som gäller i dessa verk- samheter och som ligger inom direktivets tillämpningsområde redovisas i 4.4.2 Verkställighet av fängelse, skyddstillsyn och villkorlig dom med samhällstjänst Allmänt om lagen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården Lagen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården innehåller endast övergripande bestämmelser om behandlingen av personuppgifter. Bestämmelser om de register som ska föras (centrala kriminalvårdsre- gistret och säkerhetsregistret) och detaljerade regler om vilka typer av uppgifter som får behandlas om olika personkategorier finns i stället i förordningen (2001:682) om behandling av personuppgifter inom krimi- nalvården. Lagen gäller enligt 1 § vid behandling av personuppgifter i fråga om per- soner som –är föremål för personutredning, –är häktade, –är dömda till fängelse, skyddstillsyn eller villkorlig dom med före- skrift om samhällstjänst, eller är ålagda fängelse som för- vandlingsstraff för böter eller vite, eller som på grund av en utländsk dom ska verkställa någon av dessa påföljder i , –på någon annan grund är intagna i häkte eller kriminalvårdsanstalt, eller –annars transporteras av Kriminalvårdens transporttjänst. Lagen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården gäller ut- över personuppgiftslagen och innehåller bara vissa särbestämmelser i förhållande till personuppgiftslagen, som i övrigt gäller inom Kriminal- vården. Personuppgifter får enligt 3 § lagen behandlas bara om det behövs för att –Kriminalvården ska kunna fullgöra sina uppgifter i enlighet med lag eller förordning, –underlätta tillgången till sådana uppgifter om verkställighet av påföljd eller häktning som rättsväsendets myndigheter behöver, eller –upprätthålla säkerheten och förebygga brott som häkt- ning, verkställighet av påföljd, intagning av annat skäl eller transport utförd av Kriminalvården pågår. Behandling av känsliga personuppgifter Uppgifter som avslöjar en persons ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening eller som rör hälsa eller sexualliv får enligt 5 § lagen inte behandlas en- bart på grund av vad som är känt om personens sådana förhållanden. Om känsliga personuppgifter behandlas på annan grund, får uppgifterna kompletteras med sådana personuppgifter om det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Förordningen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården I förordningen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården finns dels generella regler om vilka uppgifter som får behandlas, dels be- stämmelser om särskilda register. Vilka uppgifter som får behandlas varierar med grunden för att en person förekommer inom kriminalvår- den. Reglerna är t.ex. olika beroende på vilken påföljd som verkställs. Det centrala kriminalvårdsregistret regleras i 34–36 §§. Ändamålet med registret är dels att möjliggöra för myndigheten att fullgöra sina författningsenliga uppgifter, dels att underlätta tillgången till sådana uppgifter om verkställighet av påföljd som rättsväsendets myndigheter behöver. Endast personer som har dömts till fängelse, skyddstillsyn, villkorlig dom med samhällstjänst eller har ålagts förvandlingsstraff för böter eller vite eller personer som ska verkställa en utländsk sådan på- följd i får finnas i registret. regleras i 39–41 och 43–45 §§. Ändamålet med registret är att upprätthålla säkerheten och att förebygga brott. Endast personer som är häktade eller intagna i vissa fängelser för att avtjäna fängelsestraff eller som ska verkställa en utländsk sådan påföljd får fin- nas i registret. Registrering förutsätter dessutom att vissa särskilda om- ständigheter föreligger, t.ex. att den registrerade har rymt eller gjort sig skyldig till allvarligt hot eller våld mot personal eller mot andra intagna eller att det finns särskild anledning att anta att han eller hon kan komma att göra det. Förordningen innehåller också regler om de journaler som ska föras Prop. 2017/18:232 över verkställigheten. Vid överflyttning av verkställighet av påföljd till en annan stat får enligt 48 § bl.a. sådana journaler lämnas ut till den myndighet i den andra staten som är ansvarig för verkställigheten. Regler om verkställighet av böter Enligt 1 § bötesverkställighetslagen (1979:189) verkställs bötesstraff antingen genom uppbörd eller indrivning. Uppbörd innebär att den böt- fällde frivilligt betalar bötesbeloppet. Uppbörd kan också bestå i att be- lopp som har betalats som förskott på böter tas i anspråk. Bötesstraff som ålagts genom strafföreläggande eller föreläggande av ordningsbot ska enligt 2 § i första hand verkställas genom uppbörd. Detsamma gäller böter som ålagts genom dom eller slutligt beslut av allmän domstol.