prop · H503219 · 2018-04-06 00:00:00 — Enligt den insatsdokumentation som har tagit del av är Sidas bedömning att samtliga granskade insatser ligger i linje med partnerlandets prioriteringar och utvecklingsplaner.55 inledde förhandlingar om medlemskap i 2014, och reformer för att närma sig EU har stått högst på landets politiska agenda.56 För att bli medlem i EU måste uppfylla ett antal kriterier som bland annat rör den offentliga förvaltningen.57 Det övergripande syftet för det svenska utvecklingssamarbetet 54Se t.ex. Booth, D. Aid effectiveness: bringing country ownership (and politics) back in, 2011. 55Insatsdokumentation: (insatsnummer: 55030025), (insatsnummer: 76003983 och 55030067), Lantmäteriet (insatsnummer: 76003992, 55030214 och 55030068), (insatsnummer: 55030083 och 55110012), SCB (insatsnummer: 55110011), (insatsnummer: 55030033 och 55000016), Kemikalieinspektionen (insatsnummer: 71001882), (insatsnummer: 55000022), (insatsnummer: 5500011), SCB (insatsnummer: 55020061), (insatsnummer: 31100066), (insatsnummer: 31100064 och 51110077), och SCB (insatsnummer: 511005903 och 51110063). 56Utrikespolitiska institutets hemsida. ”Landguiden – Aktuell politik”, 2017. 57Se Europeiska Kommissionens hemsida. ”2016 report”, 2016. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N med har också varit att förbättra förutsättningarna för ett medlemskap i svenska strategier för utvecklingssamarbetet med som var aktuella understryker vikten av institutionell utveckling, reformsamarbete och kapacitetsutveckling, vilket är i linje med landets EU-närmanden.59 I sina svar på frågeformulär samt i insatsdokumentationen gör Sida och sakmyndigheterna bedömningen att samtliga granskade insatser varit i linje med de krav som EU ställer, och därmed också i linje med prioriteringar.60 Att samarbetet mellan och utgått från ansträngningar för att bli medlem i EU har, enligt svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna, underlättat arbetet med att säkerställa ett serbiskt ägarskap över insatserna.61 I ledde parlamentsvalet till en komplicerad politisk situation, eftersom valet av en ny regering medförde genomgripande förändringar i landets politiska inriktning. Trots att den nya regeringen inte var lika positiv till ett EU- medlemskap som den tidigare regeringen hade varit, så tog ett steg närmare EU då tecknade ett associationsavtal med EU.62 Det övergripande syftet med det svenska utvecklingssamarbetet med har också varit att stödja landets EU-närmanden.63 Samarbetet har fokuserat på att stärka landets demokratiska strukturer, och öka den offentliga förvaltningens effektivitet och kapacitet att genomföra de reformer som EU-närmandet kräver.64 I dokumentationen om insatserna i gör Sida bedömningen att stödet till myndighetssamverkan ligger i linje med EU-närmandet och landets övriga planer Regeringsbeslut UF2013/31802/UD/EC Resultatstrategi för reformsamarbete med , och för perioden –2020, 1; samt . Regeringsbeslut UF/2009/18792/EC Samarbetsstrategi för utvecklingssamarbetet med 2009- 2012, 1. Regeringsbeslut UF2013/31802/UD/EC Resultatstrategi för reformsamarbete med , och för perioden –2020; . Regeringsbeslut UF/2009/18792/EC Samarbetsstrategi för utvecklingssamarbetet med 2009–2012. 60Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheter i , samt insatsdokumentation: Kemikalieinspektionen (insatsnummer: 71001882), (insatsnummer: 55000022), (insatsnummer: 5500011), och SCB (insatsnummer: 55020061). 61Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheter i . 62Utrikespolitiska institutets hemsida. ”– Aktuell politik”, 2016. Regeringsbeslut UF2013/31802/UD/EC Resultatstrategi för reformsamarbete med , och för perioden –2020, 1; . Regeringsbeslut UF2010/2122/EC Samarbetsstrategi för utvecklingssamarbetet med – , 1. Regeringsbeslut UF2010/2122/EC Samarbetsstrategi för utvecklingssamarbetet med – , 3. R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N och prioriteringar.65 Sida och sakmyndigheterna skriver i sina svar på frågeformulär att de georgiska samarbetspartnerna hade ett relativt gott ägarskap före valet . Efter valet förändrades förutsättningarna för partnermyndigheternas ägarskap, då påbörjade reformarbeten avbröts och myndighetschefer byttes ut. Detta gällde särskilt samarbete.66 När det gäller så lever nästan hälften av landets befolkning i fattigdom trots att en betydande ekonomisk utveckling har ägt rum i landet.67 Korruptionen är utbredd och har den politiska situationen varit instabil. Till exempel har valrörelser kantats av våld och osäkerhet, och valresultaten har varit omtvistade.68 Det svenska utvecklingssamarbetet med har därför bland annat syftat till att stärka landets demokratiska samhällsstyrning och arbetet mot korruption.69 Betydelsen av starka och robusta institutioner för en stabil, demokratisk och hållbar utveckling har också understrukits i det svenska utvecklingssamarbetet med Kenya.70 Sida och sakmyndigheterna uppger i sina svar på frågeformulär att den politiska viljan att genomföra förvaltningsreformer har skiftat i . Till exempel har engagemanget på departementsnivå för att driva igenom polisreformer varierat, vilket har påverkat förutsättningarna för ägarskap.71 I dokumentationen om sakmyndigheternas insatser i gör Sida dock bedömningen att insatserna ligger i linje med pågående reformer inom respektive område.72 65Insatsdokumentation: (insatsnummer: 55030025), (insatsnummer: 76003983 och 55030067), Lantmäteriet (insatsnummer: 76003992, 55030214 och 55030068), (insatsnummer: 55030083 och 55110012), SCB (insatsnummer: 55110011), och (insatsnummer: 55030033 och 55000016). 66Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheter i . 67Utrikespolitiska institutets hemsida. ”Landguiden – Sociala förhållanden”, 2016. 68Utrikespolitiska institutets hemsida. ”Landguiden – Ekonomisk översikt”, 2016; . ”Landguiden – Aktuell politik”, 2017. Regeringsbeslut UF2009/2693/AF Strategi för utvecklingssamarbetet med 2009 – 2013 och bemyndigande att ingå samarbetsavtal. Strategin förlängdes till , se . Regeringsbeslut UF2016/01030/AF Strategi för utvecklingssamarbete med 2016–2020. Regeringsbeslut UF2009/2693/AF Strategi för utvecklingssamarbetet med 2009 – 2013 och bemyndigande att ingå samarbetsavtal, 4. 71Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna. 72Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna samt insatsdokumentation: (insatsnummer: 31100066), (insatsnummer: 31100064 och 51110077), och SCB (insatsnummer: 511005903 och 51110063). 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.2.2Sidas och sakmyndigheternas bedömningar av partnermyndigheternas agenda och ägarskap I sina svar på frågeformulär skriver Sida och sakmyndigheterna att partnermyndigheternas ägarskap i de flesta fall varit gott. I några fall identifieras dock brister i ägarskapet. Ofta rör det sig om att aktörer på någon samarbetsnivå inte ansetts tillräckligt engagerade i samarbetet. Till exempel har Sida i några fall gjort bedömningen att det saknas ägarskap på politisk nivå (samarbete i och Rikspolisens samarbete i ) eller hos myndighetens ledning (Kronofogdens samarbete i ). I de här fallen gör Sida ändå bedömningen att partnermyndigheterna har haft ägarskap över insatserna.73 I ett fall (samarbete i ) har Sida dock valt att upphöra att ge stöd genom en sakmyndighet på grund av avsaknad av ägarskap på departementsnivå.74 Sida gör också, i vissa fall, bedömningen att partnermyndighetens ägarskap har förbättrats som samarbetet har pågått, bland annat på grund av att partnermyndigheten uppmuntrats till detta av sakmyndigheterna och Sida (t.ex. när det gäller SCB:s samarbete i ).75 I sex76 av tretton samarbeten har Sida i insatsberedningen gjort systematiska bedömningar av riskerna när det gäller ”otillräckligt ägarskap och misslyckande ifråga om att bibehålla resultat”77 i insatserna. Dessa bedömningar har framförallt gjorts när det gäller insatser som initierats efter 2012.78 Riskerna bedöms utifrån en tregradig skala där 1 motsvarar låg risk, 2 motsvarar medel, och 3 motsvarar hög risk. I det material som tagit del av framgår det dock inte hur 73Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna, se också insatsdokumentation: (insatsnummer: 55030025), (insatsnummer: 76003983 och 55030067), och (insatsnummer: 31100066). 74Insatsdokumentation: Rikspolisen (insatsnummer: 31100066). 75Svar på frågeformulär från Sida, se också insatsdokumentation SCB (insatsnummer: 55020061). 76Se följande insatsdokumentation: Kronofogden (insatsnummer: 55030067), (insatsnummer: 55030033), (insatsnummer: 51110077), SCB (insatsnummer: 51110063), (insatsnummer: 5500022), och (insatsnummer: 5500011). 77Riksrevisionens översättning av den engelska termen inadequate ownership and failure to sustain results. Ägarskap anses vara en förutsättning för att långsiktiga resultat uppnås, bland annat eftersom partnerlandet då förväntas ha ett större engagemang för att driva insatserna även efter samarbetet med, i det här fallet, en svensk sakmyndighet, avslutats. Se till exempel Bilaga 3 till Regeringen. Regeringsbeslut –04–07 (Fi2016/01355/SFÖ) Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling. 78År införde Sida ett nytt digitalt insatshanteringssystem kallat Trac. I samband med Trac infördes också en rad nya riskbedömningar i Sidas beredningar av insatser. De sju insatsberedningar där Sida inte har gjort någon systematisk riskbedömning initierades före införandet av Trac. För mer information om Trac, se Sida. Utvärdering av ändamålsenligheten i Sidas arbete med insatshantering – Slutrapport, 2016. R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N riskbedömningarna har gjorts. Till exempel framgår det inte vilka avvägningar som gjorts mellan ägarskap och hållbarhet, eller om det är interna eller externa risker (eller både och) som har bedömts. Den granskade insatsdokumentationen visar också att de sex riskbedömningarna har gjorts på olika grunder. En av riskbedömningarna grundas på vilka konsekvenserna blir för partnerlandet om hållbara resultat inte uppnås (samarbete i Serbien79). Några bedömningar fokuserar på externa risker, till exempel politiskt ägarskap i partnerlandet (och samarbeten i Georgien80), medan andra bedömningar grundar sig på interna risker, såsom minskat ägarskap hos partnermyndighetens personal (och samarbeten i Kenya81). Noteras bör också att Sida i samtliga 13 samarbeten bedömer att förutsättningarna för samarbetspartnerns ägarskap överlag var goda.82 Dock är det endast i en insats (samarbete i Georgien83) som Sida gör bedömningen att risken för ”otillräckligt ägarskap och misslyckande i att bibehålla resultat” är låg. För övriga insatser gör Sida bedömningen att riskerna är medelhöga (samarbete i samt SCB:s och samarbeten i Kenya84) eller höga (samarbete i och samarbete i Serbien85). 3.2.3 Initiativ och agendasättande Samtliga insatser som har granskat (förutom samarbete i , där olika aktörer har olika uppfattning om hur den 79Insatsdokumentation: (insatsnummer: 5500022). 80Insatsdokumentation: (insatsnummer: 55030033) och Kronofogden (insatsnummer: 55030067). 81Insatsdokumentation: (insatsnummer: 51110077) och SCB (insatsnummer: 51110063). 82Insatsdokumentation: (insatsnummer: 55030025), (insatsnummer: 76003983 och 55030067), Lantmäteriet (insatsnummer: 76003992, 55030214 och 55030068), (insatsnummer: 55030083 och 55110012), SCB (insatsnummer: 55110011), (insatsnummer: 55030033 och 55000016), Kemikalieinspektionen (insatsnummer: 71001882), (insatsnummer: 55000022), (insatsnummer: 5500011), SCB (insatsnummer: 55020061), (insatsnummer: 31100066), (insatsnummer: 31100064 och 51110077), och SCB (insatsnummer: 511005903 och 51110063). Styrks av svaren på frågeformulär från Sida. 83Insatsdokumentation: (insatsnummer: 55030033). 84Insatsdokumentation: Kronofogden (insatsnummer: 55030067), SCB (insatsnummer: 51110063) och (insatsnummer: 5500011). 85Skatteverket (insatsnummer: 51110077) och (insatsnummer: 5500022). 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N tillkommit) tillkom efter en direkt förfrågan från partnermyndigheten eller regeringen i partnerlandet. Denna förfrågan har antingen ställts till Sida, eller direkt till sakmyndigheten.86 En av de granskade insatserna, insats i , sticker ut när det gäller vem som tog initiativet. I det fallet uppgav Sida att det var premiärministerkontor som kontaktade Sida med en förfrågan,87 medan partnermyndigheten uppger att insatsen inleddes efter ett initiativ från svenskt håll.88 Sakmyndigheterna uppger att projektplanerna i de flesta fall har utarbetats tillsammans med partnermyndigheten.89 Utifrån den insatsdokumentation som har granskat, och de underlag som fått från riksrevisionsmyndigheterna i och , går det dock inte att avgöra i vilken utsträckning som partnermyndigheten har satt agendan för samarbetet.90 I två fall (SCB:s samarbete i och Lantmäteriets samarbete i ) har Sida gjort bedömningen att insatserna helt har tagit sin utgångspunkt i samarbetspartnernas strategier.91 I övrig insatsdokumentation som har tagit del av framgår det inte i vilken utsträckning samarbetspartnerns strategier ligger till grund för samarbetet. För två insatser (samarbete i och samarbete i ) framgår det dock att det inledningsvis inte har funnits någon tydlig agenda från partnermyndighetens sida. I de här fallen uppger Sida att projektplanerna utformats i samarbete mellan sakmyndigheterna i och partnermyndigheterna. Oavsett vem som har satt agendan för samarbetet anser Sida och sakmyndigheterna att samarbetena i de flesta fall har varit behovsstyrda. Behoven har identifierats gemensamt genom workshops, kontinuerlig dialog och regelbundna möten. Sakmyndigheterna uppger att de i samtliga insatser har fört 86Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna, styrks i insatsdokumentation: (insatsnummer: 55030025), (insatsnummer: 76003983 och 55030067), Lantmäteriet (insatsnummer: 76003992, 55030214 och 55030068), (insatsnummer: 55030083 och 55110012), SCB (insatsnummer: 55110011), (insatsnummer: 55030033 och 55000016), Kemikalieinspektionen (insatsnummer: 71001882), (insatsnummer: 55000022), (insatsnummer: 5500011), SCB (insatsnummer: 55020061), (insatsnummer: 31100066), (insatsnummer: 31100064 och 51110077), och SCB (insatsnummer: 511005903 och 51110063), samt i underlag från riksrevisionsmyndigheterna i och . 87Svar på frågeformulär från Sida samt insatsdokumentation: samarbete i (insatsnummer: 55030033) 88Underlag från riksrevisionsmyndigheten i , se också svar på frågeformulär från sakmyndigheterna. 89Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna. 90Insatsdokumentation samt underlag från riksrevisionsmyndigheterna i och . 91Insatsdokumentation: SCB (insatsnummer: 55020061), samt Lantmäteriet (insatsnummer: 76003992, 55030214 och 55030068). R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N en dialog med partnermyndigheterna under samarbetets gång, i syfte att stämma av insatserna mot partnermyndighetens agenda och se till att insatserna motsvarade partnerns behov. Dialogen uppges framför allt ha skötts av sakmyndigheternas långtidsutsända personal. I de granskade insatser där samarbetet mellan en svensk sakmyndighet och en partnermyndighet har pågått förefaller det som att sakmyndigheterna är bättre att på att följa partnermyndigheternas agendor (exempelvis SCB:s samarbete i , och ; Lantmäteriets samarbete i ; och och samarbeten i ). anser att Sida och sakmyndigheterna har skapat förutsättningar för att partnermyndigheterna ska kunna ha ägarskap över insatserna. Granskningen visar att Sida gjort bedömningen att samtliga insatser har legat i linje med partnerlandets prioriteringar och utvecklingsstrategier,93 och att alla insatser utom en har initierats efter förfrågan från partnermyndigheterna.94 anser därmed att Sida och sakmyndigheterna har tillsett att insatserna är efterfrågestyrda, vilket är en förutsättning för ägarskap hos partnermyndigheten. menar dock att även om ett samarbete ligger i linje med den agenda som regeringen i partnerlandet har, så skulle Sida och sakmyndigheterna kunna göra mer för att säkerställa att partnermyndigheten också får möjlighet att sätta agendan för samarbetet. Till exempel bör sakmyndigheterna säkerställa att samarbetet utgår från partnermyndighetens egna planer, och att det är partnerns behov som styr hur insatserna genomförs. finner att i de samarbeten där myndighetssamverkan har pågått förefaller sakmyndigheterna i regel vara bättre på att följa partnermyndigheternas agendor. Sammantaget anser att Sida bör ställa tydligare krav på 92Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna, styrks i insatsdokumentation. 93Insatsdokumentation: (insatsnummer: 55030025), (insatsnummer: 76003983 och 55030067), Lantmäteriet (insatsnummer: 76003992, 55030214 och 55030068), (insatsnummer: 55030083 och 55110012), SCB (insatsnummer: 55110011), (insatsnummer: 55030033 och 55000016), Kemikalieinspektionen (insatsnummer: 71001882), (insatsnummer: 55000022), (insatsnummer: 5500011), SCB (insatsnummer: 55020061), (insatsnummer: 31100066), (insatsnummer: 31100064 och 51110077), och SCB (insatsnummer: 511005903 och 51110063). 94Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheter, insatsdokumentation, samt underlag från riksrevisionsmyndigheterna i och . 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N sakmyndigheterna när det gäller att följa partnermyndighetens agenda. Dessa krav, och hur de uppfylls, bör också framgå i Sidas beslutsunderlag. Eftersom det framförallt är Sida och sakmyndigheterna som har tillfrågats i granskningen, så gör inte någon bedömning av hur den faktiska situationen när det gäller ägarskap har sett ut i de granskade insatserna. samlade bedömning handlar istället enbart om huruvida Sida och sakmyndigheterna har skapat förutsättningar för ägarskap. Tilläggas bör också att de kontextuella förutsättningarna i partnerlandet har varit avgörande för partnermyndighetens möjligheter för ägarskap. Samarbetspartnernas engagemang har varierat mellan de inblandade aktörerna, såväl på politisk nivå som på partnermyndighetsnivå. I de insatser där det funnits mindre engagemang på politisk nivå har det varit svårare för Sida och sakmyndigheterna att skapa förutsättningar för ägarskap. R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N I detta kapitel behandlas revisionsfråga 2: Har Sida och sakmyndigheterna skapat förutsättningar för att insatserna ska kunna samordnas med andra givare och sakmyndigheter? har valt att granska hur sakmyndigheterna generellt samordnar sig med andra givare (givarsamordning), samt hur de specifikt samordnar sig med andra svenska sakmyndigheter (samordning sakmyndigheterna emellan). Samordningen kan exempelvis ske genom regelbundna möten där givare delar information med varandra för att undvika överlappning i insatserna samt för att skapa synergieffekter.95 Detta fokus innebär att har valt att inte granska arbetsdelning mellan givare, en aspekt som enligt Parisdeklarationen är en del av det övergripande arbetet med harmonisering mellan givare.96 Enligt Parisdeklarationen är det samarbetspartnern (som i denna granskning motsvaras antingen av partnerlandet eller av partnermyndigheten) som, i den mån den har tillräcklig institutionell kapacitet, har det övergripande ansvaret för att koordinera givarna. Givarna har i sin tur ansvar för att samordna sitt arbete med varandra. Samordning innebär att givare ska harmonisera sina respektive insatser för att undvika överlappningar, främja synergieffekter och minska den administrativa bördan hos samarbetspartnern.97 Utöver de internationella utfästelserna har i PGU slagit fast att svenska biståndsaktörer ska samordna sitt arbete med andra givare i partnerländerna för att öka biståndseffektiviteten.98 De regelverk som styr den svenska statliga förvaltningen understryker också vikten av myndighetssamordning. Myndighetsförordningen slår fast att myndigheter, genom samarbete med varandra och med andra aktörer, ska ta tillvara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet.99 Vidare ska varje myndighet enligt förvaltningslagen hjälpa andra myndigheter inom ramen för sin verksamhet.100 I Sidas instruktion fanns även under de granskade åren (2013–2015) en formulering om att myndigheten särskilt ska 95Synergieffekter skapas till exempel när olika givares insatser har en positiv inverkan på varandra. 96OECD/DAC. The and the Agenda for Action”, 2005/2008, 6–7. 2002/03:122. Gemensamt ansvar: politik för global utveckling, 72–73, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112. 996 § myndighetsförordningen (2007:515) 1006 § förvaltningslagen (1986:223) 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N samverka med ”statliga myndigheter och andra aktörer i frågor som rör internationella upphandlingar och tjänsteexport”.101 Givet dessa skrivningar i Parisdeklarationen, PGU, myndighetsförordningen, förvaltningslagen och Sidas instruktion är utgångspunkt att de sakmyndigheter som deltar i den myndighetssamverkan som Sida finansierar har ett ansvar att samordna sitt arbete, och att Sida har ett särskilt ansvar för att stödja sakmyndigheterna i att samordna sitt arbete med såväl andra givare som andra sakmyndigheter.102 Utifrån dessa utgångspunkter har följande delfrågor formulerats, som sammantaget ligger till grund för att behandla revisionsfråga 2: •Har sakmyndigheterna identifierat övriga givare som arbetar inom samma område och samordnat sitt arbete med dessa? •Har Sida bistått sakmyndigheterna i deras samordning med andra givare i partnerlandet? •Har sakmyndigheterna samordnat sitt arbete med andra sakmyndigheter som verkar i samma partnerland? •Har Sida skapat plattformar där sakmyndigheterna kan samordna sitt arbete med varandra? 4.2.1 Förutsättningar för givarsamordning Sida och sakmyndigheterna uppger i sina svar på frågeformulär att det har funnits goda förutsättningar för samordning mellan sakmyndigheterna och andra givare i partnerländerna.103 I de fall där partnerlandet eller partnermyndigheten uppges ha haft kapacitet och politisk vilja har de tagit ansvar för givarkoordineringen vilket har bidragit till att skapa förutsättningar för samordning.104 I de fall där partnermyndigheten saknat 1015 § 3 förordningen (2010:1080) med instruktion för Sida i dess lydelse före . I den nuvarande lydelsen i instruktionen har Sidas samverkansansvar stärkts, då regeringen har angett att Sida inom sitt verksamhetsområde särskilt ska samverka med ”statliga myndigheter och andra offentliga aktörer i syfte att inhämta och tillvarata sakkunskap och förvaltningskompetens i genomförandet av internationellt utvecklingssamarbete, exempelvis genom tjänsteexport”. Se 5 § 1 förordningen (2010:1080) med instruktion för (Sida). 102Till exempel ska Sida, enligt sin instruktion, bidra till genomförandet av politik för global utveckling, både inom ramen för den egna verksamheten och i samarbete med andra aktörer. Se 3 § 2 förordningen (2010:1080) med instruktion för (Sida). 103Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna. styrks av insatsdokumentation som har tagit del av. 104Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna. R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N kapacitet eller politisk vilja så har involverade givare tagit ansvar för givarkoordineringen, och därmed stärkt samordningen mellan biståndsaktörer.