prop · H503164 · 2018-03-20 00:00:00 — Utredningen föreslår att målen ska formuleras enligt följande. –ge barn och unga möjlighet att lära, utöva och uppleva konstuttryck i första hand i grupp, –bedrivas på barn och ungas fria tid, –präglas av hög kvalitet och en konstnärlig och genremässig bredd med verksamhet inom tre eller flera konstuttryck, –tillämpa en pedagogik som utgår från barnets egna erfarenheter och intressen, –ge barn och unga goda förutsättningar att ha inflytande på verksamhetens utformning och innehåll, –ha en hög andel pedagogiskt och konstnärligt utbildad personal, –verka i för verksamheten anpassade lokaler med ändamålsenlig utrustning, –aktivt verka för att kommunens barn och unga har kännedom om och ges likvärdig möjlighet att delta i dess verksamhet, och –arbeta i bred samverkan och bedriva en utåtriktad verksamhet gentemot det övriga samhället. Regeringen instämmer i vad bl.a. Myndigheten för kulturanalys, och Kommuner och Landsting anför om att de av utredningen föreslagna målen är alltför detaljerade och inriktade på hur bör vara organiserad i stället för att ta sikte på vad verksamheten bör uppnå. Regeringen har inte för avsikt att styra den kommunala vad gäller organisation, kursutbud, pedagogiska metoder etc. Sådana frågor bör lämnas till kommunerna att avgöra. Regeringen anser i stället att ett nationellt mål för ska ta sikte på de statliga insatserna till stöd för den kommunala . De ska ta sin utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen som beslutades av (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). De kulturpolitiska målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig frihet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken –främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor, –främja kvalitet och konstnärlig förnyelse, –främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas, –främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan, och –särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Den kommunala finansieras i huvudsak av kommunerna själva. Utan deras insatser skulle verksamheten inte existera. Det innebär att kommunerna även fortsatt bör ha samma frihet att utforma verksamheten vid sina kulturskolor. De åtgärder som staten genomför är avsedda att stimulera kommunerna att ta steg för utveckling och bistå kommunerna i utmaningen att bygga in framtiden i systemet (se nedan). En annan viktig utgångspunkt för de nationella målen är FN:s konvention om barnets rättigheter (), enligt vilken staten ska respektera och främja barnets rätt att till fullo delta i det kulturella och konstnärliga livet samt uppmuntra till tillhandahållandet av lämpliga och lika möjligheter för kulturell och konstnärlig verksamhet (artikel 31). fastställer även rätten till icke-diskriminering vilket innebär att rättigheterna i konventionen ska komma alla barn till del oavsett bland annat kön, språk, socialt ursprung och funktionsförmåga (artikel 2). slår även fast att barn har rätt till delaktighet och inflytande i alla frågor som rör barnet (artikel 12). Den kommunala har en unik möjlighet att vara en mötesplats för barn och unga från olika delar av samhället. Den erbjuder en möjlighet till gemenskap även utanför skolan och ger barn och unga möjligheter att mötas i nya sammanhang. Dess placering mellan den obligatoriska skolan och fritidsverksamhet ger den en unik möjlighet att ge barn och unga en meningsfull fritid och stötta dem som vill sträcka sig vidare efter nya utmaningar. På så sätt är en viktig del av en bildningstradition, som den i vissa delar behöver moderniseras utan att för den skull förlora sitt ursprung. Det viktiga är att barn och unga alltid står i centrum för verksamheten. När den kommunala nu står inför betydande utmaningar menar regeringen att det är av största vikt att bevara de delar som är kärna, dvs. att vara en frivillig verksamhet som vänder sig till alla barn och unga och som bedriver professionell undervisning inom flera konstnärliga uttryckssätt i samarbete med den obligatoriska skolan och lokalsamhället. En del av den kommunala särart är att den är frivillig. Men det är också viktigt, både ur ett kulturpolitiskt och utbildningspolitiskt perspektiv, att den genom sin undervisning ska kunna erbjuda en kvalificerad undervisning inom olika kulturformer och ge möjlighet till fördjupning. Att behåller en bred rekrytering av elever är en förutsättning för att samhället får konstnärer som håller hög kvalitet i sitt konstnärskap. Den kommunala har väckt intresset för kulturutövande hos många av dem som kommit att arbeta professionellt med kultur. Det gör verksamheten unik. Professionella musiker, dansare och andra konstnärer bör rekryteras ur alla samhällsklasser. Regeringen vill understryka betydelse för att rekryteringen även fortsättningsvis ska se ut på det här sättet. Det övergripande målet för de statliga insatserna till stöd för den kommunala ska vara att främja dess möjligheter att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i kulturella och konstnärliga uttryckssätt, liksom möjligheterna till såväl fördjupning som bredd i undervisningen med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar. Innebörden av det föreslagna målet är bl.a. att de statliga insatserna ska bidra till den kommunala möjligheter att erbjuda barn och unga att delta i verksamheten, oavsett funktionsnedsättning, kön, könsidentitet eller uttryck, sexuell läggning, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning eller socioekonomisk bakgrund. 2017/18:164 hinder för deltagande bör motverkas för att det nationella målet ska uppnås. Det kan handla om att faciliteterna är tillgängliga för barn och unga med funktionsnedsättning, att lärare och pedagoger ges rätt kompetens för att undervisa barn och unga med olika bakgrund och att utbudet i upplevs som relevant. Detta bör genomföras utan att avkall görs på verksamhetens höga kvalitet. Ett annat hinder för deltagande är långa avstånd i små och glesa kommuner, och innebörden i det föreslagna målet är att statens insatser ska bidra till att undanröja även denna typ av hinder. En viktig utmaning för den kommunala är att behålla barn och unga i en verksamhet som upplevs som relevant och rolig. Det innebär att de måste ges möjlighet att fördjupa sig i ett ämne eller musikinstrument och då erbjudas undervisning på rätt nivå. Det innebär också att de måste ges möjlighet att byta inriktning på undervisningen oavsett vilken ålder och kunskapsnivå de har. För att nå det övergripande målet bör statens insatser för den kommunala därför bidra till –att tillgänglighet och jämlikhet främjas, –ett brett och angeläget utbud av kulturella och konstnärliga uttryck, –hög kvalitet såväl i den breda som i den fördjupade undervisningen, –god kompetensförsörjning. Bidra till att tillgänglighet och jämlikhet främjas Utredningen pekar på att det finns flera faktorer som påverkar barns och ungas intresse och möjligheter till att delta i . Familjebakgrund spelar en stor roll, liksom synlighet, antal platser, geografisk och lokalmässig tillgänglighet, verksamhetens innehåll samt i vilka former som undervisningen bedrivs. Alla dessa faktorer varierar mellan kommunerna, beroende på under vilka omständigheter växt fram. Regeringen anser att det är viktigt att verksamheten i hela landet upplevs som relevant och lyckas intressera barn och unga som den kan erbjuda och uppmuntra till nya erfarenheter. En utveckling som innebär en fortsatt snedrekrytering av barn och unga till kan medföra att de barn och unga som växer upp inte får samma kännedom om som deras föräldrageneration hade som barn och unga. Det finns redan grupper som inte alls känner till den kommunala . För att ska behålla sin legitimitet behöver verksamheten breddas och rekryteringen av barn och unga ske från fler samhällsgrupper. Tillgängligheten till och kännedomen om verksamheten måste också öka. Verksamheten måste även ha ett tydligt jämställdhetsperspektiv och verka för lika rättigheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Utredningen konstaterar att ett viktigt hinder för deltagande är antalet elevplatser i en ämneskurs som en kommun kan erbjuda. Antalet platser som erbjuds beror på vilka resurser som avsatts, vilket i sin tur hänger ihop med politiska prioriteringar och engagemang i övrigt. Enligt utredningen finns ett samband mellan deltagande och förmåga att betala avgift, även om det är svårt att säga hur starkt sambandet är. flesta familjer verkar inte avgiftsfrågan vara den avgörande faktorn för att kunna delta i verksamhet, men för ett antal barn och unga som lever under knappa förhållanden kan det vara ett allvarligt hinder. Det är viktigt att uppmärksamma de barn och unga som lever med förhöjd risk för ekonomisk utsatthet och vidta åtgärder för att göra tillgänglig för barn och unga, oavsett ekonomiska resurser. Utredningen konstaterar vidare att föräldrar med hög utbildning som har möjlighet att introducera för sina barn också är de som i högre grad sätter sina barn i . Detta återspeglar mönstren för kulturkonsumtionen i det övriga samhället, dvs. att utbildning påverkar kulturvanor mer än hushållets inkomster. Vidare konstaterar utredningen att deltagandet i är lägre i stadsdelar med en hög genomsnittlig andel barn och unga med utländsk bakgrund. Ungefär hälften av kulturskolorna erbjuder verksamhet för barn och unga med behov av särskilt stöd, som det finns kulturskolor som varken erbjuder anpassad undervisning eller låter barn och unga med särskilda behov delta i den ordinarie verksamheten. Avståndet till den kommunala i kommuner som präglas av långa avstånd tycks avgöra i vilken utsträckning barn och unga deltar i verksamhet, liksom hur god kännedom barn och föräldrar i dessa kommuner har om den. Utredningen noterar att för de barn och unga som behöver skolskjuts framhålls ofta att det är viktigt att undervisningen är förlagd till skoltid. Att flickor och pojkar söker sig till olika typer av ämnen inom är tydligt. Utifrån ett jämställdhetsperspektiv är det viktigt att alla barn och unga upplever att de kan välja ämnen och aktiviteter utifrån sina egna preferenser och inte begränsas av stereotypa uppfattningar om vad pojkar respektive flickor ”bör” göra. En förutsättning för detta är att aktiviteterna upplevs som tillgängliga, trygga och attraktiva för alla barn och unga, oavsett kön. Utredningen har frågat barn och unga om deras skäl till att delta eller inte delta i kulturskoleverksamhet. Resultatet visar att mer än hälften av dem som aldrig har deltagit svarar att de inte har någon lust, en tiondel att de inte har en kompis som deltar och ett mindre antal svarar att de hellre lär sig på nätet. Utredningen konstaterar att det är svårt att avgöra hur mycket de barn och unga som inte visar intresse för verkligen känner till om verksamhet och hur mycket som hänger ihop med andra bakgrundsfaktorer. Flera av de konstnärliga uttryck som efterfrågas av barn och unga är nya och erbjuds vanligtvis inte av kulturskolorna. Skälen till att avsluta sitt deltagande i uppges ofta vara att undervisningen är tråkig, att andra aktiviteter föredras, tidsbrist, missnöje med lärare och pedagoger samt brist på möjligheter att påverka undervisningen. Utredningen lyfter också fram att ungdomar i högstadieåldern tenderar att sluta i . Flera remissinstanser framför kritik mot de av utredningen föreslagna målen: att undervisningen ska ske i första hand i grupp, och att den ska bedrivas på barns och ungas fria tid. Utifrån vad som tidigare nämnts om att regeringen inte har för avsikt att styra den kommunala vad gäller bl.a. organisation så delar regeringen dessa invändningar och konstaterar att förslagen är alltför detaljerade. Det är viktigt att kommunerna har en hög grad av medvetenhet om att det finns många olika 2017/18:164 hinder för deltagande i verksamhet och att det också krävs en palett av åtgärder för att nå barn och unga och behålla dem i verksamheten. Regeringen menar att det är huvudmännen för den kommunala , dvs. kommunerna själva, som bäst bedömer vilka utmaningarna är för den egna kommunen när det gäller att öka tillgängligheten till den kommunala . Flera av glesbygdskommunerna framhåller i sina remissvar att geografiska avstånd kräver en flexibilitet i organisationen för att alla barn och unga ska ha möjlighet att delta i verksamheten. I andra kommuner finns stora utmaningar med ett socialt utanförskap, vilket kräver andra åtgärder och samarbeten för att åstadkomma en kulturskola för alla barn och unga. Regeringen anser att detta talar för att varje kommun behöver utgå från sin specifika situation vid utformandet av insatser för att göra den kommunala mer jämlik och tillgänglig och för att barn och unga oavsett bl.a. kön, geografisk hemvist och social bakgrund ska känna att de är välkomna. Detta ställer stora krav, inte minst på verksamhetens utbud, geografiska placering, fysisk tillgänglighet och personalens utbildning. Bidra till ett brett och angeläget utbud av kulturella och konstnärliga uttryck Under största delen av den kommunala historia har den enbart erbjudit musik- och instrumentalundervisning och inte sällan har utbudet påverkats av behoven på den lokala orten. Successivt har verksamheten utvecklats och utbudet breddats till att innefatta flera olika konstområden, såsom dans, bild och form, film, slöjd och många andra ämnen. Denna utveckling har accelererat , och även om musiken totalt sett är dominerande som konstart erbjuder alltfler kulturskolor ett bredare utbud av kurser. Utredningen lyfter fram betydelsen av bredd i utbudet för att bättre möta barns och ungas olika intressen, svara upp mot samtida konst- och kulturuttryck och för att ta vara på potential som en mötesplats över konstområdesgränser. har också möjlighet att bidra till ökat intresse för och kunskap om konst- och kulturuttryck med grund i de nationella minoriteternas kulturutövning. Regeringen anser dock, liksom bl.a. Svensk scenkonst, att nationella mål inte ska innefatta krav på att en kulturskola ska erbjuda undervisning i minst tre olika konstnärliga uttryck. Betydelsen av bredd i undervisningen bör istället vägas mot de lokala förutsättningarna i varje kommun. Regeringen vill även framhålla att kommuner också kan erbjuda ett bredare utbud av konstnärliga uttryck genom samarbeten över kommungränserna. Regeringen anser att det närmaste årtiondet kommer att vara avgörande för möjlighet att behålla sin position i dagens samhälle. Det ställer stora krav på kvalitet, lyhördhet, utåtriktat arbete och ett tydligt barnrättsperspektiv. Barn har till exempel rätt till delaktighet och inflytande i alla frågor som rör barnet (artikel 12). Barn och unga är trendkänsliga och snabba att ta till sig nya uttryck, vilket ställer krav på att kulturskolorna är flexibla och har en god omvärldsbevakning. Att rekrytera lärare och pedagoger med olika typer av kompetens till är viktigt för att kunna erbjuda undervisning i flera kulturformer. Regeringen vill dock betona att det är viktigt att inte blir alltför efterfrågestyrd, utan det måste finnas en balans mellan att möta efterfrågan och att försöka väcka intresse för olika konstnärliga uttryck, eftersom det annars finns en risk för en utslätning av utbud. Den kommunala skapar relevans genom att visa på ett angeläget utbud av hög kvalitet och med bredd. Det är viktigt att , trots avsaknad av läroplan, erbjuder kvalificerad undervisning. Inom ramen för bör det till exempel vara möjligt att byta kurs varje termin likväl som det ska finnas möjlighet till flerårig fördjupning i ett och samma ämne. Utbudet och möjligheten att byta inriktning är också ett sätt att behålla ungdomar i högstadieåldern i verksamheten vilket är en utmaning som de flesta kulturskolor har att hantera. Bidra till hög kvalitet i såväl den breda som i den fördjupade undervisningen Statliga insatser till stöd för den kommunala möjlighet att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet med möjlighet till såväl bredd som fördjupning är viktigt för att verksamheten ska kunna bibehålla sin breda rekryteringsbas och legitimitet. Det är först när erbjuder undervisning på olika nivåer som den når målet om möjlighet till såväl fördjupning som bredd i undervisningen. Flera konstnärer har uttryckt sin stora uppskattning för den kommunala och lyft dess betydelse för det egna utövandet och valet av yrkesväg. Detta faktum framhäver den kommunala stora betydelse för hela kultursektorn. Regeringen anser dock inte att den kommunala främsta syfte är att utbilda framtida professionella konstnärer, dansare eller musiker. Verksamheten i har ett stort värde, oavsett om den ger en elev möjlighet att under en termin uttrycka sig i bild och lära sig grunderna i pianospel eller om den skapar ett livslångt intresse, som kanske också är grunden till ett yrke inom ramen för en viss kulturyttring. Den kommunala ger barn och unga en unik möjlighet att möta olika konstnärliga uttryck och lära sig att själva uttrycka sig genom musik, dans, bild eller på annat konstnärligt sätt. Många barn och unga skulle aldrig komma i kontakt med en konstart och upptäcka det egna intresset och de egna utvecklingsmöjligheterna om det inte vore för den kommunala . Flera för området viktiga remissinstanser så som , och och Föreningen framhåller betydelse för rekrytering av elever till högre utbildning. Inte minst gäller det på musikområdet. Regeringen ser det som positivt att betydelse framhålls av företrädare för olika konstområden men anser att främsta utgångspunkt bör vara barnets och ungdomens behov av och rätt till att ta del av kultur och uttrycka sig genom kulturen. Regeringen delar utredningens bedömning att verksamhet bör utgå från det demokratiska uppdraget om alla barns och ungas rätt till kultur och att verksamhet bör 2017/18:164 genomföras i ett lärandesammanhang som är anpassat efter elevens behov och intressen. Utredningen framhåller också att det bör vara individens konstnärliga, personliga och sociala utveckling som står i centrum för verksamheten. Regeringen anser att lärarnas och pedagogernas kompetens har mycket stor betydelse för undervisningens kvalitet. Kraven är omfattande då lärarna och pedagogerna ska erbjuda undervisning som kan röra sig mellan olika genrer, som elever med ett specialintresse ska ges möjlighet till fördjupning. Fördjupning sker såväl genom enskild undervisning som genom ensemblespel, vilket också är en viktig komponent för utveckling. Bredden kan stärkas genom samarbete med lärare och pedagoger som undervisar i andra konstnärliga uttryck. När det gäller den fördjupade utbildningen finns goda skäl att söka samarbeten både regionalt och nationellt för att barn och unga ska få möjligheter till utveckling. Flera remissinstanser framhåller värdet av individuell undervisning och lyfter fram lärarnas och pedagogernas roll för att eleverna ska nå fördjupade färdigheter inom ett visst område. Många institutioner och lärosäten har möjlighet att berika sin verksamhet genom att inleda samarbeten med kulturskolor runt om i landet. Sådana samarbeten kan möjliggöra kunskapsinhämtning om barns och ungas intressen och därmed bidra till nya sätt att nå fram till denna åldersgrupp. Fördjupade samarbeten med kulturskolor kan även bidra till att synliggöra den egna verksamheten för yngre generationer, både som en plats att besöka och uppleva men också som en möjlig framtida arena för egen verksamhet. Bidra till god kompetensförsörjning En god kompetensförsörjning är viktig för att göra den kommunala mer tillgänglig och jämlik. Omvärlden förändras snabbt och för att ska kunna fortsätta vara relevant måste verksamheten utvecklas. De förändringar som står inför ställer stora krav på de lärare och pedagoger som är verksamma i . De behöver arbeta aktivt för att nå och behålla elever i verksamheten, också med nya pedagogiska metoder. Personal med rätt kompetens är därmed nyckeln till en framgångsrik kulturskola. Av utredningen framgår att kulturskolorna behöver rekrytera ny personal och att befintlig personal behöver ges möjlighet till kompetensutveckling. Utredningen konstaterar att stora pensionsavgångar väntar , och flera kommuner vittnar om att det är svårt att rekrytera personal med relevant bakgrund för att undervisa i . Såväl utredningen som flera remissinstanser framhåller också att behoven av fortbildning för personal är stora. Regeringen anser att pensionsavgångna, strävan efter ett breddat utbud av kulturuttryck och arbetet för ökad tillgänglighet innebär att frågan om kompetensförsörjning inom är central och angelägen. Det finns en rad olika yrkeskategorier som kan vara aktuella för anställning i och som har kompetens som är relevant för . Dels handlar det om lärare i estetiska ämnen och verksamma konstnärer som är konstnärligt utbildade, dels personer som har lång praktisk erfarenhet av ett visst kulturuttryck men som saknar pedagogisk Ytterligare en viktig målgrupp är personer som redan arbetar Prop. 2017/18:164 i och som behöver kompetensutveckling. relevant utbud av utbildning och vidareutbildning, information om vilka högskoleutbildningar som kan vara relevanta för ett arbete i och kunskap om vilka behov av rekrytering har . 5En sammanhållen struktur för statens insatser för den kommunala Regeringens bedömning: För att uppnå det nationella målet för statens insatser till stöd för den kommunala behövs en struktur. En sådan struktur bör bestå av – stöd till nationell samordning – bidrag för utveckling – stöd till förbättrad kompetensförsörjning. Utredningens bedömning: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som yttrat sig välkomnar eller har inget att invända mot utredningens bedömning om behovet av en ny infrastruktur för den kommunala . Kommuner och Landsting anser bl.a. att utredningens förslag rör utveck- ling av kulturskolornas verksamheter som staten kan och bör stödja. Skälen för regeringens bedömning Den kommunala är en på många sätt framgångsrik verksam- het som fyller en funktion både inom kultur- och utbildningsområdet. Regeringen anser att det blir allt viktigare att värna en verksamhet som , dit barn och unga kan söka sig om de själva vill och som erbjuder en innehållsrik verksamhet av hög kvalitet mot en mindre eller blir en mötespunkt som erbjuder undervisning och utveckling inom olika kulturområden. Verksamheten är därmed viktig i hela landet för att bidra till att hålla ihop ett alltmer fragmenterat Utredningen anser att kulturskolesektorn behöver en stödjande infrastruktur för att kunna vidareutveckla sin verksamhet. bedömer även att förstärkningar behövs inom utbildningsområdet för att bättre möta kommunernas kompetensbehov, liksom särskilda stimulans- insatser för att stärka verksamhetsutveckling i hela landet. komma en robust infrastruktur för kulturskolesektorn föreslår utredningen ett nationellt mål som utgångspunkt för att uppnå en inkluderande kulturskola på egen grund. Regeringen anser liksom utredningen och flera remissinstanser att det behövs en sammanhållen struktur för de statliga insatserna för den Regeringen bedömer att en sådan struktur bör 2017/18:164 ha sin utgångspunkt i det föreslagna nationella målet dvs. att de statliga insatserna till stöd för den kommunala ska vara att främja den kommunala möjligheter att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i kulturella och konstnärliga uttryckssätt, liksom möjligheterna till såväl fördjupning som bredd i undervisningen med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar. För att nå det övergripande målet bör statens insatser för den kommunala bidra till –att tillgänglighet och jämlikhet främjas