prop · H503296 · 2018-09-04 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:296 Genomförande av CFC-regler i EU:s direktiv Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås anpassningar av gällande CFC-regler () i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, för att dessa ska leva upp till de krav som följer av rådets direktiv (EU) 2016/1164 av om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt påverkar den inre marknadens funktion (direktivet mot skatteundandraganden). Anpassning till gällande CFC- regler föreslås också vad gäller säkerhetsreserv i bestämmelserna om beskattningsinträde och i bestämmelserna om skadeförsäkringsföretag. Det föreslås även att vissa ändringar genomförs för att direktivets regler om undanröjande av dubbelbeskattning av delägare i CFC-bolag ska uppfyllas. Direktivets regler gäller skattskyldiga som omfattas av bolagsbeskattning, medan gällande svenska CFC-regler tillämpas på såväl fysiska som juridiska personer. De förslag som lämnas i propositionen innebär ändringar för delägare i båda kategorierna. I propositionen görs också bedömningen att det inte krävs några lagändringar för att genomföra skatteflyktsbestämmelsen i direktivet. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ........................................................................ 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt .............................................. Ärendet och dess beredning ............................................................ arbete med att motverka aggressiv Allmänt om arbetet.......................................... Åtgärder mot skatteplanering med CFC- 4.2EU:s arbete med att påverka skattebaserosion och flyttning av vinster ........................................................... 5Genomförande av CFC-reglerna i direktivet mot Artikel 7.1 Definition av CFC-bolag................................ Artikel 7.1 a Skattskyldig enligt CFC-reglerna ................ Artikel 7.1 b Lågskattekrav .............................................. Artikel 7.2 Definition av inkomst..................................... Huvudregeln i 39 a kap. Förslag till ny bilaga 39 a till Undantag för verklig verksamhet enligt artikel 7.2 a andra och tredje styckena ............ CFC-inkomst i form av artificiellt avledd inkomst enligt artikel 7.2 b.............................. 5.5Artikel 7.3 Undantag från CFC-beskattning enligt modellen i artikel 7.2 a..................................................... 5.6Artikel 7.4 Undantag från CFC-beskattning enligt modellen i artikel 7.2 b..................................................... 5.7Artikel 8.1 Beräkning av inkomst vid CFC-regler som följer modellen i artikel 7.2 a.................................... 5.8Artikel 8.2 Beräkning av CFC-inkomst enligt modellen i artikel 7.2 b..................................................... Delägarens andel av CFC-inkomsten............. 5.11Artikel 8.5 Undanröjande av ekonomisk dubbelbeskattning vid efterföljande utdelning från 5.12Artikel 8.6 Undanröjande av ekonomisk dubbelbeskattning vid efterföljande avyttring av ett Artikel 8.7 Undanröjande av dubbelbeskattning ............. 5.14Vissa frågor som inte regleras i direktivets CFC- Säkerhetsreserv vid CFC-beskattning ............................. Ingående värde på säkerhetsreserv ................. 5.15.2Under tiden som en delägare beskattas 5.15.3En delägares skattskyldighet enligt CFC- 5.16Särskilda bestämmelser avseende skatt som betalats av ett CFC-bolag och som tillgodoförs delägare ............. Skatteflyktsbestämmelsen i direktivet ............................. Det behövs ingen lagändring för att Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser.................................. Syfte och alternativa lösningar ........................................ Konsekvenser för enskilda och företag ........................... 7.4Konsekvenser för och de allmänna 8.1Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ................................................................... 8.2Förslag till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt ........................................... Rådets direktiv (EU) 2016/1164 av om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion .. 111 Sammanfattning av promemorian ................................. Företeckning över remissinstanserna............................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 2017/18:296 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 2.lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)1 dels att 20 a kap. 1 §, 24 kap. 5 §, 39 a kap. 3, 5, 6, 11, 13 och 14 §§, 42 kap. 22 § och bilaga 39 a ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 20 a kap. 9 §, 39 kap. 8 c–8 e §§ och 48 kap. 6 c §, och närmast före 20 a kap. 9 § en ny rubrik av följande lydelse. Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas vid beräkning av anskaffningsvärden och anskaffningsutgifter för tillgångar och förpliktelser som ingår i verksamheten vid beskattningsinträdet om 1.en fysisk eller juridisk persons inkomst av en näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet inte har beskattats på grund av att personen inte har varit skattskyldig i för verksamheten men sådan skattskyldighet inträder, 2.inkomsten i ett svenskt handelsbolag eller i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person inte har beskattats i på grund av att delägaren inte varit skattskyldig i för verksamheten men sådan skyldighet inträder, 3.verksamheten bedrivs av en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster och delägaren inte varit skattskyldig för personens inkomst före beskattningsåret, 4.inkomsten har varit undantagen från beskattning i på grund av ett skatteavtal och undantaget upphör, 5.en tillgång eller förpliktelse förs över från en näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet, vars inkomst inte beskattas i till samma persons näringsverksamhet eller del av näringsverksamhet, vars inkomst beskattas här, 6.en tillgång eller förpliktelse förs över genom en fusion eller fission från en näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet, vars inkomst inte har beskattats i , eller 7.verksamheten har varit tonnagebeskattad enligt 39 b kap. och tonnagebeskattningen upphör. Vid tillämpning av första stycket 6 ska vad som sägs om anskaffnings- värde och beskattning i 3 §, anskaffningsutgift, förbättringsutgift och Lagen omtryckt 2008:803. Senaste lydelse 2016:1202. innehavsår i 4 §, anskaffningsutgift och förbättringsutgift i 5 § samt värdering av förpliktelse i 8 §, avse förhållandena i det överlåtande företaget. Bestämmelsen i 9 § tillämpas i fall som avses i första stycket 3. Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas inte på verksamhet som undantagits från skattskyldighet enligt 7 kap. Vid beskattningsinträde som avses i 1 § första stycket 3 ska den utländska juridiska personen, om personen motsvarar ett svenskt skadeförsäkringsföretag, anses ha en säkerhetsreserv som motsvarar den maximala säkerhetsreserv som personen, om personen hade varit ett svenskt skadeförsäkringsföretag, skulle ha kunnat redovisa vid utgången av beskattningsåret närmast före det beskattningsår då beskattningsinträdet sker. I inkomstslaget näringsverksamhet tillämpas bestämmelserna i inkomstslaget kapital om –utnyttjande av företrädesrätt till teckning av vinstandelslån eller kapitalandelslån i 42 kap. 15 §, –utdelning av andelar i dotterbolag i 42 kap. 16 §, –utbetalningar vid minskning av aktiekapital eller reservfond och liknande förfaranden i 42 kap. 17 §, –utskiftning från ideella föreningar i 42 kap. 18 §, –utskiftning och utbetalning från ekonomiska föreningar i 42 kap. 19–21 §§, –emission i ekonomiska föreningar i 42 kap. 21 a §, – utdelning från i utlandet del- personer i 42 kap. 22 §, inkomster i 42 kap. 22 §, –utdelning och utskiftning från dödsbon efter personer som var begränsat skattskyldiga vid dödsfallet i 42 kap. 23 §, –skattetillgodohavanden i 42 kap. 24 §, –spel i 42 kap. 25 §, och –schablonintäkt i 42 kap. 43 §. 3Senaste lydelse 2018:1206. Vid beräkning av överskottet av 39a kap. 10–12 §§ och vid tillämpning av 6 § 2 (minskning av säkerhetsreserv) gäller följande om –den utländska juridiska personen enligt 20 a kap. 9 § har ansetts ha en säkerhetsreserv vid beskattningsinträdet, och –säkerhetsreserven vid beskattningsårets utgång är lägre än säkerhetsreserven vid beskattningsinträdet. Om säkerhetsreserven vid beskattningsårets ingång är högre än säkerhetsreserven vid beskattningsinträdet, ska bara den del av minskningen som utgör skillnaden mellan säkerhetsreserven vid beskattningsårets ingång och säkerhetsreserven vid beskattningsinträdet tas upp. Om säkerhetsreserven vid beskattningsårets ingång är lika med eller lägre än säkerhetsreserven vid beskattningsinträdet, ska minskningen inte tas upp. Vid beräkning av överskottet av lågbeskattade inkomster hos en utländsk juridisk person enligt 39a kap. 10–12 §§ och vid tillämpning av 6 § 7 (ökning av säkerhetsreserv) gäller följande om –den utländska juridiska personen enligt 20 a kap. 9 § har ansetts ha en säkerhetsreserv vid beskattningsinträdet, och –säkerhetsreserven vid beskattningsårets ingång är lägre än säkerhetsreserven vid beskattningsinträdet. Om säkerhetsreserven vid beskattningsårets utgång är högre än säkerhetsreserven vid beskattningsinträdet, ska bara den del av ökningen som utgör skillnaden mellan säkerhetsreserven vid beskattningsårets utgång och säkerhetsreserven vid beskattningsinträdet dras av. Om säkerhetsreserven vid beskattningsårets utgång är lika med eller lägre än säkerhetsreserven vid beskattningsinträdet, ska ökningen inte dras av. En delägare som har varit skattskyldig för lågbeskattade inkomster hos en utländsk juridisk person som motsvarar ett svenskt skadeförsäkringsföretag ska, om sådan skattskyldighet upphör, ta upp sin andel av säkerhetsreserven. An- delen ska tas upp det beskattningsår då skattskyldigheten upphör. Med säkerhetsreserven avses här säkerhetsreserven vid utgången av beskattningsåret närmast före det beskattningsår då skattskyldigheten upphör. Om den utländska juridiska personen har ansetts ha en säkerhetsreserv enligt 20 a kap. 9 § vid beskattningsinträde, ska delägaren i stället ta upp sin andel av skillnaden mellan säkerhetsreserven vid utgången av beskattningsåret närmast före det beskattningsår då skattskyldigheten upphör och säkerhetsreserven vid beskattningsinträdet. Om skattskyldigheten upphör på grund av att det uppkommer ett underskott, ska delägaren ta upp sin andel av säkerhetsreserven enligt första stycket eller sin andel av skillnaden enligt andra stycket bara till den del andelen överstiger delägarens andel av underskottet. Om skattskyldigheten inträder igen det följande beskattningsåret ska, om den skattskyldige begär det, delägarens andel av säkerhetsreserven eller skillnaden helt eller delvis inte tas upp. Vid tillämpningen av denna paragraf ska delägarens andel motsvara delägarens andel av kapitalet i den utländska juridiska personen vid utgången av beskattningsåret närmast före det beskattningsår då skattskyldigheten upphör. Vid sådana innehav som avses i 39 a kap. 4 § beräknas delägarens andel även enligt första strecksatsen i den paragrafen. Två personer ska vid tillämpning av detta kapitel, om inte annat anges, anses vara i intressegemenskap med varandra om 1.personerna är moderföretag och dotterföretag eller står under i huvudsak gemensam ledning, personer och den ena personen personer och den ena personen direkt eller indirekt innehar eller direkt eller indirekt innehar eller kapitalet eller rösterna i den andra kapitalet eller rösterna i den andra 3. den ena personen är en fysisk 3. den ena personen är en fysisk person och den andra en juridisk person och den andra en juridisk person vars kapital eller röster person vars kapital eller röster direkt eller indirekt innehas eller direkt eller indirekt innehas eller den fysiska personen, eller den fysiska personen, personer och en och samma fysiska eller juridiska person direkt eller indirekt innehar eller kontrollerar 4. personerna är närstående. rösterna i personerna, eller 5. personerna är närstående. Vid bedömning av om personerna står under i huvudsak gemensam ledning ska närstående personer anses utöva ett gemensamt inflytande. Om en fysisk person är i intressegemenskap med en juridisk person enligt första stycket 3, ska även närstående till den fysiska personen anses vara i intressegemenskap med den juridiska personen. Nettoinkomsten hos en utländsk juridisk person ska anses lågbeskattad om den inte beskattats eller beskattats lindrigare än den beskattning som 2017/18:296 skulle ha skett i om av denna inkomst utgjort överskott av näringsverksamhet för ett svenskt aktiebolag som bedriver motsvarande verksamhet i . En skattskyldig som har andelar i en sådan person ska anses som delägare i en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster. Första stycket gäller bara om nettoinkomsten i den utländska juridiska personen är positiv. I nettoinkomsten ska inte räknas in inkomster som beskattas i med stöd av andra bestämmelser i denna lag än bestämmelserna i detta kapitel. Vid beräkning av om nettoinkomsten är lågbeskattad ska det bortses från utländsk skatt som har betalats av den utländska juridiska personen och som har tillgodoförts eller kan komma att tillgodoföras delägaren eller annan utdelningsberättigad enligt lagstiftningen i den stat där den utländska juridiska personen är hemmahörande. Vid beräkning av nettoinkomsten hos den utländska juridiska personen enligt 5 § tillämpas 10–12 §§ med följande undantag: 1.Avdrag får inte göras för avsättning till periodiseringsfond. 2.Avdrag får göras för underskott som uppkommit i verksamheten under de tre närmast föregående beskattningsåren och som inte dragits av vid beräkning av nettoinkomsten. Detta gäller dock bara om delägaren var delägare vid utgången av respektive beskattningsår. Om den utländska juridiska personen motsvarar ett svenskt skadeförsäkringsföretag ska personen vid beräkning av nettoinkomsten anses ha en säkerhetsreserv vid ingången av beskattningsåret. Säkerhetsreserven ska anses motsvara den maximala säkerhetsreserv som den utländska juridiska personen, om personen hade varit ett svenskt skadeförsäkringsföretag, skulle ha kunnat redovisa vid utgången av beskattningsåret närmast före det beskattningsår som beräkningen avser. Andra stycket gäller även vid beräkning av sådant avdrag för underskott som avses i första stycket 2. Inkomstberäkningen ska ske med utgångspunkt i resultat- och balansräkningar för den utländska juridiska personen. Resultat- och balansräkningarna ska 1. vara upprättade enligt 6 kap. 4 § bokföringslagen (1999:1078), 2. innehålla de upplysningar som ningar som anges i 6 kap. 5 § andra anges i 6 kap. 5 § andra stycket 1 samt 8 § bok- och 2 samt 8 § bokföringslagen, 3. vara upprättade i den juridiska personens redovisningsvaluta. Om resultat- och balansräkningarna har upprättats i utländsk valuta, ska de räknas om till svenska kronor. Vid omräkningen ska principerna i 5–7 §§ lagen (2000:46) om omräkningsförfarande vid beskattningen för företag som har sin redovisning i euro, m.m. tillämpas på motsvarande sätt. Om principerna i den lagen inte kan tillämpas, ska omräkningen göras på något annat lämpligt sätt. Inkomstberäkningen får ske med utgångspunkt i resultat- och balansräkningar som har upprättats enligt andra regler än de som avses i första stycket 1 och 2, om den upprättade redovisningen innehåller tillförlitliga uppgifter som är tillräckliga för beskattningen. En delägare i en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster är skattskyldig för en så stor andel av överskottet av dessa beräknat med tillämpning av 10–12 §§ som svarar mot delägarens enligt 2 och 4 §§ beräknade andel av kapitalet i personen. Till den del överskottet tas upp till beskattning av en begränsat skattskyldig delägare ska det inte tas upp av en obegränsat skattskyldig delägare. En delägare får vid beräkning av En delägare får vid beräkning av sin andel av överskottet bara dra av sin andel av överskottet bara dra av sådant underskott som dragits av sådant underskott som dragits av vid beräkningen av beskatt- vid beräkningen av beskattnings- årets nettoinkomst hos den utländska juridiska personen enligt utländska juridiska personen enligt eller delvis inte återförts på grund eller delvis inte återförts på grund av bestämmelserna i 30 kap. 10 a § av bestämmelserna i 30 kap. 10 a § ska underskottet minskas med mot- reserv helt eller delvis inte har tagits upp på grund av bestäm- melserna i 39 kap. 8 e § tredje stycket, ska underskottet minskas med motsvarande belopp. Överskottet i en utländsk juridisk person ska tas upp det beskattningsår som går ut som den utländska juridiska personens beskattningsår. Om den utländska juridiska personen och delägaren inte har 4Senaste lydelse 2011:1256. 5 Senaste lydelse 2011:1256. Utdelning från i utlandet delägarbeskattade juridiska personer och från utländska juridiska personer med lågbeskattade inkomster ska inte tas upp till den del delägaren har beskattats för sin del av den utländska juridiska personens inkomst enligt 5 kap. 2 a § eller 39 a kap. 13 §.Vid tillämpning av första stycket ska inte beaktas inkomst som delägaren har tagit upp enligt 39 a kap. 13 § och som redan har beaktats enligt första stycket eller 48 kap. 6 c §. 2017/18:296 samma beskattningsår, ska överskottet i stället tas upp det beskattningsår som går ut närmast efter den utländska juridiska personens beskattningsår. När det gäller utländska juridiska personer med lågbeskattade inkomster och delägare i sådana personer finns även särskilda bestämmelser om –att utländsk allmän skatt inte får dras av i 16 kap. 19 §, –förutsättningar för räkenskapsenlig avskrivning i 18 kap. 14 §, – beskattningsinträde i 20 a kap., – undantag från uttagsbeskatt- ning i 22 kap. 13 §, och ning i 22 kap. 13 §, – periodiseringsfonder i 30 kap. 2 och 10 a §§. 2 och 10 a §§, och 8 c–8 e §§. Utdelning från i utlandet delägarbeskattade juridiska personer och utländska juridiska personer med lågbeskattade inkomster ska inte tas upp till den del delägaren har beskattats för sin del av den utländska juridiska personens inkomst enligt 5 kap. 2 a § eller 39 a kap. 13 §. Kapitalvinst på andel i utländska juridiska personer med lågbeskattade inkomster ska inte tas upp till den del delägaren har beskattats för sin del av den utländska juridiska personens inkomst enligt 39 a kap. 13 §. Vid tillämpning av första stycket ska inte beaktas inkomst som delägaren har tagit upp enligt 39 a kap. 13 § och som redan har beaktats enligt första stycket eller 42 kap. 22 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . 3.De nya bestämmelserna i 42 kap. 22 § och 48 kap. 6 c § tillämpas första gången på utdelning från utländska juridiska personer med lågbeskattade inkomster och avyttring av andel i sådana juridiska personer som sker efter . Områden som avses i 39 a kap. 7 §: 1.Afrika, med undantag av – , vad avser sådan inkomst från bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet som inte beskattas med den normala inkomstskatten där samt inkomst från coordination centres, och 2.Amerika, men bara vad avser –förenta stater, –, med undantag av inkomst som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, –, med undantag av inkomst som inte beskattas där på grund av att inkomsten inte anses härröra därifrån, –, med undantag av inkomst från bankverksamhet som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, –, med undantag av inkomst som inte beskattas där på grund av att inkomsten inte anses härröra därifrån, Senaste lydelse 2007:1254. 3.Asien, med undantag av – Darussalam, vad avser inkomst som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, – , vad avser inkomst från bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet, – , vad avser inkomst som inte beskattas där på grund av att inkomsten inte anses härröra därifrån, – , vad avser inkomst från bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet, – , vad avser inkomst från sådan bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, – , vad avser inkomst från bankverksamhet som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, och – , vad avser inkomst från sådan bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, 4.Europa, med undantag av –, vad avser inkomst från centres de coordination/coördinatiecentra och finansiella inkomster från verksamhet för vilken förhandsbesked om s.k. informellt kapital har meddelats, –, vad avser inkomst från bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet, –, vad avser inkomst från bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet, –, vad avser inkomst från bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet, –, vad avser inkomst från försäkringsverksamhet som anges i 39 a kap. 7 § andra stycket 2, –, vad avser inkomst från sådan bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och 2017/18:296 försäkringsverksamhet som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, –, vad avser inkomst från finansiell verksamhet som anges i 39 a kap. 7 § andra stycket 1 om avsättning kan göras till en särskild riskreserv, –, vad avser inkomst från sådan bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, –, vad avser inkomst från bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet, –, vad avser inkomst från sådan bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, och –, vad avser sådan inkomst från bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, , men bara vad avser –, med undantag av inkomst från bankverksamhet som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, Områden som avses i 39 a kap. 7 §: 1.Afrika, med undantag av –, och Sankta , –, , , , , , , (Kongo-Brazzaville), , , , , , , , , , , , och , samtliga vad avser inkomst från bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet, försäkringsverksamhet, royalty och andra inkomster av immateriella rättigheter, som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, –vad avser dels inkomst från bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet, försäkringsverksamhet, royalty och andra inkomster av immateriella rättigheter, som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, dels inkomst som är föremål för notional interest deduction och liknande avdrag, samt –och , båda vad avser dels inkomst från bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet, försäkringsverksamhet, royalty och andra inkomster av immateriella rättigheter, som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, dels inkomst som inte beskattas där på grund av att inkomsten inte anses härröra därifrån. 2.Amerika, men bara vad avser –förenta stater, , , , , , , , , och ,