prop · H503181 · 2018-03-29 00:00:00 — 121 Se Europeiska kommissionen (2014). 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N miljökostnader Detta beror speciellt på att tillverkningenjämförtär energiintensivm d annan förnybaroch skerlproduktioni länder där. elproduktion har betydande negativ (extern) miljöpåverkan. En nyare sammanställning av kvantitativa uppskattningar, Samadi (2017), finner att landbaserad vindkraft har de lägsta externa effekterna bland de förnybara produktionsteknikerna (ur ett livscykelperspektiv). Solkraftens externa kostnader förväntas i denna studie dock falla snabbt . Sammanställningar av detta slag är emellertid högst osäkra då de bygger på en sammanvägning av studier i olika länder som använt olika metoder. Uppskattningarna blir dessutom mer osäkra när de bygger på en livscykelansats om den externa effekten är indirekt och sker i tillverkningsledet, dvs. inte uppstår när själva elen produceras. Lärkurvor, risker och stigberoende Vid sidan av skillnader i externa effekter kan det finnas andra anledningar att differentiera stöden mellan olika förnybara tekniker. och (2017) sammanställer ett antal potentiella effekter som motiverar teknikspecifika stöd till förnybar energi utifrån kostnadseffektivitet. De visar bl.a. att lärkurvor kan vara politikberoende och skilja sig mellan tekniker. Stöd kan sänka produktionskostnaden genom att stimulera användningen av en viss teknik. Bland annat lyfter och fram solkraft som ett område där det enligt en översiktlig litteraturgenomgång kan finnas relativt stora läreffekter. Detta skulle innebära att stöd till solel som syftar till att öka användningen av denna produktionsteknik skulle kunna vara kostnadseffektiva eftersom produktivitetsvinsterna kan bli speciellt stora för just solel. Ett annat motiv för teknikspecifika stöd kan vara att risken vid en investering skiljer sig åt mellan tekniker. Det kan enligt och vara kostnadseffektivt att ge ett specifikt stöd till en teknik där en investering framstår som särskilt riskfylld. och lyfter även fram betydelsen av att investeringar i förnybar energi kan vara ”stigberoende”, dvs. att satsningar på en viss teknik kan medföra att kostnaden för att byta till en alternativ teknik ökar på . Detta kan i sin tur leda till en ”inlåsning” i en viss teknik. Denna typ av effekt kan då vara ett motiv för användningen av teknikspecifika stöd för att minska risken att en teknik blir för dominerande. Från exemplen ovan är det tydligt att det kan finnas flera anledningar till att använda teknikspecifika stöd till förnybar el, t.ex. subventioner riktade till solel, även om målet endast är formulerat som att andelen förnybar el ska öka på ett kostnadseffektivt sätt, dvs. även i avsaknad av teknikspecifika mål. För att motivera denna typ av stöd är det enligt önskvärt att mekanismerna, t.ex. lärkurvor eller externa effekter som understödjer utformningen av olika stöd så långt som möjligt tydliggörs. För detta behövs ett genomarbetat beslutsunderlag. Utan denna typ av underlag finns det en risk att stödens utformning inte överensstämmer med målet om en kostnadseffektiv ökning av förnybar el. R I K S R E V I S I O N E N D E T S A M L A D E S T Ö D E T T I L L S O L E L Det finns enligt genomgång ett fåtal studier av fördelningseffekter vid stöd till förnybar el. I allmänhet visar dessa studier att stöd till småskalig förnybar energi är regressiv, dvs. en större andel går till dem som har högre inkomster. Till exempel visar Borenstein och (2016) att stöd till solceller i har denna egenskap. Detsamma visar studier av de tyska inmatningstarifferna (Grösche och , 2014; Frondel m.fl., 2015). Hur stora dessa effekter blir är till viss del en fråga om utformningen av politiken. Oönskade fördelningseffekter är i sig en samhällsekonomisk kostnad och kan eventuellt betyda att de som missgynnas bör kompenseras. Själva kompensationen kan i sin tur medföra samhällsekonomiska kostnader då andra instrument, t.ex. skatter, måste användas för detta ändamål. Ett underlag för beslut bör därför, enligt , innefatta analyser av om dessa fördelningseffekter kan bli signifikanta och om så är fallet precisera hur de kan motverkas. •Det finns betydande skillnader i produktionskostnader för förnybar el mellan olika produktionstekniker. har solkraft betydligt högre kostnader relativt annan förnybar elproduktion. Det gäller i synnerhet småskalig solelproduktion. Skillnaden gäller även om marknadsvärdet på den el som produceras beaktas, dvs. den s.k. profilkostnaden. •Det samlade stödet till solceller skiljer sig beroende på anläggningens storlek. Detta kan endast till mindre del motiveras utifrån energieffektivisering via minskade nätförluster eftersom skillnaden i produktionskostnad 2016 är mellan en solcellspark och en villataksanläggning. Det kan dock finnas andra motiv till differentieringen men det är inte tydligt hur detta motiverar skillnader mellan stöden. Underlag för att göra sådana bedömningar saknas . •Solel är privatekonomiskt lönsamt för hushåll och företag givet en relativt låg kalkylränta (). Investeringsstödet är dock inte tillräckligt för att nå lönsamhet utan det är främst skatteundantagen för egenproduktion av förnybar el som bidrar till lönsamheten. Privatekonomisk lönsamhet implicerar dock inte samhällsekonomisk lönsamhet. Analysen visar att det inte är tydligt utifrån tillgängliga underlag hur specifika stöd till solel kan motiveras givet utgångspunkten att mål om ökad förnybar elproduktion ska genomföras på ett kostnadseffektivt sätt. •Det finns mekanismer som, utifrån kostnadseffektivitet skulle kunna motivera att solel erhåller teknikspecifika stöd, t.ex. investeringsstöd och skattesubventioner per kWh. Dessa mekanismer har inte klargjorts och analyserats avseende stödens långsiktiga kostnadseffektivitet för att uppnå målet om ökad andel förnybar el. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Det är svårt att utifrån separata analyser bilda sig en uppfattning av värdet och kostnaden av att satsa på en specifik teknik. Underlaget för beslut bör därför innehålla en sammanhållen samhällsekonomisk analys där olika förnybara alternativ utvärderas och presenteras på ett transparent och jämförbart sätt, vilket saknas för solel. •Det samlade stödet har utgjort en liten del av statsbudgeten. –2016 har solcellsstöd belastat statsbudgeten med cirka 640– . har energiskatteintäkterna minskat med på grund av energiskattebortfall vid egenproduktion av mikroproducerad el. Om utbyggnaden av solel blir lika kraftig som antas i förslag till solelstrategi kan dock utgifterna för staten bli betydligt högre. •Erfarenheter från andra länder visar att det är viktigt att utforma systemen så att de är statsfinansiellt hållbara även vid kraftig utbyggnad så att det inte behöver ändras, utan så att spelregler för producenter och konsumenter blir stabila. Samma erfarenhet kan dras från system där statsbudgeten inte påverkas utan andra aktörer, t.ex. hushållskollektivet, betalar för den förnybara elen. R I K S R E V I S I O N E N D E T S A M L A D E S T Ö D E T T I L L S O L E L , E., P. , K. Dvali, K. och T. (2016), Utbyggnad av solel i – Möjligheter, utmaningar och systemeffekter, Energiforsk rapport . Borenstein, S. (2012), “The Private and Public Economics of Renewable Electricity Generation”, 26(1), s. 67–92. Borenstein, S. och L. (2016),” The Distributional Effects of U.S. Clean Energy Tax Credits”, NBER Tax Policy and the Economy 30(1), s. 191–234. ., M. , K. , J. Helbrink, M. , M. , J. och P. (2014), Framtida krav på elnäten, Elforsk rapport 14:26. Ecofys (2014), Subsidies and costs of EU energy –Final report, Europeiska kommissionen, . (2016), Promemoria om de ekonomiska förutsättningarna för befintlig svensk elproduktion, , . (2015), Incitament för effektivt utnyttjande av elnätet, Ei R2015:07, . (2016), Åtgärder för ökad efterfrågeflexibilitet i det svenska elsystemet, Ei R2016:15, . (2004), Översyn av elcertifikatsystemet, delrapport etapp 1 och etapp 2, ER2005:08 och ER2005:09, . (2014), Underlag till kontrollstation 2015, Analys av möjligheterna att nå de av beslutade klimat- och energipolitiska målen , ER2014:17, . (2015a), Energiindikatorer 2015, ER 2015:15, . (2015b), National Survey Report of PV Applications in , , IEA. (2016a), Delredovisning av uppdraget att ta fram ett förslag till strategi för ökad användning av solel, ER2016:06, . (2016b), Förslag till strategi för ökad användning av solel, ER 2016:16. (2016c), Vad styr och vad bromsar solel i ? 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (2016d), Solceller i omvärlden Kartläggning avseende andra länders styrmedel/strategier för solcellsimplementering, ER2016:23. (2016e), Uppföljning av utvecklingen för investeringar i solenergi, ER 2016:31. (2016f), Underlag till revidering av förordning om solcellsstöd, ER 2016:26, . (), Kontrollstation 2017 för elcertifikatsystemet, ER 2016:09, . (2016h), Effekter i elsystemet från en ökad andel solel, ER2016:22, . (2017a), Havsbaserad vindkraft. En analys av samhällsekonomi och marknadspotential, ER2017:3. (2017b), Produktionskostnader för el från solceller i . Intervjustudie med solcellsbyggare , ER2017:08, . (2017c), Solel månadsstatistik – , solceller/investeringsstod/manadsrapport-for-solcellsstod/manadsrapport-2017 (hämtat ). och Vassdragsog Energidirektorat (2017), En svensknorsk elcertifikatmarknad, Årsrapport . (2012), resolution om småskalig produktion av el och värme, 2012/2930(RSP). (2014), Conclusions on 2030 Climate and Energy Policy Framework, SV79/14, , . Fraunhofer (2017), Recent facts about Photovoltaics in , Fraunhofer , . Frondel, M., S. Sommer och C. (2015), “The burden of ’s energy transition: An empirical analysis of distributional effects”, Economic Analysis and Policy 45 (mars), s. 89–99. Frondel, M., N. M. och C. (2010), “Economic impacts from the promotion of renewable energy technologies: The German experience”, Energy Policy 38(8), s. 4048–4056. Frondel, M., C. M. och C. (2014), “Revisiting ’s solar cell promotion: an unfolding disaster”, Economic Analysis and Policy 44(1), s. 3–13. Grösche, P. och C. (2014), “On the redistributive effects of ’s feed-in tariff”, Empirical Economics 46(4), s. 1339–1383. , I. och E. (1996), Skatter – teori och praktik, , . R I K S R E V I S I O N E N D E T S A M L A D E S T Ö D E T T I L L S O L E L Hirth, L. (2013), “The Market Value of Variable Renewables: The effect of solar wind power variability on their relative price”, Energy Economics 38, s. 218-236. Hirth, L. (2015), “The Market Value of Solar : Is Photovoltaics Cost- Competitive?” IET Renewable Generation 9(1), s. 37-45. Hirth, L. (2016), “The benefits of flexibility: The value of wind energy with hydropower”, Applied Energy 181, s. 210–223.IEA (2014), Technology Roadmap – Solar Photovoltaic Energy, . Hirth, L. och A. Radebach (2016), “The Market Value of and Solar : An Analytical Approach”, USAEE Working Paper Nr 16–241. IEA (2014), Technology Roadmap – Solar Photovoltaic Energy, 2014 edition. IEA (2016), National Survey Report of PV Applications in , Programme. IEA (2017a), Snapshot of Global Photovoltaic Markets 2016, Report IEA PVPS T1- 31:2017, Programme. IEA (2017b), National Survey Report of PV Applications in , Programme. IVA (2015), Skatter och subventioner i elproduktion, En specialstudie, Vägval el, . IVA (2016), Framtidens el – så påverkas klimat och miljö, En delrapport, IVA- projektet el, . Joskow, P. (2011), “Comparing the Costs of Intermittent and “, , 101(3), s. 238– 241. Klimatog Energiministeriet (2011), Energistrategi 2050 – fra kul, olie og gas til grøn energi, . , P. och P. (2017), “Can Technology-Specific Deployment Policies Be Cost-Effective? The Case of Renewable Energy Support Schemes”, Environmental and Resource Economics 68(273), s. 1–31. MIT Energy Initiative (2015), The Future of Solar Energy, , Miljö- och (2015), Uppdrag att ta fram ett förslag till strategi för ökad användning av solel, M2015/636/Ee (delvis), M2015/2853/Ee. Miljö- och (2017), Promemoria: Utredning av vissa frågor som rör skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el och elcertifikat, M2017/02099/Ee, 2017–08–31. Nohlgren I., S. Herstad , M. , J. (2014), El från nya och framtida anläggningar 2014, Elforsk rapport 14:40. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (2008), Riktlinjer för arbetet med konsekvensutredningar i , . (2009), Konsekvensutredning vid regelgivning – en vägledning. Rigsrevisionen (2014), Beretning til Statsrevisorerne om ændringen af støtten til solcelleanlæg. ScottMadden (2016), Revisiting the : An Exploration of Its Existence, Impact, and Migration Potential, . October, 2016. (2017), Remissvar Fi 2016/046S2, . (2017), Åsikter om energi och kärnkraft, 2017:1. (2012), Arbetskostnad vid installation av solvärmesystem. 440 266348-12/1153. Statsrådsberedningen (1997), , Ds 1997:1. Statsrådsberedningen (1998), Att styra genom regler – Checklista för regelgivare (1995:2, rev ). (2016), Analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn: ASEK 6.0. , G. och C. Breyer (2017), The True Competitiveness of Solar PV – A European Case Study, and innovation PV LCOE and , Final report 170329. ÅF (2011), Utvärdering av investeringsstöd för solceller 2009–2011. På uppdrag av , Hämtat från investeringsstod-for-solceller-2009-2011.html SOU 2001:77, Handel med elcertifikat. SOU 2013:46, Beskattning av mikroproducerad el m.m., . SOU 2016:21, Ett klimatpolitiskt ramverk för , . SOU 2016:47, En klimat- och luftvårdsstrategi för , . SOU 2017:2, Kraftsamling för framtidens energi, . Kommittédirektiv 2017:77, Utredning om hinder för energieffektivisering och småskalig elproduktion och lagring för mindre aktörer. R I K S R E V I S I O N E N D E T S A M L A D E S T Ö D E T T I L L S O L E L betänkande 1993/94:KU30, Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning, prot. 1993/94:110, Skr. 1993/1994:15. betänkande 2015/16:NU10, Energipolitik, protokoll 2015/16:70. betänkande 2016/17:NU14, Energipolitik, protokoll 2016/17:88. 1996/97:84, En uthållig energiförsörjning, bet.1996/97:NU12, protokoll 1996/97:117. 2001/02:143, Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317. 2005/06:143, Miljövänlig el med vindkraft – åtgärder för ett livskraftigt vindbruk, bet. 2005/06:NU21, rskr. 2005/06:362. 2008/09:1, Budgetproposition , utgiftsområde 21, bet. 2008/09:NU3, rskr. 2008/09:100 och 2008/09:101. 2008/09:162, En sammanhållen klimat- och energipolitik – klimat, Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Riktlinjer för klimatpolitiken m.m. bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300. 2008/09:178, Skattereduktion för reparationer, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder, bet. 2008/09:SkU32 , rskr. 2008/09:246. 2011/12:1, Budgetproposition , utgiftsområde 20, bet. 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99. 2014/2015:1, Budgetproposition , bet. 2014/15:NU3, rskr 2014/15:70. 2015/16:1, Budgetproposition , utgiftsområde 21, bet. 2015/16:NU3, rskr. 2015/16:91. 2016/17:1, Budgetproposition , bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49. 2016/17:141, Utvidgad skattebefrielse för egenproducerad förnybar el, bet. 2016/17:SkU30, rskr. 2016/17:267. 2016/17:146, Ett klimatpolitiskt ramverk för , bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320. 2016/17:179, Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatsystemet 2017, bet. 2016/17:NU20, rskr. 2016/17:330. 2017/18:1, Budgetproposition . 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bilaga 1 Stödsystem och åtgärder som främjar förnybar el inklusive solel •Investeringsstödet ska bidra till omställningen av energisystemet och till industriell utveckling inom energiteknikområden. Det syftar till att öka användningen av solcellssystem och antalet aktörer som hanterar sådana system, till sänkta systemkostnader och till en ökning av elproduktionen från solceller med minst 2,5 GWh –2019.122 Stödet riktar sig till privatpersoner, kommuner och företag. – 2016 inkom 14 400 ansökningar, varav 6 300 beviljades investeringsstöd motsvarande . Investeringsstöd utbetalas som ett engångsbidrag för projekterings-, material- och arbetskostnader. Stödnivån beräknas utifrån de stödberättigade installationskostnaderna och kan maximalt uppgå till för företag och till för övriga. De stödberättigade kostnaderna får som högst uppgå till plus mervärdesskatt per installerad kW elektrisk toppeffekt. Stöd får lämnas med maximalt per solcellssystem eller solel- och solvärmehybridsystem. •ROT-avdraget ger privatpersoner rätt till en skattereduktion motsvarande av arbetskostnaden bl.a. för installation, reparation och byte av solceller, dock högst per person och år.123 Man kan inte få investeringsstöd och ROT-avdrag . har föreslagit att investeringsstödet för solcellsanläggningar på villor ersätts med ett riktat så kallat solROT-avdrag. Nivån föreslås bli ett avdrag på 50 procent.124 •Skattereduktion för mikroproduktion av solel infördes för elproducenter som i en och samma anslutningspunkt matar in och tar ut el. Skattereduktion kan utgå för den överskottsel som matas in till elnätet. Mikroproducenten ska ha en säkring om högst i anslutningspunkten och ha anmält sin elproduktion till nätkoncessionshavaren.125 Underlaget för skattereduktion får inte överstiga 30 000 kWh, per person eller per anslutningspunkt. Det går inte heller att få skattereduktion för kWh inmatad el som överstiger uttaget, Skattereduktionen uppgår till underlaget multiplicerat med . 122Förordning 2009:689 (2009) om statligt stöd till solceller. 12367 kap. 11 - 19 §§ inkomstskattelagen (1999:1229). 124Energimyndigheten, 2016b. 12567 kap. 11 - 19 §§ inkomstskattelagen (1999:1229). R I K S R E V I S I O N E N D E T S A M L A D E S T Ö D E T T I L L S O L E L •Genom en ändring i mervärdesskattelagen kan personer och företag som bedriver ekonomisk verksamhet och har en omsättning på maximalt ansöka om mervärdesskattebefrielse.126 Det innebär att exempelvis mikroproducenter av el från solceller som säljer sin överskottsel slipper administrationen kring hanteringen av mervärdesskatten.127 •Regeringen utvidgade skatteavdraget för egenproducerad förnybar el. gäller ett undantag från skatteplikt som omfattar solelproducenter med en sammanlagd produktionskapacitet understigande 255 kW (för annan förnybar el gäller 50–125 kW).128 Förändringarna innebär att producenter som har flera små anläggningar som tillsammans producerar 255 kW eller mer får sänkt skatt. Genom avdrag sänks energiskatten till per kWh (f.n. är energiskatten per kWh). vill regeringen avskaffa energiskatten på solel som framställs i små anläggningar på den plats där elen förbrukas.129 •Elanvändare som har ett säkringsabonnemang om högst och som producerar el vars inmatning av el kan ske med en effekt om högst 43,5 kW är undantagna från nätavgift.130 Detta gäller elanvändare som under ett kalenderår har tagit ut mer el från elsystemet än de matat in. Undantaget från nätavgift gäller elanvändare som använder den egna elproduktionen som komplement till den förbrukning av el som de tar ut från elsystemet. Det kan exempelvis handla om lantgårdar med mindre vindkraftverk och byggnader med solcellsanläggningar på taket. Under de perioder de inte använder sin egenproducerade el fullt ut matar de in överskottselen på lokalnätet. Genom att de befrias från nätavgift så ökar deras lönsamhet från försäljningen av överskottsel.131 •Elcertifikatsystemet innebär att producenter av förnybar el har rätt att av staten få ett elcertifikat för varje MWh som produceras. Genom att sälja elcertifikaten, som är ett finansiellt instrument, på en öppen marknad kan producenterna få en extra intäkt som ska täcka merkostnaden för att producera förnybar el.132 I utfärdades cirka 50 000 elcertifikat avseende solel. Motsvarande siffra för vindkraft var knappt 15 miljoner 126Mervärdesskattelag (1994:200), 9 d kap. 2016/17:1. bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49. 12811 kap. 10 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. 2016/17:141, bet. 2016/17:SkU30, rskr. 2016/17:267. 1304 kap. 10 § ellagen (1997:857) 2009/10:51, bet. 2009/10:NU11, rskr. 2009/10:185. 132Se lagen (2011:1200) om elcertifikat. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N elcertifikat.133 har föreslagit att mikroproduktion av förnybar el ska tas bort från elcertifikatsystemet. har fattat beslut om ett nytt mål för produktionen av förnybar el till 2030 motsvarande en utökning med . Elcertifikatsystemet förlängs också till 2045.134 •Regeringen införde förordningen (2016:899) om bidrag till lagring av egenproducerad elenergi. Bidraget riktar sig till privatpersoner och ska gå till installation av ett system kopplat till en anläggning för egenproduktion förnybar el. Förordningen syftar till att göra det lättare för privatpersoner att dra nytta av sina solcellsanläggningar. Bidragsberättigade kostnader är t.ex. kostnader för batteri, kablage, kontrollsystem, smarta energihubbar och arbete. Som högst får bidraget ges av kostnaderna för lagringssystemet och kan maximalt uppgå till . De bidragsberättigade åtgärderna ska ha påbörjats tidigast och slutförts senast den 31 december 2019.135 133Energimyndigheten, vassdragsog energidirektorat, En svensk-norsk elcertifikatmarknad, Årsrapport . 2016/17:129 , bet. 2016/17:NU20, rskr.2016/17:330. 135Förordning (2016:899) om bidrag till lagring av egenproducerad elenergi. R I K S R E V I S I O N E N DET SAMLADE STÖDET TILL SOLEL har granskat det samlade stödet till solel utifrån energi- och klimatpolitiska mål. Det finns ett antal styrmedel som gynnar solelproduktion. Produktionen utgör än så länge en mycket liten del av den svenska elproduktionen. Den har dock ökat kraftigt , både globalt och i . Detta hänger till stor del samman med sjunkande produktionskostnader i kombination med subventioner. Den övergripande slutsatsen i granskning är att underlagen för beslut om insatser på området till stor del saknar samhällsekonomiska analyser. Insatsernas kostnadseffektivitet i förhållande till mål om ökad andel förnybar el har inte belysts i tillräcklig omfattning. Det saknas även en analys av stödens statsfinansiella effekter vid en betydande utbyggnad av solel. Enligt granskningen har därmed inte fått fullgod information inför sina beslut. rekommenderar regeringen att låta analysera det samlade stödet till solel utifrån ett övergripande perspektiv, där solel jämförs med andra förnybara tekniker. Detta för att skapa förutsättningar för att åstadkomma en kostnadseffektiv styrning mot förnybarhetsmålet, där alla väsentliga samhällsekonomiska konsekvenser beaktas. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , , , Hellmark , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , Regeringen beslutar skrivelse om det samlade stödet till solel