prop · H503163 · 2018-03-13 00:00:00 — MSB har analyserat vilka faktorer som riskerar att leda till bränder samt hur klimatförändringar påverkar prognossystemet för brandrisk i vegetation. 7.2.4Brister i vattenförsörjning för enskilda, jordbruk och industri 2016 och 2017 uppstod brister i grund- och ytvattentäkter för stora delar av , och södra , med vattennivåer som är mycket lägre än vad som är normalt för årstiden. Det påverkade också länsstyrelsernas arbete med klimatanpassning genom bland annat större efterfrågan på kunskapshöjande insatser om klimatförändring. Länsstyrelserna arbetade i stor utsträckning med frågan, bland annat genom att bevaka och informera om situationen och samverka med olika aktörer, i synnerhet kommunerna. Försörjningsplaner och strategier togs fram av flera länsstyrelser. har också ansvar för att kontrollera hur kommunerna följer lagstiftningen i frågan. Såväl kommuner, länsstyrelser som berörda myndigheter följde frågan och sammantaget bedömdes att berörda aktörer klarade sitt uppdrag att hantera en akut situation kring vattenbrist. Eftersom en situation med brister i vattenförsörjningen väntas bli allt vanligare i ett förändrat klimat ställs krav på en långsiktig planering. I vattnets naturliga kretslopp spelar våtmarkerna en viktig roll. Här bromsas vattnet upp, en del avdunstar och vattnets avrinning jämnas ut. Områden med långsamt avklingande vattenflöde får en jämnare vattenföring, som dessutom sjunker långsammare , än områden med små magasineringsmöjligheter. Ett avrinningsområde utan sjöar, småvatten, våtmarker och andra vattendrag har små vattenmagasineringsmöjligheter och reagerar därför snabbt vid till exempel stor nederbörd eller torka. Regeringen har därför initierat en flerårig satsning på att restaurera och återskapa våtmarker för åren 2018−2020. är expert- och centrala kontrollmyndighet på livsmedelsområdet, en uppgift som blir både viktigare och mer komplex i och med klimatförändringarna. har tagit fram en handlingsplan för klimatanpassning som ska tydliggöra hur verket kan arbeta med att stödja livsmedels- och dricksvattensektorns anpassning till ett förändrat klimat. i samverkan med andra myndigheter, branschorganisationer och representanter från dricksvattenproducenterna tar fram en klimatanpassning av dricksvatten. ska vara ett praktiskt stöd till alla dricksvattenproducenter i deras arbete med att klimatanpassa hela dricksvattenkedjan. Syftet är att erhålla en långsiktigt hälsomässigt säker och jämn dricksvattenförsörjning som kan hantera kemiska och mikrobiologiska risker samt över- och underskott av råvattentillgången. har stöttat länsstyrelsernas arbete med krisberedskapsarbetet inom dricksvattenområdet, där översvämningsproblematik och risk- och sårbarhetsanalys ofta varit i fokus. har dessutom i samverkan med andra aktörer drivit ett stort antal utvecklings- och kunskapsprojekt med sikte på att höja den lokala och regionala kompetensen för att kunna möta effekter av klimatförändringarna. Myndigheten leder och samordnar ett nationellt nätverk för dricksvatten som bland annat syftar till att öka anpassningsförmågan för ett förändrat klimat. () har i sin handlingsplan för klimat- Prop. 2017/18:163 anpassning identifierat åtgärder som man bedömer kritiska för I förhållande till vattenförsörjningen är det att SGU bidrar till arbete med dricksvattenförsörjning, att SGU genomför studier av klimatförändringarnas kvantitet och kvalitet, samt utökar grundvattenövervakningen med flera grundvattenövervakningsstationer. Myndigheten bedömer också att det är av stor vikt att SGU identifierar inom vilka områden i som grundvattnet påverkas negativt eller positivt av klimatförändringarna och vilka effekter det får för samhället. lanserade SGU och tjänsten ”Risk för vattenbrist”, för att underlätta förberedelser inför en eventuell vattenbrist. Tjänsten har tagits fram mot bakgrund av att det vid låga grund- och ytvattennivåer är viktigt för allmänheten att hålla sig uppdaterad och – om situationen kräver – medverka till att spara vatten. Genom att sprida information om vattensituationen kan olika samhällsaktörer bidra till en ökad beredskap inför en eventuell vattenbrist. Tjänsten gäller för både grundvatten och ytvatten (sjöar och vattendrag). I handlingsplan för klimatanpassning lyfts vattenbrist som en allvarlig konsekvens för jordbrukssektorn. Verket arbetar med vattenbrist på olika sätt bland annat genom ett regeringsuppdrag om att bedöma jordbrukssektorns behov av vattenförsörjning med hänsyn tagen till livsmedelsmarknadens och den gemensamma jordbrukspolitikens utveckling liksom till klimatförändringar. Underlaget ska kunna användas bland annat i arbetet med regionala vattenförsörjningsplaner för långsiktiga bedömningar och prognoser i relation till andra konkurrerande samhällsbehov. Uppdraget ska redovisas . 7.2.5Biologiska och ekologiska effekter som påverkar en hållbar utveckling fick i uppdrag att tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten (HaV), , , och ta fram riktlinjer och en genomförandeplan för länsstyrelsernas arbete med samordning och utveckling av regionala handlingsplaner för grön infrastruktur på land och i vatten. Inom ramen för uppdraget ger myndigheterna även råd och stöd i utvecklingen av de regionala handlingsplanerna. har också haft i uppdrag att ta fram en strategi för hur det nationella arbetet med biologisk mångfald kan utvecklas i syfte att på ett strategiskt sätt ta om hand effekter på biologisk mångfald till följd av ett förändrat klimat. Arbetet ska utvecklas så att bevarandemål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster kan nås som samhällets och ekosystemens sårbarhet för klimatförändringar kan reduceras. Uppdraget utfördes tillsammans med länsstyrelserna och () samt med HaV, , och . fick i regleringsbrevet i uppdrag att ta fram en handlingsplan för klimatanpassning för myndighetens hela ansvarsområde. har HaV tagit fram en handlingsplan för att främja klimat- anpassning inom myndighetens ansvarsområden, arbetsprocesser och redovisade myndigheten hur frågor om klimatförändringar och minskad klimatpåverkan integreras i dess sam- ordnande roll för vattenmyndigheternas genomförande av förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. planeringsdirektivet (och rådets direktiv /89/EU av om upprättandet av en ram för havsplanering) be- höver havsplaneringsprocessen ta hänsyn till långsiktiga förändringar till följd av klimatförändringar. ska medlemsstaterna genom sin havsplanering också sträva efter att bidra till skydd och förbättring av miljön, inklusive motståndskraft mot effekterna av klimatförändringar. tog fram en handlingsplan för klimatan- Bland annat har den odlade mångfaldens betydelse för klimat- anpassning lyfts fram. I ett förändrat klimat är nya växtsorter anpassade för svenska odlingsförhållanden av stor vikt. En långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela förutsätter tillgång till lämpliga växtsorter i hela landet. centrum för växtförädling har därför inrättats vid lantbruks- genomför en årlig risk- och sårbarhetsanalys i vilken klimatförändringarnas effekter är inkluderade. handlingsplan samlar de aktiviteter där myndigheten mest tydligt arbetar med klimatanpassning. intern kunskapsförsörjning, rådgivning till skogssektorn och utåtriktat strategiarbete och internationellt samarbete. skogsbruk drevs med huvudinriktning på valmöjligheter i samband med avverkning och föryngring. yrkesverksamma inom skogsbruket om klimatföränd- handlingsplan för klimatanpassning är inriktad mot bland annat kulturhistoriskt värdefull bebyggelse och närliggande omgivande landskap samt skador och nedbrytning till följd av klimatets Arbetet fokuserar på samverkan, dialog, regler och finansie- ring samt forskning och utveckling och sker i samverkan med främst Flera regionala projekt med fokus på utvecklingen av metoder för riskbedömning och påverkansfaktorer bland annat projektet Kulturarv och klimatförändringar i har bedrivits liksom internationella samarbeten för att ta fram verktyg för att enkelt göra risk- bedömningar och åtgärdsplaner på plats. har inom ramen för sin handlingsplan som togs fram under 2016 beskrivit pågående och planerade projekt och aktiviteter. ningsprojekt har studerat på vilket sätt klimatförändringarna påverkar förutsättningarna för rennäringen. har även arbetat med ett regeringsuppdrag att utföra en översyn av alternativa åtgärder för anpass- ning av rennäringen till förändrade klimatförhållanden samt analyserat avtal om vinterbete utanför renskötselområdet. tinget utlyst medel till pilotsamebyar för att de ska ta fram en klimat- och sårbarhetsanalys och handlingsplan för klimatanpassning för sin sameby Syftet är att ta fram en samlad bild av hur förändringar av klimatet påverkar förutsättningarna för renskötseln, identifiera problem och analysera möjliga förslag till åtgärder. Arbetet bedrivs i samarbete med länsstyrelserna i , , , Prop. 2017/18:163 och samt . 7.2.6Påverkan på inhemsk och internationell livsmedelsproduktion och handel har tagit fram en rapport om handelns bidrag till klimatanpassning. Syftet med utredningen är att lyfta fram hur handel och handelspolitik kan vara viktiga verktyg vid klimatanpassningsarbete och därmed bidra till miljö- och utvecklingsmål som överenskommits i internationella förhandlingar. skriver i sin handlingsplan att man utför analyser och omvärldsspaning inom alla sina verksamhetsområden. Verket deltar i internationella samtal och samarbeten inom EU och med andra organisationer och institutioner. är ansvarig för miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. En indikator som mäter areal jordbruksmark och avkastning är framtagen för att följa målets status I den fördjupande utvärderingen hänvisade till officiell statistik där arealen minskat med jämfört med året innan. Totalt har åkermarksarealen minskat med () . är remissinstans i frågor om när brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse. För att hjälpa kommuner att fatta långsiktigt hållbara beslut om sina marker tog fram ett kunskapsunderlag om jordbruksmarkens värden samt en metod för att utveckla och bevara den. Materialet kan vara ett stöd då kommunerna ska förnya sina översiktsplaner och i diskussioner om kommunens framtida utveckling. I samband med framtagande av nya eller ändring av befintliga detaljplaner och områdesbestämmelser har kommunen sedan möjlighet att anpassa utformningen så att jordbruksmark i minsta möjliga mån påverkas av exploatering. 7.2.7Ökad förekomst av skadegörare och sjukdomar samt invasiva främmande arter som påverkar människor, djur och växter har i sin handlingsplan för klimatanpassning identifierat bland annat vektorburna-, vattenburna- och livsmedelsburna smittämnen som ett prioriterat insatsområde. Myndigheten har påbörjat ett samarbete med () för tidig upptäckt av vektorburna smittämnen som kan tänkas etableras i . Flera myndigheter samarbetar kring vatten- och vattenburen smitta, bland annat SVA, , , Havs- och vattenmyndigheten, länsstyrelser, och . Det finns funktioner för riskvärdering av smittsamma djursjukdomar och livsmedel hos SVA respektive och även en riskvärderingsfunktion för växtskadegörare vid Statens (SLU). av växtskadegörare vid SLU tar fram 2017/18:163 underlag och riskvärderingar för att understödja riskhantering av nya växtskadegörare inom jordbruk, skog, trädgård, grönområden och vilda biotoper. Skadegörarna kan vara t.ex. insekter, nematoder, kvalster, svampar, bakterier eller virus. leder ett MSB-projekt om en handbok om klimatanpassning i dricksvattenproduktionen. Samarbete mellan , , och lyfts också fram av myndigheterna som av största vikt för att minimera livsmedelsburna sjukdomars förväntade hälsoutfall i ett förändrat klimat. Kontroll av råvatten och dess kvalitet samt eventuellt behov av lagstadgad hantering av och krav på bevattningsvatten lyfts också fram som två viktiga faktorer som behöver beaktas i det fortsatta klimatanpassningsarbetet. lämnade en rapport till regeringen, Vässa växtskyddet för framtidens klimat – Hur vi förebygger och hanterar ökade problem i ett förändrat klimat (Rapport 2012:10). Nya EU-regler om skyddsåtgärder mot växtskadegörare ska börja tillämpas . Fokus i den nya lagstiftningen är på riskbaserade förebyggande åtgärder och tidiga åtgärder vid angrepp. SVA har tagit fram en handlingsplan för klimatanpassning (Handlingsplan klimatanpassning; En rapport om klimatets påverkan på djuren). Myndighetens bedömning är att det är av stor vikt att SVA kan fortsätta att hålla en hög beredskap och expertkompetens även avseende klimatkänsliga smittämnen för att klara att hantera ökad och ny sjuklighet i ett förändrat klimat. Regeringen har beslutat en lagrådsremiss med förslag till nya bestämmelser i om invasiva främmande arter som syftar till att uppfylla skyldigheter enligt och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 av om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter. har liksom flertalet av världens länder ratificerat FN:s ramkon- vention om klimatförändringar (klimatkonventionen) som trädde i kraft Klimatkonventionens mål är att halten av växthusgaser i atmo- sfären ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. en (Kyotoprotokollet) innehåller rättsligt bindande gränser för utsläpp av växthusgaser i industriländer. Kyotoprotokollet trädde i kraft och har ratificerats av och EU. Genom Dohaändringen av Kyoto- protokollet beslöts 2012 om en andra åtagandeperiod (2013−2020) som dock ännu inte trätt i kraft. Vid klimatkonventionens tjugoförsta parts- möte (COP21) i enades världens länder om ett nytt globalt och rättsligt bindande klimatavtal () som trädde ger ett rättsligt bindande ramverk och ersätter det tillvägagångssätt som har tillämpat enligt Kyotoprotokollet. Enligt ska den globala uppvärmningen hållas långt och ansträngningar göras för att hålla ökningen jämfört med förindustriell nivå. Såväl ländernas nationella åtaganden som det samlade globala arbetet kommer ses över . är inte tidsbegränsat och det är det första rättsligt bindande klimatavtal som etablerar rättsligt bindande åtaganden för alla parter om att de ska ha nationellt fastställda bidrag (NDC, Nationally Determined Contribution) som ska rapporteras in . De nationellt fastställda bidragen ska inkludera utsläppsbegränsningar och parterna kan också inkludera åtgärder för anpassning, klimatfinansiering, kapacitetsuppbyggnad och tekniköverföring. Den internationella policykontexten för klimatanpassning har genom ikraftträdandet av genomgått en tydlig förändring. Med har parterna satt ut en ny färdriktning som inkluderar implementeringen av regelverket, en global översyn 2023 och relationen till Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. fastställer bl.a. ett globalt anpassningsmål som syftar till att förbättra anpassningsförmågan, förstärka motståndskraften och minska sårbarheten för klimatförändringen i syfte att bidra till hållbar utveckling och säkerställa lämpliga anpassningsåtgärder inom ramen för avtalets temperaturmål. understryker vidare behovet av att undvika, minimera och avhjälpa förluster och skador som orsakats av de negativa effekterna av klimatförändringarna. anger att varje part bör lämna en kontinuerligt uppdaterad anpassningsrapport som kan innehålla bland annat parternas prioriteringar, behov i anslutning till genomförande och stöd samt planer och åtgärder (utan att skapa extra bördor för utvecklingsländer). Utvecklingsländer kan ansöka om finansiering för klimatanpassning bl.a. genom den Gröna klimatfonden (GCF), de minst utvecklade ländernas fond (LCDF) och Anpassningsfonden. är en stor givare i dessa multilaterala klimatfonder och bedriver därutöver ett omfattande bilateralt klimatarbete (se avsnitt 8.8). Arbetet med klimatanpassning ska också bygga vidare på redan existerande institutioner och ramverk samt komplettera och förstärka det arbete som redan pågår. Sedan Agenda 2030 antogs 2015 har tagit en ledande roll i genomförandet av mål 14 om hav och resurser. ”” som arrangerades med och som initiativtagare och ordförande i tydliggjorde kopplingen till havsfrågor i arbetet med genomförande av klimatkonventionen (UNFCCC). står bakom resultaten från klimatkonventionens partsmöte (COP23) där tydliga framsteg gjordes för att förankra havsfrågan i klimatförhandlingarna. Klimatanpassning är en strategiskt viktig fråga i den svenska klimatdiplomatin och regeringen konstaterar att alla länder, inklusive EU, nu måste överväga hur klimatarbetet kan stärkas. Regeringen betonar vikten av nationellt ägarskap, att integrera klimat i nationella utvecklingsplaner, verka för att stärka kopplingen mellan det globala anpassningsmålet i och Agenda 2030, samt lyfta fram vårt betydande finansiella stöd till anpassningsinsatser i utvecklingsländer. Det finns också möjlighet att lyfta fram och redovisa goda exempel på bra insatser och effekter 2017/18:163 av såväl vårt nationella anpassningsarbete som av vårt internationella arbete. Detta kan bland annat ske genom att bidra med goda exempel i de inlagor till FN som EU tar fram. FN:s klimatpanel, Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), är en mellanstatlig organisation som bildades . Panelen består av 195 stater och ett antal organisationer. IPCC bedriver och sammanställer forskning om klimatförändringarna. ansvarar för kontakter med IPCC och håller kontakt med IPCCs sekretariat i . Klimatanpassning behandlas av den andra arbetsgruppen (WGII), av de totalt fyra arbetsgrupperna. IPCC förbereder just nu den sjätte vetenskapliga utvärderingsrapporten (AR6). Den sjätte vetenskapliga utvärderingsrapporten omfattar en huvudrapport i tre delar samt en syntesdel, en metodrapport om utsläppsinventarier och tre specialrapporter. Den första specialrapporten handlar om effekterna av global uppvärmning. Denna specialrapport ska vara färdig . 8.3FN:s konvention för biologisk mångfald Inom ramen för FN:s konvention för biologisk mångfald (CBD) har diskussioner förts och vägledningar tagits fram för parternas arbete med både klimatanpassning och klimatarbetet i stort och ett samarbete initierats mellan berörda sekretariat. Syftet är att åtgärder som görs för att uppnå målen i de respektive avtalen ska vara ömsesidigt stödjande. pågår ett arbete med att ta fram en frivillig vägledning kring ekosystembaserad klimatanpassning och katastrofriskreducering som beräknas beslutas på nästa partsmöte med konventionen för biologisk mångfald . Det är viktigt att även lyfta fram möjligheterna i naturbaserade lösningar som kan bidra både till att bevara och uthålligt nyttja biologisk mångfald och ekosystemtjänster och till att minska effekter av klimatförändringarna. har aktivt bidragit till arbetet med de frivilliga riktlinjerna som arbetas fram och kommer att fortsatt verka för att hitta vägar för ökat samarbete mellan arbetet för biologisk mångfald och klimat. 8.4EU:s strategi för klimatanpassning Det övergripande syftet med för klimatanpassning som beslutades är att bidra till ett mer klimattåligt . Det handlar om att förbättra beredskapen och kapaciteten att anpassa sig till klimateffekterna på lokal, regional och nationell nivå samt på EU-nivå, att utveckla en sammanhängande strategi och att förbättra samordningen. Strategin föreslår åtta åtgärder inom tre områden: Främja åtgärder i medlemsstaterna genom nationella anpassnings- strategier och åtgärdsplaner, tillhandahållande av finansiering genom (Life) samt åtgärder i linje med det så kallade Borg- Prop. 2017/18:163 mästarinitiativet. Detta för att uppnå koordination och sammanhåll- ning på olika nivåer av planering och styrning. 2.Bättre underlag för beslutsfattande genom en strategi för att åtgärda följande kunskapsluckor: information om skador, kostnader för klimatanpassningsåtgärder och åtgärdernas nytta, riskbedömningar på regional och lokal nivå samt stöd för beslutsfattande i effektivitetsbedömningen av olika anpassningsåtgärder. Området syftar också till att vidareutveckla webbsidan Climate-ADAPT som gemensam kontaktpunkt för information om klimatanpassning i . 3.Klimatsäkring på EU-nivå genom att integrera ett klimatanpassningsperspektiv i den gemensamma jordbruks-, fiskeri- och sammanhållningspolitiken, öka infrastrukturens motståndskraft mot klimatförändringar samt främja produkter och tjänster genom försäkringar och finansiella marknader. Som ett komplement till strategin finns ett antal underlagsrapporter som bland annat berör kommissionens arbete i förhållande till klimatanpassning och kust- och frågor, infrastruktur, hälsa samt klimatförändring och migration. Bland underlagsrapporterna finns också en vägledning för att integrera klimatanpassning i sammanhållningspolitiken, rekommendationer för integrering av klimatanpassning i landsbygdsprogrammen samt en vägledning för att utveckla strategier för klimatanpassning. Till detta kommer även en grönbok om att på EU-nivå utveckla ett försäkringsskydd för både naturligt och mänskligt orsakade katastrofer. Av framgår att kommissionen kan komma att lägga fram rättsligt bindande instrument om medlemsländernas anpassningsåtgärder inte anses tillräckliga. har påbörjat en utvärdering av för att undersöka strategins implementering och prestanda. Utvärderingen, som redovisas , kommer att undersöka vilka erfarenheter som etablerats, vad som genomförts samt om arbetet varit i linje med strategins förväntade resultat. Som en del i utvärderingen av anpassningsstrategin har kommissionen utvecklat en resultattavla för anpassningsberedskap med nyckelindikatorer för att undersöka medlemsstaternas grad av beredskap. Detta ger en bild av anpassningsläget i varje medlemsland som sedan kommer att ligga till grund för utvärderingen . 8.5Anpassning inom ramen för Östersjöstrategin – BaltAdapt Som ett led i , som antogs under EU-ord- förandeskap 2009, så har inom ramen för flaggskeppsprojektet ett förslag på en klimatanpassningsstrategi för tagits har genom meteorologiska och hydrologiska institut () ansvarat för sammanställningen av strategin. har inkluderat en omfattande konsultationsprocess med olika aktörer. Inom projektet har även kunskapssammanställningar gjorts och ett för- 2017/18:163 slag till en aktionsplan tagits fram för genomförande. Delade kunskapsdatabaser, samarbete kring finansiering och samarbete inom forskning och näringsliv är några av de förslag som BaltAdapt har presenterat. har genom arbetsgruppen Arctic Monitoring and Assessment Program (AMAP) arbetat med anpassning och resiliens dvs. förmågan hos samhälle och ekosystem att hantera förändring. För att möta behovet av ett helhetsperspektiv på tog under sitt ordförandeskap i (2011−2013) initiativ till Arctic Resilience Report (). Fokus för ligger på samspelet mellan olika drivkrafter som kan leda till att socio–ekologiska system slås ut eller helt ändrar karaktär. Målet har varit att integrera resiliensperspektivet i Arktiska rådets arbete. Ett beslut om ett ramverk togs vid utrikesministermötet . Vid utrikesministermötet presenterades även projektet Changing Arctic (AACA). Projektet beskriver anpassningsåtgärder för tre geografiska områdena i : –Beaufort–Chukchi, /och Barents. En sammanställning av hur man kan utveckla verktyg och strategier för att få bättre beslut på lokal nivå har även tagits fram. Den handlar i huvudsak om att hantera klimatförändringar men också om andra faktorer som påverkar miljön negativt. Arbetsgruppen Protection of the Arctic (PAME) arbetar med att utveckla hur areella förvaltningsverktyg som marint skyddade områden, havsplanering m.m. kan användas i klimatanpassningen för att stärka resiliensen i miljö. är ordförande i miljösamarbete 2018–2019 och klimat är ett av de högst prioriterade områdena. Regeringen avser att verka för ett ökat klimatsamarbete i regionen gällande både utsläppsbegränsningar och klimatanpassning.