prop · H60316 · 2018-11-27 00:00:00 — bestämmelser om fiske. efterlevnaden av bestämmelser om Samma befogenhet har, om fisket kränker enskild fiskerätt, den som innehar fiskerätten eller den som företräder honom eller henne. Om egendom har tagits i beslag Om egendom har tagits i beslag enligt första stycket ska detta enligt första stycket ska detta Den polisman eller åklagare som Den polisman eller åklagare som tar emot en sådan anmälan om tar emot en sådan anmälan om beslag ska vidta samma åtgärder beslag ska vidta samma åtgärder som om han eller hon själv gjort som om han eller hon själv gjort anmäla beslaget till undersök- ningsledaren eller åklagaren. 1Senaste lydelse 2014:700. Om innehavaren av enskild fiskerätt eller den som företräder honom eller henne har tagit fisk i beslag, får dock fiskerättshavaren behålla fisken utan att anmäla det, om beslaget bara grundar sig på denna lag. Fisk som tagits i beslag och som uppenbarligen bör förklaras förverkad ska efter beslaget släppas ut i det vattenområde där den fångats, om den är levnadsduglig och det kan göras utan särskilda kostnader eller besvär. Denna lag träder i kraft . 2018/19:16 Bilaga 6 En polisman som har ett körkort med behörigheten B får i sin tjänsteutövning köra varje slag av körkortspliktigt fordon en kortare sträcka.Detsamma gäller en kustbe- vakningstjänsteman eller en tull- tjänsteman som i sin tjänste- utövning av trafiksäkerhetsskäl måste flytta ett fordon i samband med ett ingripande vid misstanke om rattfylleri. 2018/19:16 Bilaga 6 Förslag till lag om ändring i körkortslagen (1998:488) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 12 § körkortslagen (1998:488) ska ha följande lydelse. En polisman som har ett körkort med behörigheten B får i tjänsteutövning köra varje slag av körkortspliktigt fordon en kortare sträcka. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2014:729. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder ska ha följande lydelse. 2018/19:16 Bilaga 6 Den som drabbas av en personskada eller en sakskada genom våld som utövas med stöd av 10 §, 10 a § eller 29 § första stycket första, andra eller femte meningen polislagen (1984:387), 2 kap. 17 § utsökningsbalken eller 4 kap. 2 och 16 §§ tullagen (2016:253) har rätt till ersättning, om den skadelidande inte har betett sig på ett sådant sätt att det varit påkallat att använda våld mot hans eller hennes person eller egendom. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2018:24. De befogenheter och skyldigheter som undersökningsledaren har enligt gäller i sådant fall . Tullverketska förordna särskilda befattningshavare i verket att fullgöra verkets uppgifter.Om saken inte är av enkel beskaffenhet, ska ledningen av förundersökningen övertas av åklagaren så snart någon skäligen kan misstänkas för brottet. Åklagaren ska även annars överta ledningen när detta är påkallat av särskilda skäl.När en förundersökning leds av en åklagare får åklagaren anlita biträde av eller . Åklagaren får också uppdra åt tjänstemän vid eller att vidta en viss åtgärd som hör till förundersökningen, om det är lämpligt med hänsyn till åtgärdens beskaffenhet. Om förundersök- ningen leds av fårverket anlita biträde avKustbevakningen eller en kustbevakningstjänsteman. 2018/19:16 Bilaga 6 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling Härigenom föreskrivs att 19 § lagen (2000:1225) om straff för smuggling ska ha följande lydelse. får fatta beslut om att inleda förundersökning enligt 23 kap. angående brott enligt denna lag eller andra brott som avses i 1 § andra stycket. De befogenheter och skyldigheter som undersökningsledaren har enligt gäller i sådant fall . skall förordna särskilda befattningshavare i verket att fullgöra verkets uppgifter. Är saken inte av enkel beskaffenhet, skall ledningen av förundersökningen övertas av åklagaren så snart någon skäligen kan misstänkas för brottet. Åklagaren skall även annars överta ledningen, när detta är påkallat av särskilda skäl. När en förundersökning leds av en åklagare, får åklagaren anlita biträde av . Åklagaren får också uppdra åt tjänstemän vid verket att vidta en viss åtgärd som hör till förundersökningen, om det är lämpligt med hänsyn till åtgärdens beskaffenhet. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1, 17 och 19 §§ fartygssäkerhetslagen (2003:364) ska ha följande lydelse. Transportstyrelsen utövar, om något annat inte anges, tillsyn enligt denna lag och enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen när det gäller 1.fartyg och deras utrustning, drift, lastning, lossning och säkerhetsorganisation, 2.säkring av last som ännu inte har förts ombord, 4.arbetsmiljön ombord, och 5.arbets- och levnadsförhållandena ombord. När det gäller inspektion enligt Regeringen eller den myndighet 8 § utövas tillsyn även av Kustbe- som regeringen bestämmer får vakningen i den utsträckning som meddela föreskrifter om i vilken utsträckning tillsyn enligt 8 § får utövas även av . I frågor som avser arbetsmiljön samt arbets- och levnadsförhållandena ombord avser tillsynen även sjömanslagen (1973:282), arbetsmiljölagen (1977:1160), mönstringslagen (1983:929), lagen (1998:958) om vilotid för sjömän och lagen (2016:960) om arbetstid vid inlandssjöfart samt föreskrifter som har meddelats med stöd av dessa lagar. Vid tillsyn av lagen om arbetstid vid inlandssjöfart avses med fartyg i denna lag även flytande utrustning. Tillsynen ska också avse de delar av och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv /45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv /769/EEG och kommissionens direktiv /155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG som omfattas av tillsynsansvar enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av arbetsmiljölagen (1977:1160). Tillsyn enligt tredje och fjärde styckena utövas såvitt avser arbetsmiljön i samverkan med . Bestämmelser om tillsyn av livsmedelshanteringen finns i livsmedelslagen (2006:804). 1Senaste lydelse 2016:963. tillsynsförrättning enligt denna lag, tillsynsförrättning enligt denna lag, meddelats med stöd av lagen eller meddelats med stöd av lagen eller 336/2006 eller biträder vid en 336/2006, eller som biträder vid en sådan förrättning har rätt att få sådan förrättning, har rätt att få tillträde till fartyget och att göra de tillträde till fartyget, eller till undersökningar och ta de prov där lastbärare som har skiljts av för som han eller hon behöver samt ta del av de handlingar om fartyget ombord på fartyget, och att göra som finns ombord. prov lämnas inte någon ersättning. och ta de prov där som han eller hon behöver, samt att ta del av de handlingar om fartyget som finns För uttagna prov lämnas inte någon ersättning. Om last i en lastbärare inte har säkrats på ett sådant sätt att lastbäraren ombord på ett fartyg kan orsaka allvarlig skada på Vid förrättningarna ska det om möjligt undvikas att fartyget fördröjs eller att någon annan olägenhet uppkommer. tillsyn enligt vad som sägs i 1 § tillsyn enligt vad som sägs i 1 § andra stycket eller biträder enligt andra stycket eller biträder enligt 18 §, har tjänstemän vid 18 §, har tjänstemän vid , utöver vad som att vidta åtgärder som anges i 2 anges i 17 §, de befogenheter att och 4 §§ lagen (1982:395) om vidta åtgärder som följer av 6 kap. kustbevakningslagen (2018:000). gäller föreskrifterna i 5, 6, 8 och 9 §§ nämnda lag. Denna lag träder i kraft . 2Senaste lydelse 2009:59. Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 9 § utlänningslagen (2005:716) ska ha följande lydelse. En utlänning som vistas i är skyldig att på begäran av en polisman överlämna pass eller andra handlingar som visar att han eller hon har rätt att uppehålla sig i . Utlänningen är också skyldig att efter kallelse av eller komma till verket eller myndigheten och lämna uppgifter om sin vistelse här i landet. Om utlänningen inte gör det, får han eller hon hämtas genom försorg. Om det på grund av en utlännings personliga förhållanden eller av någon annan anledning kan antas att utlänningen inte skulle följa kallelsen, får han eller hon hämtas utan föregående iPolismyndighetens kontroll- i kontroll- verksamhet enligt första stycket verksamhet enligt första stycket genom kontroll av och i anslutning genom kontroll av och i anslutning utövas av , ska får även i annat fall överlämnas till tjänstemannen vid Kontroll enligt första och andra styckena får vidtas endast om det finns grundad anledning att anta att utlänningen saknar rätt att uppehålla sig här i landet eller om det annars finns särskild anledning till kontroll. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2014:655. 2018/19:16 Bilaga 6 Förslag till lag om ändring i lagen (2006:263) om transport av farligt gods Härigenom föreskrivs att 15 § lagen (2006:263) om transport av farligt gods ska ha följande lydelse. Om en transport sker i strid mot Om en transport sker i strid mot lagen eller mot föreskrifter som lagen eller mot föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen har meddelats med stöd av lagen, och transporten inte kan fortsätta och transporten inte kan fortsätta utan påtaglig risk för skada, får utan påtaglig risk för skada, får transport på väg, och transport på väg, och tillsynsmyndighet som avses i 13 § tillsynsmyndighet som avses i 13 § Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2014:689. Förslag till lag om ändring i lagen (2008:322) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (2008:322) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott ska ha följande lydelse. 2018/19:16 Bilaga 6 Bestämmelser om befogenhet för en tjänsteman vid eller att i samband med vissa åtgärder som anges i denna lag använda våld och göra kroppsvisitation av säkerhetsskäl finns i 29 § första och andra styckena polislagen (1984:387). I samband med åtgärder som anges i denna lag får en kustbe- vakningstjänsteman använda medel för att genomföra en tjäns- teåtgärd enligt bestämmelserna i kustbevakningslagen (2018:000). Bestämmelser om befogenhet för en tjänsteman vid att i samband med vissa åtgärder som anges i denna lag använda våld samt göra kroppsvisitation av säkerhetsskäl, finns i 29 § första och andra styckena polislagen (1984:387). Denna lag träder i kraft . 2018/19:16 Bilaga 6 Förslag till lag om ändring i lagen (2016:319) om skydd för geografisk information Härigenom föreskrivs att 14 och 15 §§ och att rubriken närmast före 15 § lagen (2016:319) om skydd för geografisk information ska ha följande lydelse. Om någon ertappas på bar Om någon ertappas på bar gärning när han eller hon begår gärning när han eller hon begår brott mot 3 §, får en brott mot 3 §, får en beslag egendom som enligt 13 § sådan egendom i beslag som enligt kan antas bli förverkad eller som 13 § kan antas bli förverkad eller kan antas ha betydelse för som kan antas ha betydelse för utredning om brottet. egendom tagits i beslag, ska egendom har tagits i beslag, ska anmälan om detta skyndsamt göras anmälan om detta skyndsamt göras Den som har tagit emot tagit emot en sådan anmälan ska en sådan anmälan ska vidta samma vidta samma åtgärder som om han åtgärder som om han eller hon eller hon själv hade gjort beslaget. själv hade gjort beslaget. I 1 § lagen (1982:395) om (2018:000) finns bestämmelser om fråga om sjömätning. rätt att självständigt ingripa mot brott enligt denna lag. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden samt justitieråden och . Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande 2018/19:16 Bilaga 7 1. kustbevakningslag (2018:000), 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i , 4. lag om ändring i lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m., 5. lag om ändring i lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg, 6. lag om ändring i polislagen (1984:387), 7. lag om ändring i jaktlagen (1987:259), 8. lag om ändring i fiskelagen (1993:787), 9. lag om ändring i körkortslagen (1998:488), 10. lag om ändring i lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder, 11. lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling, 12. lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364), 13. lag om ändring i utlänningslagen (2005:716), 14. lag om ändring i lagen (2006:263) om transport av farligt gods, 15. lag om ändring i lagen (2008:322) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott, 16. lag om ändring i lagen (2016:319) om skydd för geografisk Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: I den föreslagna lagen samlas regler om befogenheter inom områdena brottsbekämpning, ordningshållning samt kontroll och Ambitionen är att regleringen ska bli enhetlig och överskådlig. Myndigheten får också ett utökat ansvar för brottsbekämpning och Det motiveras med att har särskild kompetens och närvaro till sjöss, som bör tas till vara så att samhällets 2018/19:16 Bilaga 7 resurser till sjöss kan användas effektivare än . Ett viktigt syfte är också att det ska klargöras hur ansvarsområde förhåller sig till polisens ansvarsområde. Lagrådet noterar att förslagen innebär att personal hos i ökad utsträckning får polisiära uppgifter och därmed behöver utbildning för dessa uppgifter. I remissen nämns detta endast i förbigående. I utredningens betänkande behandlas frågan något mer utförligt. Den utbildningsinsats som krävs i samband med att den nya regleringen träder i kraft bedömer utredningen till åtminstone per tjänsteman. Hur bedömningen har gjorts framgår inte i betänkandet och det kan ifrågasättas räcker. Lagrådet har fått intrycket att utbildningsbehovet inte har fått den uppmärksamhet som det förtjänar. Behovet bör analyseras ytterligare under den fortsatta beredningen. Lagen föreslås få benämningen ”kustbevakningslag”. En sådan benämning ger vid handen att lagen reglerar i stort och således innehåller bestämmelser om verksamhetsområden och organisation (jfr polislagen). Den föreslagna lagen är mer begränsad till sitt innehåll. Därmed blir benämningen missvisande. Utredningen föreslog att lagen skulle benämnas ”lagen om och en kustbevakningstjänstemans rättsliga befogenheter”. Den benämningen kan kritiseras – förutom för att den är otymplig – för att den inte är heltäckande. Uppenbarligen är det inte helt lätt att hitta en benämning som täcker hela lagens innehåll och ingenting mer. Kraven i detta hänseende måste också hållas på en rimlig nivå. Lagrådet förordar att frågan övervägs ytterligare under den fortsatta beredningen. 1 kap. 1 § I paragrafen – och i åtskilliga andra bestämmelser i lagen – används ordet ”kustbevakningstjänsteman”. Enligt författningskommentaren är en kustbevakningstjänsteman den som har genomgått och godkänts vid föreskriven utbildning i enlighet med föreskrifter och allmänna råd om behörighet att utöva rättsliga befogenheter. Det är otillfredsställande att ordet inte förklaras i lagen och att det får sitt innehåll endast genom bestämmelser på lägre nivå, jfr 4 § polislagen. Att ordet förekommer i andra lagar ändrar inte denna bedömning. 1 kap. 2 § Enligt paragrafen finns särskilda bestämmelser om och en kustbevakningstjänstemans rätt att ingripa mot brott i lagen om straff för smuggling och lagen om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott. I dessa lagar används emellertid uttrycket ”tjänsteman vid ”. Det är inte givet att detta uttryck har samma innebörd som ”kustbevakningstjänsteman” så som detta ord definieras i författningskommentaren till 1 §. 1 kap. 4 § I paragrafen anges lagens geografiska tillämpningsområde. Detta sker bl.a. genom en förhållandevis detaljerad lista med angivna geografiska gränser i sjöar och älvar. Syftet uppges huvudsakligen vara att sätta en tydlig gräns för var resurser kan tas i anspråk av polisen eller andra myndigheter. Det är således fråga om att avgränsa myndighetens verksamhetsområde än lagens tillämpningsområde även om dessa sammanfaller i och med den valda lagstiftningstekniken. Konstruktionen att en nationell statlig myndighets verksamhetsområde avgränsas geografiskt är ovanlig, men återfinns bl.a. i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor (se t.ex. 4 kap. 1-3 §§). I den lagen motiveras gränsdragningen av att ansvaret för räddningstjänst av olika slag delas mellan statliga myndigheter och kommuner. När det gäller att reglera förhållanden som innebär befogenheter eller åligganden för kommuner gäller enligt regeringsformen ett krav på lagform (8 kap. 2 § första stycket 3 regeringsformen). Något motsvarande krav för att reglera förhållanden mellan statliga myndigheter såsom Polisen och finns inte. Det kan sättas i fråga om det är lämpligt att i lag reglera en viss ordning när det gäller relationen mellan statliga myndigheter. En sådan ordning kan behöva ändras beroende på vilka överväganden regeringen gör avseende myndigheternas uppgifter och resurser. Inte minst gäller detta eftersom det vid föredragningen har uppgivits att den nu föreslagna gränsdragningen bygger på den verksamhet som bedriver och alltså helt baseras på förhållandena just . Frågan om gränsdragning mellan myndigheternas olika ansvarsområden synes lämpligare att reglera i lägre författningar. 2 kap. 1 § Rubriken till paragrafen lyder ”Behov och proportionalitet vid ingripanden”. Vad som regleras i paragrafen är emellertid hur proportionalitetsbedömningar ska gå till, inte vilka behov som kan finnas vid ingripanden. En annan sak är att behov har betydelse när proportionalitet ska bedömas. Lagrådet föreslår att rubriken justeras till att lyda ”Proportionalitet vid ingripanden”. 2 kap. 3 § I paragrafen anges under vilka förutsättningar som ett fartyg kan prejas, bordas eller tas till hamn. Sista stycket innehåller bestämmelsen att om det i lag eller annan författning finns avvikande bestämmelser beträffande rätten att preja, borda och föra till hamn så gäller dessa. Liknande bestämmelser återfinns på ett flertal ställen i förslaget, ibland 2018/19:16 Bilaga 7 2018/19:16 Bilaga 7 med hänvisning till ”lag eller annan författning”, ibland till ”lag eller förordning”. Vid föredragningen har uppgetts att den förra formuleringen bl.a. avser träffa de fall då folkrättsliga konventioner eller unionsrätt blir tillämplig i stället för svenska regler. Att ange att inte bara lagar utan även andra författningar eller förordningar kan ges företräde framför regleringen i en viss lag väcker frågor om en sådan konstruktions förenlighet med 8 kap. 18 § regeringsformen. Där anges att lag inte får ändras eller upphävas annat än genom annan lag. Detta brukar kallas för ”den formella lagkraftens princip” och var vid regeringsformens tillkomst en kodifiering av en etablerad lagstiftningspraxis (se prop. 1973:90 s. 135 och 202 ff.) Lagrådet har efterfrågat fördjupade resonemang avseende bestämmelser med liknande utformning (se yttrandena Ny dataskyddslag från och Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning från ). Det nu föreliggande förslaget innebär en reglering av befogenheter som innefattar begränsningar av enskildas fri- och rättigheter, bl.a. i form av användande av tvång och hindrande av rörelsefrihet. Det kan även här sättas i fråga om det är en godtagbar lagstiftningsteknik att på sådana områden ange att regeringen kan meddela föreskrifter som avviker från lag. I den utsträckning som den aktuella bestämmelsen ska förstås som en hänvisning till folkrättsliga fördrag som binder eller till unionsrätt kan följande påpekas. Någon allmänt given definition av begreppet ”författning” finns inte i svensk rätt. Av 8 kap. 1 § regeringsformen följer att skrivna svenska rättsregler generellt betecknas ”föreskrifter” och att dessa är lagar, förordningar och föreskrifter från myndigheter och kommuner. Begreppet ”författning” synes i allmänhet användas som en synonym till föreskrift, t.ex. i (). I vissa lagstiftningsärenden förekommer att man med ”lag” också jämställer EU-förordningar och detta har godtagits av Lagrådet (se t.ex. Ny dataskyddslag, prop. 2017/18:105 s. 190). Att inordna internationella traktater under ”lag” torde – i en dualistisk stat som – inte vara möjligt. Även begreppet författning synes vara missvisande i det sammanhanget. I den utsträckning som en hänvisning till folkrättsliga konventioner behövs i lagen bör därför detta anges uttryckligen. 2 kap. 6 § I paragrafen regleras kustbevakningstjänstemäns rätt att använda fängsel. Under föredragningen har upplysts att kustbevaknings-tjänstemän även använder skjutvapen och att användningen avses bli reglerad i förordning. Att så görs kan godtas, men det framstår då som inkonsekvent att användning av fängsel regleras i lagen. Av bestämmelsens första punkt framgår att en person under vissa angivna förutsättningar får beläggas med fängsel om det är ”absolut nödvändigt”. Förstärkningsordet absolut utgör en innehållslös gradering av ordet nödvändigt och det kan avvaras. 2 kap. 7 § I inledningen av paragrafen anges att protokoll ska föras ”över gripande och ingripande som innebär att någon avvisas, avlägsnas eller omhändertas”. 4-6 används dock endast uttrycket ingripande trots att reglerna även tar sikte på gripanden. Detta är i sin ordning; gripande är ett slags ingripande och innefattas i det begreppet. Inledningen bör därför lyda ”Protokoll ska föras över ingripanden som innebär att någon avvisas, avlägsnas, omhändertas eller grips” (jfr 27 § polislagen). 2 kap. 8 § Vid föredragningen i Lagrådet har frågan om skälet till att det saknas en reglering av krav på dokumentation av användning av vapen diskuterats. Det har då upplysts att reglering av användning av vapen vid ingripanden och dokumentation av användningen avses att bli reglerad på förordningsnivå. Att så görs kan godtas, men som Lagrådet har påpekat i anslutning till 6 § är det då inkonsekvent att krav på dokumentation av användning av fängsel regleras i lagen. Enligt sin rubrik handlar kapitlet om ”det direkta brottsbekämpningsområdet”. Det citerade uttrycket, som återkommer på åtskilliga ställen i lagen, har fått en mindre lyckad utformning, jfr ”varm korvgubbe”. Uttrycket torde åtminstone i de flesta fall kunna ersättas med ”den direkta brottsbekämpningen”. Motsvarande synpunkt kan anläggas på några andra uttryck som också förekommer på flera ställen, ”det indirekta brottsbekämpningsområdet”, ”det direkta ordningshållningsområdet” och ”det indirekta ordningshållningsområdet”. Om Lagrådets förslag godtas, behövs ändringar i alla de paragrafer där något av uttrycken förekommer. 3 kap. 1 § Lagrådet föreslår att paragrafen får följande lydelse: Till uppgifter för direkt brottsbekämpning hör att självständigt 1förebygga, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet, 2018/19:16 Bilaga 7 2018/19:16 Bilaga 7 3 kap. 2 § I paragrafen finns en uppräkning av straffbestämmelser. 3 a) anges 2 kap. 2–4 §§ lagen om åtgärder mot förorening från fartyg. Under föredragningen har uppmärksammats att den relevanta straffbestämmelsen finns i 10 kap. 1 § i lagen. 3 kap. 5 § Paragrafen ger en kustbevakningstjänsteman samma rätt som en polisman att ta med någon till förhör om denne vägrar att följa en tillsägelse att följa med till förhör (jfr 23 kap. 8 § ). Lagrådet föreslår att ordet ”uppmana” ersätts med ”beordra”. 3 kap. 8 § Ordföljden i andra stycket bör justeras så att stycket lyder: En husrannsakan får göras även om påföljden för gärningen, till följd av bestämmelserna i lagen (1996:517) om begränsning av tillämpningen av svensk lag när det gäller vissa brott som begåtts på utländska fartyg eller 41 § första stycket fiskelagen (1993:787), endast kan bestämmas till böter. 3 kap. 9 §