prop · H503186 · 2018-03-20 00:00:00 — Le Secrétaire général communique alors la proposition d’amendement aux Etats parties, en leur demandant de lui faire savoir s’ils sont favorables à la convocation d’une confé- rence des Etats parties en vue de l’examen de la proposition et de sa mise aux voix. Si, dans les quatre mois qui suivent la date de cette communi- cation, un tiers au moins des Etats parties se prononcent en faveur de la convocation d’une telle conférence, le Secrétaire général convoque la conférence sous les aus- pices de l’Organisation des Nations Unies. Tout amendement adopté par la majorité des Etats parties présents et votants à la conférence est soumis pour approbation à l’Ass- emblée générale de l’Org- anisation des Nations Unies. 2.Tout amendement adopté conformément aux dispositions du paragra- phe 1 du présent article entre en vigueur lorsqu’il a été approuvé par l’Assemblée générale des Nations Unies et accepté par une majorité des deux tiers des Etats parties. 1.En konventionsstat kan föreslå en ändring av konventionen och över- lämna förslaget till För- enta nationernas general- sekreterare. Generalsek- reteraren skall sedan översända ändringsför- slaget till konventions- staterna med en begäran om att dessa anger om de tillstyrker att en kon- med konventions- staterna sammankallas för att behandla och rösta om förslagen. Om minst en tredjedel av staterna efter förslagets översändande tillstyrker en sådan kon- , skall general- sekreteraren samman- kalla konferensen i regi. Ändringsförslag som antagits av en majoritet av de vid konferensen närvarande och röstande konventionsstaterna skall underställas generalför- samlingen för godkän- nande. 2.En ändring som anta- gits enligt punkt 1 i denna artikel träder i kraft när den har godkänts av För- enta nationernas general- församling och antagits av konventionsstaterna med två tredjedels majoritet. Lorsqu’un amende- När en ändring träder Bilaga 4 ment enters into force, it ment entre en vigueur, il a i kraft skall den vara force obligatoire pour les bindande för de kon- Etats parties qui l’ont ac- which have accepted it, antagit den, medan övriga other States Parties still parties demeurant liés par being bound by the pro- les dispositions de la pré- Convention and any ear- rieurs acceptés par eux. they have accepted. som de antagit. de l’Organisation des Na- motta och till alla stater communiquera à tous les sända texten till reservat- Etats le texte des réserves qui auront été faites par States at the time of les Etats au moment de la ratification or accession. l’adhésion. compatible avec l’objet et strider mot denna kon- le but de la présente Con- vention n’est autorisée. syfte skall inte tillåtas. shall not be permitted. återtas vid vilken tid- that effect addressed to général de l’Organisation the United Nations, who des Nations Unies, lequel sekreterare, som därefter en informe tous les Etats shall take effect on the La notification prend effet skall gälla från den dag då date on which it is à la date à laquelle elle est den mottogs av general- received by the Secret- A State Party may de- Tout Etat partie peut dé- nounce the present Con- noncer la présente Con- säga upp denna konvent- vention by written noti- ion genom skriftlig notifi- fication to the Secretary- écrite adressée au Secré- kation till Förenta nation- taire général de l’Organi- sation des Nations Unies. kraft efter den dag effet un an après la date à Bilaga 4 receipt of the notifica- tion by the Secretary- General. été reçue par le Secrétaire The Secretary- General of the United Nations is designated as the depositary of the present Convention. Le Secrétaire général de l’Organisation des Na- tions Unies est désigné comme dépositaire de la The original of the present Convention, of which the Arabic, Chi- nese, English, French, Russian and Spanish texts are equally authen- tic, shall be deposited with the Secretary-Gen- eral of the United Na- tions In witness thereof the undersigned plenipoten- tiaries, being duly au- thorized thereto by their respective Governmen- ts, have signed the present Convention. L’original de la prése- nte Convention, dont les textes anglais, arabe, chinois, espagnol, fran- çais et russe font également foi, sera déposé auprès du Secrétaire général de l’Organisation des Nations Unies. En foi de quoi les pléni- potentiaires soussignés, dûment habilités par leurs gouvernements respectifs, ont signé la présente Con- vention. Originalet till denna konvention, vars arab- iska, engelska, franska, kinesiska, ryska och spanska texter har lika giltighet, skall deponeras hos generalsekreterare. Till bekräftelse härav har undertecknade om- bud, därtill vederbörligen befullmäktigade av sina respektive regeringar, undertecknat denna kon- vention. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt Inkorporering av FN:s konvention om barnets Enligt en lagrådsremiss har regeringen (Socialdeparte- mentet) beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om konvention om barnets rättigheter. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av departementssekreteraren , biträdd av kanslirådet och depar- Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: I remissen föreslår regeringen att konvention den 20 om barnets rättigheter ska inkorporeras i svensk rätt genom en lag som föreskriver att artiklarna 1–43.1 och artikel 44.6 i konventionen ska gälla som svensk lag. Som redovisas i remissen har frågan om en inkorporering av kon- ventionen prövats tidigare. Tanken har avvisats med motiveringen att artiklarna i konventionen i huvudsak återspeglas väl i svensk lag och att inte har något att vinna på en inkorporering av konventionen. har åtskilliga lagstiftningsåtgärder vidtagits för att genom transformering bringa svensk rätt i bättre överensstämmelse med När nu regeringen föreslår att konventionen ska inkorporeras synes det inte grunda sig på en annan bedömning av överensstämmelsen mellan svensk lag och konventionen. I stället anser sig regeringen – med stöd av undersökningar – kunna konstatera brister i Enligt dessa undersökningar består bristerna ofta i att svenska myndigheter inte handlar i enlighet med dokument antagna av den kommitté som har inrättats enligt artikel 43 i konventionen. åberopas kommitténs uttalande om att principen om barnets bästa ska användas som ett tillvägagångssätt i beslutsprocesser i mål och ärenden som rör barn. Emellertid är att märka att kommitténs rekommendationer och allmänna kommentarer inte har folkrättslig status som rättskälla och inte heller är juridiskt bindande för konventionsstaterna. också i remissen. Om svenska myndigheter inte tillämpar det tillväga- gångssätt i beslutsprocesser som förordar, kan det därför inte utan vidare leda till slutsatsen att tillämpningen av barnkonven- Det kan tilläggas att en inkorporering av konventionen inte medför att FN- kommitténs uttalanden blir svensk lag. För att det ska uppnås krävs sär- skild lagstiftning. Syftet med en inkorporering av i svensk rätt anges vara att konventionens starka ställning ska tydliggöras och att ett barnrätts- baserat synsätt ska få genomslag i rättstillämpningen. Vidare ska konventionen kunna tillämpas direkt av domstolar och andra rättstillämpande myndigheter. Under föredragningen har anförts som exempel på brister som Barn- rättighetsutredningen har iakttagit när det gäller barns möjligheter att få komma till tals att det ofta inte förs samtal med barn, trots att det inom tre av fyra kartläggningsområden finns särskilda bestämmelser om att barnet ska ges möjlighet att framföra sina åsikter. Det kan betvivlas att lagefter- levnaden blir bättre om det införs ytterligare ett la-ger av bestämmelser. Regeringen aviserar att den avser att vidta andra åtgärder för att barn- konventionen ska få ökat genomslag. En skriftlig vägledning om hur kan tolkas och tillämpas ska utformas, tillgängliggöras och spridas. Arbetet med att transformera konventionens bestämmelser inom olika rättsområden ska fortsätta och intensifieras. Vidare ska en utredning tillsättas med uppdrag att genomföra en bred kartläggning av hur behandlas i svensk lagstiftning och rättstillämpning. Utredningen ska även systematiskt analysera konventionsbestämmelse- rnas innebörd utifrån svenska förhållanden. Slutligen ska det under benäm- ningen ”kunskapslyft” vidtas åtgärder gentemot barn, yrkesgrupper inom kommuner och landsting samt statliga myndigheter för att kunskaperna om konventionen och barnets rättigheter ska öka. Det kan betvivlas att en inkorporering av skulle vara särskilt väl ägnad att – vid sidan av dessa och eventuella andra åtgärder – avhjälpa de brister i tillämpningen av konventionen som må föreligga. De andra åtgärder som aviseras framstår också som mer effektiva för att öka kunskapen om konventionen. Till detta kommer att – som flera remissinstanser har påpekat – en inkor- porering för med sig problem. De flesta av konventionens artiklar är allmänt hållna och utformade så att de inte passar för en direkt tillämpning i enskilda fall. Det kommer att uppstå frågor om hur konventionens bestämmelser för- håller sig till bestämmelser i annan lag. Dessa frågor besvaras i remissen endast genom en generell hänvisning till allmänna tolknings- och tillämpningsmetoder som får hanteras i rättstillämpningen. Frågan vilka bestämmelser i konventionen som är direkt tillämpliga får också enligt remissen besvaras i rättstillämpningen. Det framstår som bekymmersamt att lägga ansvaret på rättstillämpningen med tanke på att konventionsbestämmelserna ska tillämpas i enskilda fall, inte bara av domstolar och andra rättsliga instanser, utan av alla statliga och kommunala befattningshavare som handlägger ärenden rörande barn. Auktoritativa besked i rättstillämpningen kommer att dröja och alla frågor kommer inte att besvaras på det sättet. Det blir då särskilt problematiskt om avstår från att på vanligt sätt ge rättstillämpningen sådant stöd för lagens tolkning som behövs. Det är en bakvänd ordning att först inkorporera konventionen och därefter låta en utredning kartlägga hur konventionen behandlas i svensk lag- stiftning och rättstillämpning samt analysera konventionsbestämmelsernas innebörd utifrån svenska förhållanden. En sådan utredning borde göras först och läggas till grund för bedömningen om konventionen bör inkor- poreras. Lagrådet har inte fått någon konkret bild av den aviserade skriftliga vägledningen om tolkning och tillämpning. Det tycks inte vara bestämt vem som ska utarbeta vägledningen. En fråga är vilken auktoritet den kommer att tillskrivas. Behandlingen av uttalanden från väcker farhågor. Det får inte bli så att vägled- ningen i praktiken uppfattas som lagförarbeten i efterhand. Remissens lagförslag innebär att artiklarna 1–43.1 och 44.6 ska gälla som svensk lag. Som har anförts i det föregående analyseras inte i remissen vilka av konventionens artiklar som kan tillämpas direkt. När det har bestämts vilka artiklar som ska gälla som svensk lag har det uppenbarligen inte varit avgörande om artiklarna ska eller ens kan tillämpas i . Ett särskilt tydligt exempel är artikel 43.1. Där föreskrivs att en kommitté för barnets rättigheter ska upprättas. Kommittén skulle upp-rättas inom FN:s ram och den är på plats. Bestämmelsen kan under inga förhållanden tillämpas i . De skäl som anförs för en inkorporering har inte heller med tillämpningen att göra. Syftet är i stället att rätts- tillämparen ska få kännedom om kommitténs existens och att kommitténs allmänna kommentarer och andradokument från kommittén ska få ytter- ligare legitimitet. Lagrådet ställer sig frågande till att artikeln inkorporeras i det syftet. Det föreslås vidare att artikel 44.6 ska inkorporeras. Artikel 44 handlar om rapporter som konventionsstaterna ska avge till kommittén. Punkten 6 föreskriver att konventionsstaterna ska göra sina rapporter allmänt tillgängliga för allmänheten i sina respektive länder. Den punkten bör inte inkorporeras för sig utan att sättas in i det samman-hang som artikeln i övrigt utgör. Enligt vad som har upplysts vid före-dragningen är det som hanterar rapporterna. Vid sådant förhållande behöver artikeln inte göras till svensk lag. Lagrådet vill påpeka att skiljer sig från Europa- konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grund- läggande friheterna, som har inkorporerats. Bestämmelserna i den kon- ventionen är mer konkreta. Det finns också en domstol som uttolkar konventionens bestämmelser och vars avgöranden har åtagit sig att följa. Slutligen vill Lagrådet framhålla följande. Enligt remissen pågår i en översyn av den svenska översättningen av barnkonven- tionen. Vid föredragningen har upplysts att den reviderade översättningen kommer att ingå i bilagan till den föreslagna inkorporeringslagen när propositionen överlämnas till . Lagrådet har alltså inte fått del av hela lagförslaget i den planerade slutversionen. Lagrådet avstyrker remissens förslag till lag om konvention om barnets rättigheter. Sammanfattning av Statskontorets rapport Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att göra en fördjupad analys av effekterna på de offentliga finanserna och de samhällsekonomiska konsekvenserna av att inkorporera konvention om barnets rättigheter () i svensk lag. Statskontoret har gett i uppdrag att utföra analysen. I syfte att skapa en förståelse för förväntade konsekvenser har konsulten genomfört intervjuer med de statliga myndigheter som i första hand kan förväntas beröras av inkorporeringen, ett antal kommuner och ett flertal sak- områdesexperter. I analysen beaktas också erfarenheterna från , som inkorporerade 2003. Rambölls rapport sammanfattas nedan. inkorporerad i svensk lag – att tydliggöra ett konventionsåtagande ratificerades av 1990. Svensk lagstiftning och rättstil-lämpning överensstämmer i relativt hög grad med konven- tionen. Inom vissa områden har dock regeringen bedömt att det finns brister, och att bland annat kommuner och myndigheter bör göra mer för att leva upp till konventionen. Ett sätt att åstadkomma detta är att ge ställning som svensk lag. Regeringen föreslår i en lagrådsremiss att ska inkor- poreras i svensk lag . Detta innebär att all övrig lagstiftning ska tolkas utifrån konventionen som helhet, och inte enbart utifrån de lagtexter som transformerats i exempelvis utlännings- lagen och skollagen. Med inkorporeringen vill regeringen tydliggöra att konventionsåtaganden enligt säkerställs på alla nivåer inom offentlig verksamhet och att ett barnrättsbaserat synsätt genomsyrar all verksamhet som berör barn och unga. Effekter på offentliga finanser uppskattas utifrån tre scenarier Det saknas förutsättningar för att utifrån befintlig evidens beräkna effekterna för de offentliga finanserna av regeringens förslag om inkorpo- rering. Ramböll har emellertid uppskattat effekterna på de offentliga finanserna för perioden –2024 utifrån tre scenarier med olika anta- ganden om förändringar vad gäller verksamheternas arbete, olika typer av kostnader och ärendetillströmningen i myndigheterna. Scenarierna är att betrakta som räkneexempel och inte som prognoser. Ramböll har antagit att regeringen kommer att besluta om tre impleme- nteringsåtgärder som medför kostnader: -ett kunskapslyft för att utbilda personal inom myndigheter och kommuner i tillämpningen av -en vägledning för personal som ska tillämpa bestämmelserna -en utredning för att kartlägga hur behandlas i svensk lagstiftning och rättstillämpning. Utöver kostnader för implementering bedömer Ramböll att inkorpore- ringen medför tre huvudtyper av kostnader: -kostnader för fler överprövningar och längre handläggningstider i ärenden som rör barn -kostnader för verksamhetsförändringar i berörda verksamheter, exempelvis revideringar av styrdokument -kostnader för rättsbildning och rättsprocesser. Baserat på dessa kostnader innehåller analysen tre scenarier som alla bygger på grundantagandet att ju mer omfattande proaktiva implement- eringsåtgärder som regeringen beslutar om, desto mindre kostnader uppstår för att anpassa offentlig verksamhet och rättsbildande processer: 1.Om regeringen låter implementeringen ske utan insatser för bland annat utbildning uppskattas kostnaderna för perioden –2024 till . 2.Om regeringen understödjer implementeringen med bland annat vissa utbildningsinsatser uppskattas kostnaderna för perioden –2024 till 255 miljoner kronor.1 3.Om regeringen säkerställer implementeringen med mer omfatt- ande utbildningsinsatser och andra åtgärder uppskattas kostnade- rna för perioden –2024 till 195 miljoner kronor.2 En inkorporering av i svensk lag förväntas påverka alla offentliga verksamheter som på olika sätt har med barn- och ungdoms- frågor att göra. Fördelningen av kostnaderna mellan staten, landstingen och kommunerna skiljer sig åt i de tre scenarierna. Gemensamt för alla scenarier är att kommunerna förväntas stå för närmare tre fjärdedelar av de uppskattade kostnaderna. Ungefär en fjärdedel av kostnaderna för- väntas uppstå vid statliga myndigheter. De samhällsekonomiska konsekvenserna är svårbedömda De samhällsekonomiska konsekvenserna av inkorporeringen är bero- ende av hur som svensk lag tolkas, vilka rättsfall som kommer att drivas, utfallen i de rättsfall som tas upp, samt hur de berörda verksamheternas arbete förändras . Svårigheterna att förstå de 1Inklusive alternativkostnaden för utbildning uppskattas kostnaden till . 2Inklusive alternativkostnaden för utbildning uppskattas kostnaden till . samhällsekonomiska konsekvenserna av en inkorporering av barnkonven- tionen i svensk lag beror till stor del på tre faktorer: 1.Barnkonventionen tillämpas redan i viss utsträckning i offentlig verksamhet. Berörda aktörer inom exempelvis utbildnings- väsendet och migrationsområdet tillämpar i huvudsak redan , dels som följd av principen om fördrags- konform tolkning, dels på grund av ett flertal transformeringar av svenska lagar efter att ratificerade barnkonven- tionen . 2.Barnkonventionens artiklar är i många fall öppet formulerade och allmänt hållna. Detta innebär att artiklar inte har den precision som är huvudprincipen i offentlig verk- samhet. Till skillnad från svenska lagar saknar barnkonven- tionen en tydlig vägledning för hur konventionstexten ska tolkas efter eventuell inkorporering. 3.Kraven på de berörda verksamheterna är ännu inte uttalade. Det finns än så länge inga beslut om hur regeringen vill att offentlig verksamhet ska förändra sina verksamheter till följd av att barn- konventionen blir svensk lag. Ramböll bedömer dock att omfattningen av implementeringsåtgärderna också får betydelse för de samhällsekonomiska konsekvenserna. Det är sannolikt att den offentliga förvaltningen i högre grad beaktar barns rättigheter om regeringen också beslutar om mer långtgående implement- eringsåtgärder. Huruvida detta är samhällsekonomiskt positivt eller negativt har inte kunnat värderas. Statskontoret instämmer i Rambölls slutsatser i denna rapport. När det gäller scenarierna för effekterna på de offentliga finanserna bör de, som Ramböll påpekar, betraktas som räkneexempel enligt olika antaganden och inte som prognoser. Hearing om de ekonomiska och administrativa konsekvenserna av en inkorporering av 6.Inspektionen för vård och omsorg Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , M , , , , , Hellmark , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar proposition Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter