prop · H503246 · 2018-05-08 00:00:00 — för att undanröja dessa hinder eller minska deras betydelse. Stöd till forskning om det civila samhället Åtgärd: Regeringen har gett stöd till forskning om det civila samhället och avser att fortsätta följa och stödja sådan Ny kunskap drivs av de luckor och behov av lösningar som identifieras av regering, forskare och civilsamhällesaktörer. Det är därför angeläget att kunskapen om det civila samhällets roll, sammansättning och villkor utvecklas samt att forskningsbaserad kunskap tillgängliggörs och sprids till berörda aktörer. Utöver de initiativ som utgår från eller finansieras av regeringen bidrar även civilsamhällets organisationer själva till att det sker forskning på området och till att sprida dess resultat. Enligt propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55) ansvarar för ett flervetenskapligt långsiktigt forskningsprogram om det civila samhället. Programmet syftar till att stärka forskningsmiljöer i med inriktning mot civilsamhället. Inom ramen för programmet har totalt 35 ansökningar beviljats bidrag. I sin helhet omfattar programmet 15 2017/och –2020 kommer sammanlagt fördelas. De projekt som fått bidrag bedrevs inom olika forskningsinriktningar, framför allt inom sociologi och statsvetenskap. bedömer att projektbidragen håller hög kvalitet. I en utvärdering av programmet konstaterar att de projekt som fått bidrag ligger väl i linje med intentionerna. De bedöms ha bidragit till etablering av nya forskningsmiljöer med inriktning mot civilsamhället. Forskningsprojekten bedöms ha bidragit med en bred empiri från civilsamhället i olika delar av världen och till en teoriutveckling om det civila samhället. Forskningsprogrammet har således utvecklat forskningen om det civila samhället både nationellt och internationellt. Stöd till behovsidentifierad forskning Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har ett uppdrag att fördela medel till forskningsprojekt för att öka kunskapen om det civila samhället och dess samspel med den offentliga sektorn och det övriga samhället. Syftet är att finansiera mer behovsorienterade projekt för att möta efterfrågan på kunskap från myndigheter, kommuner och landsting samt det civila samhället. Regeringen har även gett MUCF i uppdrag att sprida forskningsbaserad kunskap. Myndigheten gör detta bl.a. i form av ett årligt kunskapsseminarium som framför allt riktar sig till offentliga verksamheter men också till civilsamhällets organisationer. Här inkluderas även annan aktuell forskning på området i samarbete med Ideell Arena och . Utöver det publiceras resultaten av de studier som fått stöd som populärvetenskapliga sammanfattningar på myndighetens webbplats. Stöd till genomförande av studier om människors ideella engagemang har genomfört fem representativa undersökningar av människors ideella arbete och informella insatser i . En sjätte så kallade befolkningsstudie planeras äga rum 2018. Resultaten av dessa studier bidrar med viktig kunskap om den svenska befolkningens ideella engagemang och används kontinuerligt av aktörer från alla samhällssektorer. Regeringen har beviljat medel för genomförandet av dessa studier och bidrar även till finansieringen av studien med . Åtgärd: Regeringen avser att följa () arbete för att förbättra det statistiska underlag som behövs för kunskap och beslutsfattande inom politiken för det civila samhället. har () i regeringens uppdrag att ta fram statistik över det civila samhället (IJ2010/00137). ska kontinuerligt genomföra åtgärder för att öka och säkerställa Skr. 2017/18:246 kvaliteten i statistikunderlaget, bl.a. genom att samordna och utveckla Därutöver ska myndigheten redovisa statistik som beskriver den ekonomiska relationen mellan den offentliga sektorn och det civila samhällets organisationer samt statistik som beskriver befolkningens deltagande i det civila samhället. Ökad kvalitet och tillgänglighet till statistik Relevant och aktuell statistik är viktiga delar av regeringens beslutsunderlag. Inom civilsamhällesområdet kan det t.ex. handla om hur många anställda som verkar inom ideell sektor eller hur civilsamhällesorganisationer i stort fördelar sig mellan olika sakområden. I utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) lyfts även civilsamhällets eget behov av att synliggöra omfattningen och betydelsen av sin verksamhet fram, särskild bland ideella välfärdsutförare. Det har framförts synpunkter från statliga myndigheter, forskare och intressenter inom det civila samhället på SCB:s statistik om det civila samhället. I korthet handlar synpunkterna om bristande transparens, tillgänglighet och kvalitet. Kritik kommer även till uttryck i den nämnda utredningen. SCB har därför aviserat att myndigheten kommer att göra två insatser i syfte att öka tillgängligheten och kvaliteten i statistiken över det civila samhället och i de register som statistiken baseras på (Ku2018/00626/D). Den ena insatsen syftar till att förbättra statistiken och göra den mer tillgänglig utanför myndigheten. I ett första steg sker det genom att koncerninformation förs in i det allmänna företagsregistret, vilket SCB avser vara klar med . Därigenom blir det möjligt att urskilja t.ex. aktiebolag som ägs av en civilsamhällesorganisation från aktiebolag med kommersiellt inriktade ägare. Detta ger bättre förutsättningar för externa användare som t.ex. andra myndigheter och forskare att genomföra analyser och studier av det civila samhället. Den andra insatsen är att utreda dels hur klassificeringen av organisationer i det civila samhället kan förbättras inom ramen för företagsregistret, dels hur förvaltning och underhåll av registret kan stärkas särskilt avseende organisationer med ett begränsat antal anställda. SCB:s interna utredningsarbete ska vara slutfört . Regeringen avser att följa arbetet. Det civila samhällets aktörer verkar inom sakområden som sorterar under samtliga departement och berörs därmed av en rad olika bidragssystem, samrådsformer, förutsättningar för uppdrag och villkor i övrigt. Regeringen ser att det civila samhället har en central roll för samhällsutvecklingen och är därför mån om att ha ett helhetsperspektiv på de konsekvenser som politiska beslut kan få för det civila samhällets organisationer. I kultur- och demokratiministerns ansvar ingår bl.a. att se till att frågor som berör det civila samhället är en angelägenhet för 2017/18:246 För att skapa en samlad bild av regeringens arbete med utvecklingen av det civila samhällets villkor beslutade regeringen att inrätta en interdepartemental arbetsgrupp i (IJ2010/695/UF) med representanter från berörda enheter i departementen. Arbetsgruppen gör en årlig samlad uppföljning som ger kunskap om departementens bidrag, kontakter, dialoger och övriga insatser riktade till det civila samhällets organisationer. Uppföljningen bildar bl.a. underlag för redovisning i budgetpropositionen samt bidrar till att tjänstemän från olika sakområden anlägger ett civilsamhällesperspektiv. Arbetsgruppen fungerar också som en referensgrupp för beredningen av generella frågor om det civila samhället och dess villkor. Arbetsgruppen används till exempel när regeringens representanter förbereder frågor som diskuteras i Partsgemensamt forum (PGF) (se kapitel 3, avsnitt 3.5). Den interdepartementala gruppens arbete har också resulterat i utvecklingen av sakråd som arbetsmetod (se kapitel 3 avsnitt 3.1). 5Bidrag som stärker det civila samhällets självständighet Ett fritt och självständigt civilsamhälle med en mångfald av organisationer, verksamheter och röster är en förutsättning för en väl fungerande demokrati. Föreningsfriheten är också en av de grundläggande rättigheterna som slås fast i regeringsformen. För att säkra existensen av ett självständigt civilsamhälle med aktörer som på olika sätt kan bidra till samhällets utveckling stödjer den svenska staten ideella organisationer såväl ekonomiskt som genom att verka för goda förutsättningar på annat sätt. Det ligger i både myndigheternas och det civila samhällets intresse att värna bidragssystemens legitimitet. Det är därför viktigt att offentliga medel inte hamnar hos organisationer som bedriver verksamhet som står i strid med samhällets grundläggande värderingar så som de formuleras i grundlagen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter, eller på annat sätt missbrukar det förtroende de getts. Statens stöd till det civila samhället kanaliseras genom olika typer av offentliga bidrag. Bidrag till organisationer i det civila samhället brukar delas in i generella och riktade, där de generella bidragen som organisations- och verksamhetsbidrag står för en större andel och är mer långsiktiga, medan riktade bidrag, t.ex. projektbidrag, oftast gäller kortare insatser. Organisationsbidragen syftar till att trygga organisationens själva existens och är i många fall avgörande för den ordinarie verksamheten i civila samhällets organisationer. Genom att fortsätta att prioritera organisationsbidrag bidrar regeringen till att trygga civilsamhällets röstbärarroll och därmed också dess roll i demokratin. Inriktningen för regeringens arbete är att villkoren för organisationsbidrag ska vara enhetliga och att bidragssystemen inte ska utsättas för alltför snabba förändringar. Stabilitet ger organisationerna möjligheter att planera, bedriva och utveckla sin verksamhet på ett långsiktigt sätt. I utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) påtalas att det finns ett stort värde i att ideella aktörer, särskilt sådana som sätter serviceuppdrag i fokus, inte behöver kompromissa när de framför åsikter eller utövar kritik mot offentliga makthavare. För att det statliga stödet inte ska begränsa civilsamhällets självständighet och oberoende, inte minst i dess röstbärarroll, krävs långsiktiga finansieringslösningar för det civila samhällets organisationer som inte är alltför styrande. Styrningen ska fokusera på avgränsade delar. Förbättrade villkor för bidragsgivning Regeringen har sedan propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55) på olika sätt följt upp och förbättrat villkoren för det civila samhällets organisationer, bl.a. när det gäller möjligheterna att få stöd genom tydliga och stabila bidragssystem. initierade regeringen ett system för uppföljning av politiken för det civila samhället i förhållande till målen för området. Ett viktigt led i detta arbete är den årliga samlade uppföljningen av samtliga departements bidrag till, och kontakter med, det civila samhället. Uppföljningen ger regeringen möjlighet att följa utvecklingen av villkoren för det civila samhället, bl.a. för den statliga bidragsgivningen. Regeringens interna uppföljning visar att det är cirka 30 myndigheter eller aktörer med förvaltningsuppgifter som fördelar statsbidrag till civilsamhällesorganisationer. ökade beloppet för de statsbidrag som delas ut genom förordningar som avser stöd enbart till civilsamhällesorganisationer från 7,5 miljarder till . Räknar man även in de förordningar som avser statligt stöd till både civilsamhällesorganisationer och andra målgrupper ökade beloppet från 11,5 miljarder till . Av dessa bidrag utgör de generella stöden den avgjort största andelen och ligger på en fortsatt hög nivå. Eftersom civilsamhällespolitiken berör de flesta politikområden är det expertmyndigheterna inom respektive område som hanterar de olika bidragen utifrån sin unika kompetens som regeringen strävar efter att utforma förordningar så enhetligt som möjligt vad gäller generella kriterier. har även statsbidragen till jämställdhetsprojekt enligt förordning ökat, från 7 miljoner till . Även en ny förordning om statsbidrag till kvinno- och tjejjourer har tillkommit . avsattes till detta ändamål. Statsbidragen för kvinnors organisering och till kvinnoorganisationer inom partierna har varit oförändrade . Ett annat led i att följa upp statsbidragen till det civila samhället är den årliga sammanfattande redogörelse som Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) lämnar till regeringen. Där visas hur de bidrag som myndigheten hanterar har använts och vilka effekter de fått i förhållande till syftet. pågår ett löpande arbete för att utveckla och förbättra bidragsgivningen. Arbetet är inriktat på att successivt öka andelen bidrag som grundas på förordningar och att verka för att andelen 2017/18:246 generella stöd, som organisationsbidrag, ökar i förhållande till mer kortsiktiga och styrda bidrag. Utöver regeringen kan även andra aktörer bidra till förbättrade villkor för civilsamhället i sin bidragsgivning. Regeringen delar den bedömning som utredningen för ett stärkt civilsamhälle gör när den understryker vikten av att även kommuner och landsting utformar sin bidragsgivning på ett sätt som utnyttjar de möjligheter som finns att stödja det civila samhället (SOU 2016:13 s. 334). Det kan t.ex. handla om att utnyttja befintligt utrymme i regelverket att subventionera lokalhyra och beakta civilsamhällets lokalbehov i arbetet med samhällsplanering. Regeringen instämmer också i utredningens bedömning att eventuella förändringar av bidragssystemen bör utgå från en analys av det lokala och regionala civilsamhällets behov i relation till kommunen önskemål om inriktning på samarbetet. 5.1Departementspromemoria om långsiktighet i bidragsgivning Åtgärd: Regeringen strävar efter en mer ändamålsenlig tillämpning av befintliga regler och rutiner för statlig bidragsgivning till det civila samhällets organisationer. Avsikten är att stödet ska bli mer långsiktigt, förutsebart och enhetligt. Regeringen är angelägen om att skapa stabila och enhetliga bidragssystem för att värna den mångfald av organisationer och initiativ som utmärker det civila samhället. Enligt den uppföljning av bidragen till det civila samhället som utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) har gjort uppfattar organisationerna att de statliga bidragen har medfört större administrativa kostnader till följd av ökade krav på redovisning. Detta kan leda till att resurser måste prioriteras bort från organisationens kärnverksamhet. Genom att se över rutiner och krav i samband med ansökning och redovisning av bidrag skulle offentliga aktörer kunna bidra med bättre villkor för civilsamhället. Det gäller inte bara för regeringen och de statliga bidragen, utan även för kommuner och landsting. Projektbidragen upplevs av många av det civila samhällets organisationer som styrande och kortsiktiga. Det framgår av den ovan nämnda utredningen, MUCF:s uppföljningar och andra kontakter som regeringen har med företrädare för det civila samhället. Kritiken avser bl.a. att organisationernas särart inte alltid kommer till sin rätt och att kortsiktigheten gör det svårt för vissa organisationer att hitta och behålla rätt kompetens bland medarbetare och att bedriva utvecklingsarbete. Vidare anser man att bidragsgivningen är svåröverskådlig eftersom den hanteras i olika departement och på olika myndigheter. Regeringen såg mot denna bakgrund ett behov av att belysa myndigheternas erfarenheter av bidragsgivning till det civila samhällets organisationer. gav därför generaldirektör i uppdrag att för departementets räkning undersöka hur statliga bidrag till stöd för det civila samhällets organisationer kan bli mer långsiktiga, förutsebara och enhetliga (Ku2016/01219/D). avslutades i departementet . uppdraget i en departementspromemoria som därefter har bearbetats i (Ds 2018:13) remitterats till berörda myndigheter och organisationer. Remisstiden går ut . Inriktning för bidragsgivningen i promemorian För att bättre kunna tillgodose civilsamhällets behov av större långsiktighet och förutsebarhet i bidragsgivningen föreslås i departementspromemorian en lösning inom befintliga system för bidragsgivning. En bedömning i promemorian är ett förtydligande som innebär att departementens hantering av bidrag till det civila samhället bör vara att pröva ett minst tvåårigt beställningsbemyndigande för dessa anslag. Ett beställningsbemyndigande innebär att bemyndigar regeringen, eller den myndighet regeringen beslutar, att ingå åtaganden som medför utgifter för staten även efter det aktuella budgetåret. Sådana bemyndiganden används för finansiering av verksamhet med längre planeringsperspektiv än det aktuella budgetåret, t.ex. befogad flerårig bidragsgivning till organisationer i det civila samhället. Behov av beställningsbemyndigande prövas dock även i fortsättningen från fall till fall. Myndigheter som fått beställningsbemyndigande för bidragsgivning till det civila samhället bör utnyttja möjligheten att pröva och besluta om bidrag till berättigade organisationer. En ändamålsenlig hantering av bidragsbesluten gynnar organisationernas möjlighet att långsiktigt planera för ett effektivt användande av beviljade bidragsmedel. I promemorian bedöms också att regeringen bör ge relevanta bidragsgivande myndigheter i uppdrag att se över vilken information de ger till berörda organisationer om möjligheten att ansöka om bidrag och hur denna information förmedlas. Tydlig och lättillgänglig information om förutsättningarna för att få bidrag leder till att organisationerna lättare själva kan bedöma sannolikheten att få bidrag. För att ytterligare förbättra långsiktigheten bedöms i promemorian att regeringen bör se över några bidragssystem för att kunna ta ställning till om bidragen kan ges i form av organisationsbidrag i stället för som verksamhets- eller projektbidrag. Dessa är organisations- och projektbidrag till ideella miljöorganisationer som fördelas av samt organisations- och projektbidrag för insatser mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar som hanteras av . En annan möjlighet till förenklingar och ökad tydlighet som lyfts fram i promemorian är att utformar befintliga och nya förordningar så enhetligt som möjligt, och att de begrepp som används där ensas mellan myndigheterna. Detta bör särskilt gälla för organisationsbidrag. Med mer likartat utformade förordningar och gemensamma begrepp och villkor ökar förutsebarheten för organisationerna, vilket underlättar deras arbete med att ansöka om bidrag. 2017/18:246 Enligt promemorian bör de myndigheter och ideella organisationer med vissa förvaltningsuppgifter som hanterar bidrag också se över reglerna för ansökan och återrapportering till regeringen för att, om möjligt, underlätta administrationen för de organisationer som berörs. I översynen bör även möjligheterna till digitalisering beaktas. Enkla och tydliga bidragsregler kan minska den administrativa bördan för det civila samhällets organisationer. Det är dock viktigt att balansera detta mot statens intresse av att få veta vilka resultat och effekter ett bidrag har haft. I promemorian bedöms också att de myndigheter som hanterar bidrag bör ta fram riktlinjer för vad revision av bidrag ska omfatta. 5.2Översyn av demokrativillkoren i statlig bidragsgivning Åtgärd: Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och tillämpningen av dessa villkor. Utredningen ska föreslå ett förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor som beaktar föreningsfriheten. Det är viktigt att offentliga medel inte går till organisationer som bedriver verksamhet som står i strid med samhällets grundläggande värderingar eller på annat sätt missbrukar det förtroende de getts. I många statsbidragsförordningar finns också krav på att den sökande ska uppfylla vissa demokrativillkor. Kraven kan ses som en försäkran om att stöd inte går till organisationer som agerar i strid med de grundläggande värderingar som samhället vilar på och som därmed inte kan anses bidra till samhällsnyttan. Det har i några fall funnits misstankar om att skattemedel kan ha gått till organisationer vars verksamhet inte är förenlig med samhällets grundläggande värderingar, t.ex. människors lika värde eller jämställdhet mellan män och kvinnor. Det finns även kritik mot dagens system, som av vissa organisationer inte alltid upplevs vara transparent och rättssäkert vad gäller demokrativillkoren. Ett problem är också att demokrativillkoren i de förordningar som styr bidragsgivningen har delvis olika formuleringar, medan vissa förordningar helt saknar demokrativillkor. Det finns även skillnader i tillämpning mellan olika myndigheter. Myndigheterna bedömer att de inte har tillräcklig vägledning för tolkningen av förordningarna och hur långtgående deras granskning och kontroll av organisationerna ska vara, bl.a. eftersom rättspraxis på området är begränsad (se t.ex. MUCF:s rapport , praktiken och verkligheten ). Det finns därför skäl att se över de förordningar som styr bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer i syfte att skapa ett mer tydligt, enhetligt och rättssäkert demokrativillkor. beslutade regeringen att en särskild utredare ska göra detta (dir. 2018:19). Översynen ska säkerställa att allmänna medel går till verksamhet som är förenlig med samhällets grundläggande värderingar så som de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. I samverkan med de bidragsutbetalande myndigheterna och företrädare för civilsamhällets organisationer ska utredaren föreslå ett förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen inklusive nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . Översyn av MUCF:s arbete med demokrativillkor Som en del av det övergripande arbetet för att förbättra offentliga aktörers hantering av demokrativillkoren fick MUCF i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa hur myndigheten i bidragshandläggningen prövar och följer upp villkor om demokratisk uppbyggnad och respekt för demokratins idéer. Uppdraget redovisades i rapporten verka demokratiskt – Redovisning av hur MUCF granskar och följer upp demokrativillkoren för statsbidrag (U2017/03541/UF). genomförde även Statskontoret en myndighetsanalys av MUCF (U2017/00991/UF). Där uppmärksammar de behovet av ett utökat stöd vid prövning av demokratikriterierna. I rapporten föreslås bl.a. att regeringen bör försöka förbättra MUCF:s förutsättningar att bedöma demokratikriteriet. Regeringens översyn av demokrativillkoret i statlig bidragsgivning är ett viktigt steg i detta arbete (dir. 2018:19). Ett annat är att MUCF fortsätter sitt arbete med att utveckla bidragshanteringen. Därför har MUCF fått i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som myndigheten vidtar avseende sin bidragshantering mot bakgrund av de förslag som Statskontoret lämnat. Uppdraget ska redovisas till () (U2017/01398/UF, U2017/02966/UF, U2017/03289/UF m.fl.). Förhindrande av att icke vinstdrivande organisationer missbrukas för penningtvätt och finansiering av terrorism Ytterligare ansträngningar för att förhindra att medel används felaktigt rör det internationella samarbetet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. är en av 37 medlemmar i (), ett mellanstatligt organ för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Medlemmarna i FATF har åtagit sig att följa organisationens rekommendationer om bl.a. vad de nationella rättssystemen ska klara av, det finansiella systemets roll i sammanhanget och formerna för internationellt samarbete. Medlemsländernas efterlevnad av FATF:s standarder granskas ungefär . samordnar arbete i frågan. Under FATF:s platsbesök i ansvarade för att informera om och försvara åtgärder när det gäller FATF:s rekommendation nr. 8 om s.k. och även gällande arbetet mot våldsbejakande extremism. Syftet med denna rekommendation är att se till att medlemsländerna har system på plats för att kunna förebygga och beivra missbruk av civilsamhällets organisationer. I samarbete med en rad myndigheter och organisationer i det civila samhället tydliggjorde och aktörerna gemensamt effektiviteten i system för bekämpning av 2017/18:246 penningtvätt och finansiering av terrorism avseende rekommendation 8 som av FATF bedömdes Largely Compliant. Utvärderingen av publicerades (/publications/ mutualevaluations/documents/mer-sweden-2017.html.