prop · H503230 · 2018-04-12 00:00:00 — När den nya modellen för sjöfartsavgifter föreslogs fick Trafikanalys i uppdrag att göra en miljökonsekvensanalys av det nya avgiftssystemet som inkluderar klimatstyrande effekter. En slutsats som Trafikanalys redovisade (Miljökonsekvenser av nya farledsavgifter, PM 2017:9) var att de totala miljöincitamenten minskar jämfört med dagens system. Regeringen anser att det är viktigt att farledsavgifterna bidrar till en miljöstyrning. Det nya avgiftssystemet inkluderar ett index för att reglera miljödifferentieringen i farledsavgiften, Index. För att stärka miljödifferentieringen kommer , att i en teknisk kommitté där är representerat inom Index, driva frågan om en ökad kvävedioxiddifferentiering med målsättningen att en ökning har genomförts . Överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart medför dock en risk att utsläppen av luftföroreningar från sjöfarten kommer att öka om inte ytterligare styrmedel och åtgärder genomförs. är sjöfarten proportionellt sett en stor källa till luftföroreningar, bl.a. härstammar en fjärdedel av det kväve som deponeras i från sjöfarten. 2017/18:230 får fartyg som ligger i europeisk hamn inte använda bränslen med en svavelhalt . Ett alternativ är då att använda landansluten el för fartygens förbrukning i hamnen. Med anledning av detta sänktes energiskatten i för landansluten el till EU:s miniminivå om . Beslutet gäller till och med . Möjligheten från EU för skattenedsättning kan lämnas under maximalt , och omfattar endast yrkesmässig sjöfart, om spänningen på den som överförs till skeppet uppgår till minst och om skeppet har en bruttodräktighet om minst 400. Möjligheten från EU för skattenedsättning kan lämnas under maximalt , och omfattar endast yrkesmässig sjöfart, om spänningen på den som överförs till skeppet uppgår till minst och om skeppet har en bruttodräktighet om minst 400. Fartyg som ligger i hamn använder ofta en hjälpmotor som drivs med olja för sin elförsörjning. Syftet med nedsättningen är att fartyg i stället ska använda . Nedsättningen av energiskatten innebär reducerade utsläpp från fartyg i hamn, vilket minskar nedfallet av försurande ämnen. Landansluten el ger även en möjlighet att ladda batterier om fartygen är utrustade för elektrisk framdrivning. Dessutom bedöms det leda till lokala miljöförbättringar, bl.a. i form av minskat buller. Aktörer inom sjöfarten kan söka stöd från Stadsmiljöavtalen samt från Klimatklivet. Inom Stadsmiljöavtalen kan det framför allt handla om stöd till investeringar för kajer för lokala och regionala persontransporter. Från Klimatklivet kan stöd sökas för exempelvis konvertering till elektrisk framdrivning av fartyg. Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att analysera förutsättningarna för en omställning till fossilfrihet för statligt ägda fartyg, till exempel vägfärjor och lotsbåtar. I uppdraget, som ska redovisas , ingår också att lämna förslag till en strategi inklusive åtgärder. Regeringen avser att fortsatt diskutera med hamnarna hur de på frivillig väg kan stärka hamnavgifternas miljöprofil och hur en sådan utveckling kan stöttas. Detta skulle leda till minskad miljöpåverkan från de fartyg som trafikerar svenska hamnar. Styrmedel för att minska sjöfartens utsläpp i anslutning till tätorter kopplar främst till delmål 11.6 i Agenda (se även delmål 3.9 och 9.1). Underlag för ett nytt etappmål för småskalig ska lämna förslag på ett etappmål inriktat på begrän- sade utsläpp från småskalig vedeldning. Det är dock angeläget att ut- släppen från småskalig vedeldning minskar redan innan ett etappmål De luftföroreningar som uppkommer vid småskalig vedeldning påverkar klimatet och miljön samt har en rad hälsoeffekter hos människor. pen sker ofta i tätorter i direkt anslutning till boendemiljön vilket gör att även i de fall som de enskilda utsläppen är små kan exponeringen bli hög. Utsläppen från småskalig vedeldning beräknas ge upphov till 1 000 förtida Minskade utsläpp från småskalig vedeldning är av stor vikt för att nå preciseringarna om bens(a)pyren och partiklar PM2,5 i miljökvalitetsmålet luft. Vedeldning står för av de svenska utsläppen av bens(a)pyren vars precisering i miljökvalitetsmålet luft beräknas överskridas i 273 av 290 kommuner. Utsläppen av sot, vilket ingår som en delmängd av partiklar PM2,5, från småskalig vedeldning utgör av de totala sotutsläppen och är därmed den största enskilda källan till utsläpp av sot i . Miljömålsberedningen föreslår i sitt betänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) ett etappmål för att begränsa utsläppen från småskalig vedeldning. Etappmålet kopplar främst till delmål 11.6 i Agenda (se även delmål 3.9). Regeringen har gett och andra berörda myndigheter i uppdrag att klarlägga hur stora utsläppsminskningar från småskalig vedeldning som krävs för att preciseringarna i miljökvalitetsmålet luft ska nås. Regeringen har gett i uppdrag att inom ramen för detta uppdrag även lämna förslag till etappmål för att minska påverkan på luftkvalitet av småskalig vedeldning. Uppdraget ska redovisas . Med tanke på de stora hälsoeffekterna är det viktigt att utsläppen minskar redan innan ett nytt etappmål kan formuleras. Det är särskilt viktigt att de fastbränslepannor och rumsvärmare som installeras, både vid nyinstallation och utbyte, bidrar till så små utsläpp som möjligt och minst uppfyller gällande krav. fick därför i sitt regleringsbrev i uppdrag att föreslå åtgärder som säkerställer att de tekniska egenskapskraven hälsa och miljö uppnås vid byte av fastbränsleanordningar. Uppdraget som redovisades till regeringen , har remitterats och kommer därefter att beredas i . I den EU-gemensamma lagstiftningen finns ekodesigndirektivet som bl.a. syftar till att minska energianvändningen genom att ställa krav på produkter. publicerades en genomförandeförordning under ekodesigndirektivet om krav för fastbränslepannor och rumsvärmare. De luftföroreningar som regleras i genomförandeförordningen är partiklar, gasformiga organiska ämnen (OGC), kolmonoxid och kväveoxider. Förordningen träder i kraft för fastbränslepannor och 2022 för rumsvärmare. I infördes nya krav för fastbränslepannor och rumsvärmare som eldas med ved och pellets . De ändrade reglerna ska tillämpas fullt ut från . För fastbränslepannor införs nya krav på utsläpp av partiklar och kolmonoxid. Kravet på utsläpp av OGC skärps. Utsläppskraven läggs i nivå med ekodesign. Inget krav införs på kväveoxider då krav på låga utsläpp av kväveoxider i kombination med höga krav på övriga utsläppsparametrar är svåra att nå med dagens teknik för vedpannor. Vidare införs ett nytt krav på verkningsgrad. För rumsvärmare innebär den nya regleringen en skärpning i kraven på utsläpp av kolmonoxid och på verkningsgrad. Kravet på kolmonoxidutsläpp läggs i nivå med ekodesign och breddas då det tidigare undantaget för vedspisar främst avsedda för matlagning tas bort. Dock behålls det nu gällande undantaget från kraven för kakelugnar och öppna spisar. Regleringen kring verkningsgrad får formen av en föreskrift istället för ett allmänt råd. Regeringen ser ett behov av att öka hushållens tillgång till information om hur småskalig vedeldning kan göras med så liten påverkan som möjligt 2017/18:230 på hälsa och miljö. genomförde och en informationsinsats ”Tänd i toppen” tillsammans med kommunerna. Syftet är att sprida kunskap om hur man eldar i braskaminer på ett sätt som gynnar miljö, hälsa och plånbok. Regeringen bedömer att dessa nya krav och initiativ sammantaget kommer att minska utsläppen från småskalig vedeldning 3.3.6Ekonomiska styrmedel för minskad påverkan på luftkvaliteten av småskalig vedeldning Regeringen ser över möjligheterna att med ekonomiska styrmedel minska påverkan på luftkvalitet av småskalig vedeldning. Undermåliga vedpannor alstrar farliga utsläpp till luften. I städer bedöms dessa utsläpp vara särskilt problematiska eftersom städer är tätbebyggda, jämfört med övriga landet, och halterna därigenom blir högre som fler personer utsätts för dem. Regeringen bedömer att de insatser som genomförs för att minska utsläppen från småskalig vedeldning, tidigareläggande av ekodesignkraven samt informationsinsatser, sammantaget kommer att få effekt på luftföroreningshalterna. Effekten begränsas dock av att det befintliga beståndet inte berörs av förslaget. Tidigareläggandet av ekodesignkraven bör därför kombineras med åtgärder som ökar utbytestakten till installationer med bättre prestanda. bedömdes att av de vedeldade fastbränslepannorna och av rumsvärmarna inte uppfyllde kraven i byggregler (BBR). Då dessa pannor står för den största delen av utsläppen är mycket vunnet om dessa installationer kan fasas ut. Då livslängden för vedpannor är lång () och utbytestakten är låg är det av stor vikt att den utrustning som installeras har låga utsläpp och att gamla undermåliga installationer byts ut mot utrustning med lägre utsläpp i så hög takt som möjligt. Det mest effektiva ur luftföroreningssynpunkt är att vedpannor som uppvärmningskälla ersätts av renare alternativ som fjärrvärme, solvärme etc. Regeringen kommer därför se över möjligheterna att med ekonomiska styrmedel minska påverkan på luftkvaliteten av småskalig vedeldning, exempelvis genom en skrotningspremie för de vedpannor som inte uppfyller gällande regler. Regeringen har därför gett i uppdrag att se över möjligheten att med ekonomiska styrmedel minska påverkan på luftkvaliteten av småskalig vedeldning, exempelvis genom en skrotningspremie för de vedpannor som inte uppfyller gällande regler, och hur sådana styrmedel kan utformas. Uppdraget ska genomföras i dialog med . Uppdraget ska redovisas . Insatsen att minska påverkan på luftkvalitet av småskalig vedeldning kopplar främst till delmål 11.6 i Agenda (se även delmål 3.9). 3.3.7Miljökvalitetsnormer och åtgärdsprogram för luft Orsakerna till bristerna i systemet med miljökvalitetsnormer och åtgärdsprogram för luft ska utredas och förbättringsförslag tas fram. Regeringen avser därför att ge Statskontoret i uppdrag att analysera ansvarsfördelningen mellan statliga myndigheter och kommuner. får i uppdrag att analysera hur åtgärdsarbetet kan förbättras. I uppdraget ska ingå att redovisa vilka hinder och möjligheter det finns för kommunerna att klara miljökvalitetsnormerna. Luftföroreningar är framför allt ett problem i städer då höga föroreningshalter riskerar att påverka många människor. I har brister uppmärksammats i systemet kring miljökvalitetsnormer och åtgärdsprogram för luft när det gäller utformning, genomförande och uppföljning. Miljömålsberedningen föreslår i sitt betänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) en översyn och förbättring av systemet och flertalet remissinstanser ställer sig positiva till beredningens förslag. Några exempel på brister är otydlig ansvarsfördelning, avsaknad av sanktionsmöjligheter eller motsvarande, kompetens- och resursbrist hos vissa kommuner samt att ett flertal av antagna åtgärdsprogram brister i utformning, genomförande och uppföljning. I finns miljökvalitetsnormer för att skydda och avhjälpa olägenheter för människors hälsa och miljön. EU:s luftkvalitetsdirektiv ger ett lagstadgat skydd för människors hälsa. Om gränsvärdena i överskrids riskerar landet ifråga vite/böter till EU. Om miljökvalitetsnormerna och EU:s luftkvalitetsdirektiv överskrids finns även hinder för bostadsbyggande i de städer som inte följer gränsvärdena. Regeringen avser att ge Statskontoret i uppdrag att utreda framför allt ansvarsfördelning och sanktionsmöjligheter. Vidare får i uppdrag att lämna förslag på hur regelverket kan förändras vad gäller luftkvalitetskontrollen och hur övriga brister kan avhjälpas. I arbetet med åtgärdsprogrammen bör ett särskilt fokus läggas på dubbdäcken och hur problemen med överskridanden av för partiklar PM10 hanteras på lokal nivå. En tydligare redovisning av hur befintliga styrmedel används och vad de väntas få för effekt är önskvärd. Insatser för miljökvalitetsnormer och åtgärdsprogram för luft kopplar främst till delmål 11.6 i Agenda (se även delmål 3.9). 3.4Insatser för stadsplanering och grönska Regeringen har beslutat om två etappmål för stadsgrönska: Etappmål om metod för stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer: Kommunerna ska ha tillgång till en utvecklad metod för att ta tillvara och integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. Etappmål om integrering av stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer: En majoritet av kommunerna ska ta tillvara och integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. har regeringen inrättat ett stöd för grönare städer. Med stödet vill regeringen stärka förutsättningarna för att städerna ska utvecklas till levande, gröna, hälsosamma och trygga platser där människor möts och innovationer skapas. Stödet är ett viktigt verktyg för att uppnå etappmålen för stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer. Syftet med etappmålen är att bättre integrera grönska, ekosystemen och den biologiska mångfaldens värden vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. Etappmålen kommer användas för att bl.a. mäta genomförandet av stödet. Regeringen anser att stadsgrönska bidrar till livskvalitet och förbättrar folkhälsan och gör städer mer motståndskraftiga mot ett förändrat klimat. Etappmålet om en metod för stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer innebär att kommunerna ska ha tillgång till en utvecklad metod för att ta tillvara och integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering och byggande i städer och tätorter. Regeringen har gett i uppdrag att i samarbete med ta fram en sådan utvecklad metod. Med metoden får kommunerna bättre förutsättningar att arbeta med stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer. Uppdraget ska redovisas till . Etappmålet om integrering av stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer innebär att en majoritet av kommunerna ska ta tillvara och integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. har fått i uppdrag att ta fram en metod och följa upp etappmålen. Stadsgrönska bidrar till levande ekosystem Ekosystemtjänster är de produkter och tjänster från naturens ekosystem som bidrar till människans välbefinnande. Naturmark och andra gröna ytor i stadsmiljön är viktiga förutsättningar för ekosystemtjänster. Grönytor har en reglerande inverkan på temperatur, vind, luftkvalitet och luftfuktighet och dämpar därför också effekterna i staden av klimatförändringarna. Grönytorna ökar även den biologiska mångfalden, dämpar buller och kan bidra till rening av dagvatten. Fler träd och gröna väggar i staden bidrar, Skr. 2017/18:230 förutom upptag och rening av vatten, till ökad syresättning och renare luft Gröna tak tar hand om regnvatten men ger också gynnsamma förutsättningar för fler arter, som humlor, bin och fjärilar. Stadsgrönskans bidrag till mänskligt välbefinnande ska tas till vara i fysisk planering och i förvaltning av natur för att möjliggöra en hållbar stadsutveckling. Flera kommuner arbetar med grönytefaktor i sin fysiska planering. Kommunernas planering och arbete med skydd och hållbart nyttjande av ekosystem bör utvecklas och integreras bättre med olika sektorers markanvändning för god hushållning med mark och vatten. Flera kommuner arbetar aktivt med att långsiktigt avsätta mark och tar strategiska beslut för att bevara parker och naturområden som bostadsbyggandet i kommunen är högt. Parallellt visar studier att det finns socioekonomiska skillnader i tillgängligheten till attraktiva naturmiljöer och att många kommuner saknar strategiska inriktningsbeslut och policys för förvaltning av gröna miljöer. Att förtäta bebyggelse på ett genomtänkt sätt så att de gröna ytornas funktioner bibehålls innebär flera utmaningar. Det är viktigt att säkerställa att naturmiljöer utformas på ett sätt som gör att stadens alla invånare har samma tillgång till attraktiva miljöer och inte skapar utestängande barriärer. Närhet till naturmiljöer med hög kvalitet och variation är extra viktigt för barn och äldre, som i större uträckning har begränsade möjligheter att förflytta sig. Även tillgängligheten och eventuella barriäreffekter av trafik är viktiga aspekter att beakta. Kommunerna bör i den fysiska planering beakta arbetet med de regionala handlingsplaner för grön infrastruktur som länsstyrelserna ska ta fram . Det är viktigt att den gröna infrastrukturen även fungerar i tätbebyggda områden, då städernas grönområden bör knytas samman med landsbygdernas ekosystem med gröna kilar eller liknande insatser. Etappmålen om stadsgrönska är ett steg på vägen till att nå Generationsmålet och flera miljökvalitetsmål som är centrala för att säkra en biologisk mångfald och ekosystemtjänster i urban miljö. För en hållbar stadsutveckling med fokus på stadsgrönska är framför allt miljökvalitetsmålen God bebyggd miljö och Ett rikt växt- och djurliv relevanta. Etappmålen kopplar främst till delmål 11.7, 11.a, 11.b och 15.9 i Agenda . 3.4.2Bidrag för grönare städer Regeringen har infört ett bidrag för grönare städer. Bidraget omfattar totalt mellan åren 2018–2020 (prop. 2017/18:01). Bidraget regleras i en särskild förordning om statliga bidrag för grönare städer för att främja stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer. Bidraget för grönare städer syftar till att öka kommunernas möjligheter att genomföra åtgärder för stadgrönska, ekosystemtjänster i urban miljö och barns utemiljöer. Med bidraget vill regeringen stärka förutsättningarna för att städerna ska utvecklas till gröna, hälsosamma och trygga platser anpassade till ett förändrat klimat där människor möts och innovationer 2017/18:230 skapas. I städerna finns möjligheten att klara många av klimat- och miljöutmaningarna och hållbar stadsutveckling är ett viktigt medel i arbetet för att uppnå miljömålen. Bidraget ska främja att stadsgrönska och ekosystemtjänster ökar eller utvecklas i miljöer i syfte att utveckla städer till gröna och hälsosamma platser och bidra till att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Bidraget kan också främja innovativ, mångfunktionell och resurseffektiv stadsgrönska, förbättra städernas robusthet och resiliens genom stadsgrönska och förbättra städernas motståndskraft mot höga temperaturer eller översvämning. Bidraget kan innebära satsningar på testbäddar för utveckling av innovationer inom klimat och miljö, vilket leder till förbättrad hälsa, nya jobb, och till att stärka som exportnation. Ett nytt anslag skapas och satsningen för grönare städer föreslås pågå –2021. omfattar stödet , 2019 omfattar stödet och 2020 omfattar stödet . För att öka städernas möjligheter att klara många av dagens miljö- och klimatutmaningar har regeringen tidigare inrättat flera verktyg, där bl.a. Stadsmiljöavtalen och stöd som Klimatklivet utgör viktiga bidrag. Dessa stöd kompletteras nu med det nya stödet för stadsgrönska. Stödet för grönare städer kopplar främst till delmål 11.7 i Agenda (se även delmål 11.3 och 15.1). 3.4.3Stöd för innovativt och hållbart byggande Regeringen har infört ett statligt stöd för innovativt och hållbart bostadsbyggande med minskad klimatpåverkan, klimatanpassning och hållbara materialval (prop. 2017/18:01). Regeringen anser att det är viktigt att de bostäder som byggs är hållbara och tar tillvara innovativa och arkitektoniska lösningar. Ur ett klimat- och miljöperspektiv är det viktigt att bygga rätt från början och med hållbara material. För att bygga ett klimatsäkert och hållbart samhälle anser regeringen att det är viktigt att ökad energieffektivitet och minskad klimatpåverkan eftersträvas, att val av material görs med hänsyn till människors hälsa och miljön samt att anpassning till klimatförändringarna beaktas i såväl byggande som i den fysiska planeringen, både vad gäller nyexploatering och i befintlig bebyggelse. anvisas under anslaget 1:11 Innovativt och hållbart byggande . beräknas anslaget till . Regeringens bedömning är att stödet kommer att bidra till att öka utveckling och tillämpning av innovativa och hållbara lösningar inom bostadsbyggandet. 3.4.4Samordning för ökat och hållbart byggande Regeringen har utsett en särskild utredare för att underlätta samordning i kommuner med komplexa planeringsförutsättningar för att få till stånd ett ökat och hållbart bostadsbyggande. En särskild utredare ska underlätta samordningen mellan berörda parter Skr. 2017/18:230 i samhällsbyggandsprocessen i kommuner med särskilt komplexa planeringsförutsättningar. Syftet med uppdraget är att underlätta planerings- processer för att få till stånd ett ökat och hållbart bostadsbyggande. I uppdraget ingår bl.a. att underlätta för kommuner i arbetet med innovationer för hållbar stadsutveckling, bilda och driva nätverk för kommuner som bygger nya stadsdelar och städer samt analysera för- och nackdelar med ett införande av möjlighet till krav på transportplaner i detaljplanering för nyetablering av bostäder. Regeringen har beslutat om en nationell strategi för klimatanpassning som överlämnades till . Städer och tätbebyggda områden är särskilt känsliga för klimateffekter som översvämning och ökade temperaturer. Det är därför av stor vikt att den fysiska planeringen och utvecklingen av städerna görs med hänsyn till kommande förändringar i klimatet. Klimatets förändringar till följd av utsläpp av klimatpåverkande gaser är ett faktum. står generellt inför ett varmare och blötare klimat. Extrema väderhändelser som skyfall och värmeböljor blir sannolikt vanligare. Med den ökade nederbörden ökar också risker för ras och skred. Städer och tätbebyggda områden är särskilt känsliga för klimateffekter som översvämning och ökade temperaturer. Det är därför av stor vikt att den fysiska planeringen och utvecklingen av städerna görs med hänsyn till kommande förändringar i klimatet. Städer, bebyggda områden och enskilda hus måste uppföras med medveten och högkvalitativ arkitektur och design, avsedd att stå emot de framtida utmaningar klimatförändringarna utgör, utan att göra avkall på människors behov av goda livsmiljöer. Städernas dagvattenhantering har också påverkan på de omgivande landsbygderna. Regeringens mål för samhällets anpassning till ett förändrat klimat är att utveckla ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar genom att minska sårbarheter och ta tillvara möjligheter. Regeringen lämnade sin nationella strategi för klimatanpassning till . Strategin syftar bl.a. till att stärka samordningen och det långsiktiga arbetet med klimatanpassning. I strategin föreslår regeringen en palett av åtgärder för att stärka både det nationella och lokala arbetet med klimatanpassning. Det ska bli enklare för kommunerna att få hjälp från nationella myndigheter. ska få en samordnande roll för klimatanpassningsarbetet som rör ny och befintlig bebyggelse. Det förebyggande anpassningsarbetet är det mest kostnadseffektiva. Regeringen lämnar i strategin förslag på en lagändring som innebär att alla kommuner ska redogöra för sin syn på risken för skador på den byggda miljön som kan följa av översvämningar, ras, sked och erosion som är klimatrelaterade i sin översiktsplan och redogöra för hur sådana risker kan minskas eller förhindras. Extrem nederbörd som faller kan ge stora problem med översvämningar i städer. I städer, där det finns mycket hårdgjorda ytor som inte kan suga upp vatten, behöver en stor del av nederbörden tas om hand 2017/18:230 i dagvattensystemen. För ökad klimatanpassning är det viktigt att bl.a. tänka på markytans utformning. På tätorts- och stadsdelsnivå har andelen hårdgjord och bebyggd markyta även betydelse för att kunna hantera ökad nederbörd och kraftiga skyfall samt för lokalklimatet genom värmeackumulering, främst . Satsningar på att återskapa våtmarker längs med vattendragen som leder till städerna kan utjämna vattenflödena.