prop · H50384 · 2018-01-23 00:00:00 — Förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. Redovisning av statsbidraget för karriärtjänster 2016. Uppföljning av lärarlönelyftet . var den första rekvisitionsomgången för Lärarlönelyftet. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.2 Syftet med reformerna30 Ett övergripande syfte med båda reformerna är att förbättra läraryrkets attraktionskraft.31 Yrket ska bli mer attraktivt genom att skickliga lärare premieras. Det ska få fler personer att vilja bli lärare och stanna kvar och utvecklas i yrket. Det ska i sin tur leda till att skolans verksamhet och undervisningen förbättras och därigenom även elevernas skolresultat. Statsbidragen centrala för att syftet ska uppnås Statsbidragen för att höja lärarnas löner anses i båda reformerna ha en avgörande betydelse för att öka attraktionskraften. I förarbetena till Karriärstegsreformen anges att karriärstegen bör kopplas till en löneförhöjning för att reformen ska vara meningsfull och att statsbidraget ska ge förutsättningar att ge betydande löneförhöjningar. Den dåvarande regeringen angav också att ett statsbidrag är nödvändigt för att stimulera en lönespridning där särskilt skickliga lärare premieras. I Lärarlönelyftet uttryckte regeringen att statsbidraget skulle stimulera skolhuvudmännen att ge särskilt kvalificerade lärare, förskollärare eller fritidspedagoger högre lön. Statsbidraget skulle bidra till en långsiktig löneökning utöver ordinarie lönerevision. 2.2.1 Villkor för att kunna ta del av statsbidragen Regeringen anger vissa villkor för lönesättningen av de lärare som tar del av statsbidragen och anger hur statsbidragen ska påverka parternas ansvar för lönebildningen. Dessa villkor diskuteras nedan. Villkor för lönesättningen av lärare Villkoren för lönesättning i statsbidragsförordningarna inriktas på att det ska uppstå en löneskillnad mellan de lärare som tilldelas statsbidrag och övriga lärare samt i förhållande till lärarens tidigare lön. För Karriärstegsreformen gäller att ”en person som nyanställs hos en huvudman på en förstelärartjänst ska få en lön som är högre än medianlönen för samma kategori lärare hos huvudmannen”. En tidigare anställd lärare ska ”få en lön som är högre än den lön läraren tidigare hade”. 30Avsnittet bygger i huvudsak och om ingenting annat anges på promemoria U2012/4904/S, Karriärvägar m.m. i fråga om lärare i skolväsendet och promemoria U2015/05040/UH, Statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. 31I Karriärstegsreformen: ”För att säkra en hög kvalitet på lärarna måste läraryrket göras mer attraktivt, så att eleverna får en förbättrad undervisning och därmed ökade förutsättningar att nå de nationella målen och goda resultat.”, promemoria U2012/4904/S, Karriärvägar m.m. i fråga om lärare i skolväsendet I Lärarlönelyftet: ”Det övergripande syftet med lärarlönelyftet är att bidra till att höja statusen och attraktiviteten i läraryrket och därmed i förlängningen till högre kunskapsresultat i skolan.”, promemoria U2015/05040/UH, Statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T anställda hos en huvudman blir förstelärare ska ”den sammanlagda genomsnittliga löneökningen för dessa lärare vara ”. Det sista villkoret möjliggör differentiering av påslaget för förstelärare.32 Dessa villkor skapar initialt en löneskillnad mellan karriärstegslärarna och övriga lärare men reglerar inte hur löneskillnaderna ska bestå . Motsvarande villkor som gäller för förstelärarna gäller för lektorerna, men för en löneförhöjning på . I Lärarlönelyftet ska huvudmannen ”till en sådan lärare, förskollärare eller fritidspedagog […] betala en lön som överstiger den lön som skulle ha betalats enligt den ordinarie lönerevisionen”. Den sammanlagda löneökningen hos varje huvudman ska ”överstiga den lön som annars skulle ha utgått enligt den ordinarie lönerevisionen med i genomsnitt och högst och lärare, förskollärare eller fritidspedagog”. Lärarlönelyftet får inte lämnas för nyanställning av lärare men får ges till lärare som tar del av statsbidrag för karriärsteg.33 Det definieras inte vad som ska räknas som nyanställd i förordningen. har definierat detta som att en månadslön måste ha betalats ut.34 Genom att statsbidraget rekvireras och lönerevision ska ske reglerar villkoren i Lärarlönelyftet att den löneskillnad som uppstår ska bestå . Villkor om att reformerna inte ska påverka lönebildningen Regeringen resonerar i de förarbeten som ligger till grund för respektive reform kring deras påverkan på parternas ansvar för lönebildningen. Där anges att lönesättningen för lärare är en fråga för parterna och att reformerna inte ska innebära en övergång till statlig lönepolitik. är avsikten inte att fördela medel till huvudmännen villkorslöst. I Karriärstegsreformen definierade regeringen inte närmare vad den avsåg med påverkan på lönebildningen. I Lärarlönelyftet menade regeringen att satsningen inte innebar en inblandning i den ordinarie lönesättningen då huvudmännen enligt statsbidragsförordningen för reformen skulle ta del av statsbidraget på villkor att de inte skulle hålla tillbaka löneökningarna för de lärare som fick del av statsbidraget i ordinarie lönerevisioner. Det var därmed lönerna för de lärare som tilldelas statsbidragen som inte för övrigt skulle påverkas av statsbidragen. 327 § förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. 339 § förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. 34Information på : ”Löneökning via Lärarlönelyftet får inte betalas ut i samband med nyanställning, utan får betalas ut först efter det att första månadslönen betalats ut. Det är sedan upp till huvudmannen att avgöra när det är lämpligt att läraren, förskolläraren eller fritidspedagogen får ta del av Lärarlönelyftet. Om den anställde byter tjänst eller skolenhet, men fortsätter vara anställd hos samma huvudman räknas detta inte som en nyanställning.” 1.246260, hämtad . 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Lönesättningen för de lärare som inte tilldelas statsbidragen regleras inte. Regeringen pekade också på att arbetsmarknadens parter inom skolområdet hade ett ansvar för att den ordinarie löneutvecklingen inte skulle hållas tillbaka på grund av de statliga medlen. I båda reformerna fördes resonemang om att det inte fanns hinder för, eller till och med var önskvärt, att fler lärares löner också höjdes. Regeringen angav att det inte fanns någonting som hindrade huvudmännen från att utse och själva finansiera fler förstelärare och lektorer än statsbidraget för karriärsteg räckte till. De skulle även kunna ge karriärstegslärarna ett större lönepåslag än statsbidraget täckte. Samma skrivningar finns inte i förarbetena till Lärarlönelyftet. Regeringen har dock i uttalanden efter att Lärarlönelyftet infördes signalerat att huvudmännen har ett ansvar att höja lönerna för fler lärare om dessa upplevs ha en felaktig lön och att Lärarlönelyftet ska fungera som en katalysator för en bättre lokal lönebildning. Regeringen berömmer också vissa kommuner som har aviserat att de kommer att ge lärare en löneförhöjning vid sidan av Lärarlönelyftet.35 2.2.2 Motiv till att reformerna finns parallellt och hur de ska samspela Regeringen menade när Lärarlönelyftet infördes att Karriärstegsreformen varit ett första steg mot att höja läraryrkets attraktionskraft men att det krävdes fler åtgärder. Regeringen ville ta ytterligare ansvar genom en särskild lärarlönesatsning som skulle omfatta fler lärare än Karriärstegsreformen. Regeringen valde därmed att behålla två likartade reformer och har inte försökt skapa ett enhetligt system av båda reformerna. En anledning var att de centrala arbetsgivarorganisationerna och lärarnas fackliga organisationer inte ville att Lärarlönelyftet skulle blandas ihop med Karriärstegsreformen utan vara en separat satsning. Regeringen angav vidare att en förutsättning för att satsningen skulle fungera lokalt var att den skulle få god acceptans av dem som ska implementera den. Regeringen för resonemang kring att reformerna är likartade och att kriterierna för urval av lärare i Lärarlönelyftet kan ha beröringspunkter med de tänkbara arbetsuppgifter en förstelärare kan ha. Men då huvudmännen utformat karriärtjänsterna på olika sätt gav man respektive huvudman ansvar för att hantera Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet så att de skulle fungera på ett ändamålsenligt sätt lokalt. Regeringen valde därmed att överlåta till huvudmännen 35”Lärarlönelyftet räcker till fler än 60 000 lärare. Men om det finns fler lärare som har fel lön måste det ansvaret tas lokalt. […] Vi ser huvudmän som tar eget ansvar genom lokala lönelyft för att höja lönen för fler lärare än de som det statliga bidraget räcker till […] Det är välkommet och vi hoppas att fler följer efter.” , minister för högre utbildning och forskning och , utbildningsminister. Vi kan inte ge alla lärare ett lärarlönelyft, debattartikel publicerad i , alla-larare-ett-lonelyft/, hämtad från hemsida . R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T att bestämma om lärare som tagit del av statsbidrag för karriärsteg även skulle kunna ta del av statsbidraget för lärarlönelyft. 2.2.3 Delmål med reformerna I båda reformerna ställer regeringen upp villkor för fördelningen av statsbidragen. Dessa villkor ger i kombination med statsbidragens storlek vissa förväntade effekter på lärarnas löner. Dessa effekter är dock inte alltid tydligt uttryckta som målsättningar av regeringen. De förväntade effekterna ses i granskningen som delmål för reformerna och förutsättningar för att reformerna ska bidra till målet att höja läraryrkets attraktionskraft. Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet är två stora satsningar som innebär att staten överför 1,2 mdkr respektive 3 mdkr till huvudmännen , vilket motsvararar av huvudmännens årliga lönesumma till lärare i grund- och gymnasieskolan.36 Inga andra yrken tillförs så stora lönesummor. Det borde, givet att huvudmännen inte minskar sin egen lönesumma med motsvarande belopp, leda till att lärarnas genomsnittliga lönenivå och relativlöner ökar. Båda reformerna syftar till att skapa en löneskillnad mellan de lärare som får statsbidragen och övriga lärare. Givet att statsbidragen ges till ett urval lärare och att bidragens storlek ger stora löneökningar till de utvalda lärarna borde båda statsbidragen leda till ökad lönespridning. kan de målsättningar regeringen uttrycker för lärarnas löner, vid sidan av de målsättningar som ges av villkoren i statsbidragsförordningarna, motverka lönespridningen. Det är tydligast i Lärarlönelyftet. Om huvudmännen skulle höja lönen för alla lärare som inte får Lärarlönelyftet med samma belopp som lärarlönelyftslärarna totalt får påverkas inte lönespridningen. Hur huvudmännen väljer att fördela Lärarlönelyftet till karriärstegslärare påverkar också lönespridningen. Statsbidragen kan dock få effekter vid sidan av de villkor som staten ställt upp för statsbidragen. Som påpekar i sin underlagsrapport till granskningen visar historiska erfarenheter av statliga interventioner i lönebildningen att dessa kan påverka lönebildningen på oväntade sätt och att lönebildningen inte bara kan avgränsas till lönerna i sig. 37 undersöker även om statsbidragen påverkat huvudmännens lönebildning på andra sätt än de som regeringen reglerat att de ska göra. 36Beräkningen baseras på uppgifter från SCB som innehåller månadslöner för grundskol- och gymnasielärare för åren 2010–2012 (AM0110A1) vilka har multiplicerats med 12 (månader) samt antalet anställda grund- och gymnasielärare () . Ett genomsnittsbelopp har beräknats för de tre åren. Genomsnittsbeloppet för det aggregerade lönebeloppet är drygt 43 miljarder för lärare i grund- och gymnasieskolan. 37Forslund, A. (2017) Statliga interventioner i svensk lönebildning – erfarenheter och möjliga risker. Underlagspromemoria till granskningen. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3 Statliga satsningar på lärarlöner 3.1 Har statsbidragen påverkat lärarnas löner på avsett vis? I detta avsnitt redovisas resultat för hur reformerna har påverkat lärarnas relativlöner, deras generella lönenivå och lönespridningen mellan lärare. Regeringen har i förarbeten och via villkoren för lönesättning i statsbidragsförordningarna för reformerna uttryckt vissa delmål för hur reformerna ska påverka lärarnas löner. Reformerna kan, som beskrevs i avsnitt 2.2.3, förväntas öka lärarnas generella lönenivå, deras relativlöner och lönespridningen mellan lärare. Det är via dessa delmål som målet om att öka läraryrkets attraktionskraft ska nås. Delmålen ses i granskningen som förutsättningar för att reformerna ska bidra till att öka läraryrkets attraktionskraft. I avsnittet bedöms om delmålen uppnåtts. 3.1.1 Har reformerna ökat lärarnas relativlöner? Lärarna har haft en sämre löneutveckling än många andra yrkeskategorier. En undersökning visar exempelvis att lärarnas relativa lön försämrats under det senaste halvseklet jämfört med industriarbetares och industritjänstemäns.38 Svenska lärares lön ligger under genomsnittet för lärare även i ett internationellt perspektiv. Inför kommunaliseringen av skolan 1991 motsatte sig stora grupper av lärare att kommunerna skulle ta över arbetsgivaransvaret för lärarna från staten och lärarna kompenserades med stora löneökningar av staten för att gå med på reformen.39 sattes lärarnas löner i centrala avtal och följde fasta löneskalor som framför allt baserades på erfarenhet. De ersattes därefter med lokal lönebildning och individuell lönesättning.40 Sammantaget ledde dessa förändringar inte till en förbättring av lärarnas relativa löneutveckling på . Det verkar snarare som att det relativa löneläget försämrades något. I diagram 1 beskrivs löneutvecklingen för tre lärarkategorier och fem jämförelsekategorier samt ett genomsnitt för samtliga yrken . Av figuren framgår att grundskollärare tillsammans med gymnasielärare bytt plats i fördelningen med sjuksköterskor. Även jämfört med övriga jämförelsegrupper har 38Persson, M. och , E. Lärarlönerna. Ekonomisk debatt, nr 4/2014. 39Forslund, A. (2017). Statliga interventioner i svensk lönebildning – erfarenheter och möjliga risker. Underlagspromemoria till granskningen. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T grundskollärare och gymnasielärare haft en sämre relativ löneutveckling . Förskollärare förefaller dock ha haft en något mer gynnsam utveckling än grundskollärare, även om de har haft en relativt sämre utveckling än de flesta andra jämförelsegrupperna. Diagrammet beskriver även en relativ återhämtning av samtliga lärargruppers löner . Motsvarade mönster syns inte hos jämförelsegrupperna. Den relativa förbättringen 2013 sammanfaller i tiden med implementeringen av Karriärstegsreformen. Diagram 1 Genomsnittlig månadslön, kronor efter yrkesgrupp (SSYK) och år Källa: SCB, lönestrukturstatistiken. På grund av förändringar i standarden för hur yrken klassificeras kan inte jämförelser göras . Utvecklingen har dock varit fortsatt gynnsam för lärare. Lärarlönernas tillväxttakt har legat över genomsnittet för perioden – 2016 enligt SCB:s lönestrukturstatistik. Grundskollärare är de bland lärarna som har haft den största löneökningen , . Det sammantagna måttet för samtliga yrken har ökat . Löneökningen för samtliga lärarkategorier är . 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Inga heltäckande data har funnits tillgängliga för löneutvecklingen efter Lärarlönelyftet när analyserna i granskningen genomfördes.41 Det har därför inte varit möjligt att följa utvecklingen av lärarnas relativlöner efter Lärarlönelyftet på samma sätt som efter Karriärstegsreformen. har dock redovisat preliminära resultat för löneutvecklingen . Lönenivåerna i kommunerna har enligt analysen ökat i jämförelse med i andra sektorer och lärarlönerna anges som bidragande orsak till detta.42 Lärarnas generella lönenivå och lärarnas relativlöner kan därmed förväntas ha ökat till följd av Lärarlönelyftet. Det är rimligt givet att Lärarlönelyftet tillfört huvudmännen omkring 1,4 mdkr . 3.1.2Har reformerna ökat lärarnas generella lönenivå och lönespridningen mellan lärare? Utvecklingen av lönenivån och lönespridningen för grundskol- och gymnasielärare beskrivs i diagram 2 respektive 3.43 I diagram 2 redovisas hur den genomsnittliga månadslönen samt dess standardavvikelse har utvecklats för lärarna . Standardavvikelsen beskriver den genomsnittliga avvikelsen från medelvärdet och visas av avståndet mellan den översta streckade linjen och den nedersta streckade linjen. Av diagrammet framgår att genomsnittslönen, den mittersta linjen, har stigit med över perioden, från nästan till . Dessutom verkar spridningen ha tilltagit efter 2012 vilket visas av att avståndet mellan den översta linjen och den nedersta linjen ökat. Ökningen sammanfaller med införandet av Karriärstegsreformen. Lönerevisionen för de kommunala huvudmännen hade 2017 slutdatumet . De privata huvudmännen genomför lönerevisionen . Enligt beräkningar från konjunkturlönestatistiken hade lönerna i kommunerna ökat med i genomsnitt under 2017 jämfört i ekonomin som helhet. 43Analysen omfattar lärare i grund- och gymnasieskolan, dock inte speciallärare eller specialpedagoger. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T Diagram 2 Genomsnittlig månadslön och standardavvikelse för grundskol- och Källa: Egna analyser av data från SCB. I diagram 3 visas utvecklingen av lönespridningen för grundskol- och gymnasielärare i form av percentilavståndet mellan den . Den är den lön som av lärarna ligger under eller på samma nivå som, och som de kvarvarande av lärarna har en högre lön . Den är den lön som av lärarna ligger under eller på samma nivå som och som de kvarvarande av lärarna har högre lön . Diagrammet visar avståndet mellan de båda percentilerna (– )44. Av diagram 3 framgår att avståndet mellan var vid periodens början . Den motsvarades då av en månadslön på och den 90:e av en lön på . ökade percentilavståndet för att därefter vara i stort sett oförändrat . ökade avståndet med då det var . De lägst betalda lärarna tjänade då och de högst betalda lärarna nästan . Avståndet mellan den har också beräknats med liknade resultat. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 3 Löneavstånd i kronor mellan för grundskol- och Källa: Egna analyser av data från SCB. Motsvarande analys som beskrivs i diagram 3 har även gjorts för karriärstegslärare och övriga lärare separat. Analysen visar att lönespridningen har ökat även bland de övriga lärarna efter reformen. Åren innan reformen var percentilavståndet relativt för de lärare som inte har fått ta del av Karriärstegsreformen på strax . Percentilavståndet ökar därefter med till året efter reformen. Arbetsmarknaden för lärare varierar mellan storstad och landsbygd. Även om efterfrågan är hög i hela landet så präglas städerna av en högre konkurrens med fler skolor och huvudmän som konkurrerar om samma lärare. Därför har analysen som beskrivs i diagram 3 även gjorts uppdelad på landsbygd och storstäder enligt SKL:s indelning.45 Lönespridningen är större i storstäderna jämfört med landsbygden efter att karriärtjänsterna har införts. Skillnaden mellan grupperna kan delvis bero på den större konkurrens om lärare som präglar storstäderna. Av de båda diagrammen ovan framgår att lönespridningen har ökat sedan implementeringen av Karriärstegsreformen och det verkar som om reformen har Kommungruppsindelning 2017 - Omarbetning av Kommuner och Landstings kommungruppsindelning. har i beräkningen lagt ihop de tre grupperna: pendlingskommun nära storstad, pendlingskommun nära större stad och storstäder samt större stad i en grupp och även lagt ihop grupperna: landsbygdskommun samt landsbygdskommun med besöksnäring i en grupp. Övriga grupperingar har uteslutits. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T bidragit till en ökad lönespridning i lärarkåren. Dessa resultat motsvarar resultaten i en tidigare analys av Statskontoret av Karriärstegsreformens effekter på lönespridningen bland lärare. Statskontorets slutsats var att lönespridningen hade ökat och att reformen har varit en bidragande orsak till detta.46 Som nämnts har det inte funnits tillgång till heltäckande data för löneutvecklingen efter Lärarlönelyftet och det har inte varit möjligt att göra samma analyser för Lärarlönelyftet som för Karriärstegsreformen. Svaren i enkätundersökningen och andra preliminära undersökningar kan dock ge indikationer på hur lönerna kommer att utvecklas efter Lärarlönelyftet. Som nämndes i avsnitt 3.1.1 visar att lärarnas generella lönenivå har ökat och myndigheten bedömer att Lärarlönelyftet är en orsak till detta.47 Det stöds av resultaten i enkätundersökningen. av rektorerna och av huvudmännen uppger att Lärarlönelyftet ökat lärarnas genomsnittliga lönenivå något eller mycket. Det är inte förvånande då de summor som tillförs huvudmännen via Lärarlönelyftet är stora, 1,4 mdkr . Lärarlönelyftets konstruktion, som innebär att ett stort antal lärare får jämförelsevis stora löneökningar i förhållande till övriga lärare, medför allt annat lika att lönespridningen mellan lärare ökar. Hur lönespridningen ser ut i lärarkåren efter Lärarlönelyftet beror dock dels på i vilken utsträckning huvudmännen valt att fördela Lärarlönelyftet till karriärstegslärare samt hur de ordinarie lönerevisionerna genomförs efter reformen. Om karriärstegslärarna tar del av Lärarlönelyftet i stor utsträckning ökar lönespridningen mellan lärarna och om de inte tar del av Lärarlönelyftet blir lönespridningen mindre. Enligt enkätundersökningen var det av huvudmännen som låtit förstelärare ta del av Lärarlönelyftet.48 Andelen förstelärare som tagit del av Lärarlönelyftet uppgick enligt till under rekvisitionen . Det motsvarar av alla som tagit del av Lärarlönelyftet. Förstelärarna fick i genomsnitt ett något lägre lönepåslag än de som inte var förstelärare, i mot 2 606 kr.49 De val huvudmännen gjort vid fördelningen av Lärarlönelyftet kan därmed öka Uppföljning av karriärstegsreformer för lärare – delrapport 3. Enligt beräkningar från konjunkturlönestatistiken hade lönerna i kommunerna ökat med i genomsnitt under 2017 jämfört i ekonomin som helhet. 48Frågorna i enkäten som resultaten i huvudsak baseras på gäller förstelärare. Dessa är dock få, endast 169 stycken , och bedöms inte ha påverkat resultaten på ett avgörande sätt. Uppföljning av Lärarlönelyftet . 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N lönespridningen hos av huvudmännen och torde göra det i lärarkåren generellt. Om lärare som inte tagit del av Lärarlönelyftet skulle ges en extra löneförhöjning i förhållande till den som lärarlönelyftslärarna får i den ordinarie lönerevisionen, minskar den lönespridning Lärarlönelyftet gett upphov till. Enligt de rektorer som intervjuats i undersökningen har det uppstått ett visst tryck på att justera lönen för de lärare som inte tagit del av Lärarlönelyftet, eftersom de löneskillnader som uppstått via Lärarlönelyftet upplevs vara för stora. Resultaten i enkätundersökningen pekar också på att en kompensation av övriga lärares löner kan komma att ske. Tabell 1 Rektorer. Hur lönesättningen görs i den ordinarie lönerevision som genomförs 201750. Andel (procent).