prop · H50380 · 2018-01-30 00:00:00 — Det saknas t.ex. närmare bestämmelser om beslut om bidrag och beslut om utbetalning av bidrag. I förslag till lag om bostadsanpassningsbidrag finns ändringar som kan medföra att nya frågor måste hanteras i handläggningen av ett ärende. Ett exempel är förslaget om att en flerbostadshusägare ska kunna ta över rätten till bostadsanpassningsbidrag, som beskrivs närmare i avsnitt 5.3. Mot bakgrund av detta bedömer att det finns anledning att i lagen föra in mer utförliga regler kring beslut om utbetalning av bidrag. Regeringen delar bedömning och följer i huvudsak förslag. I syfte att tydliggöra för sökanden vilket beslut som fattats avseende bidragsansökan, och ge de kommunala handläggarna mer stöd i ärendehanteringen, så föreslår regeringen att viss handläggning regleras i lagtext. Sådana tydliggöranden är att beslut som meddelas ska innehålla uppgift om vilka åtgärder som avses, i vilken form bidraget beviljas (kontantbidrag, begagnad anordning eller som ett åtagande från kommunen) och, om bidraget ges som kontantbidrag, vilket belopp som beviljas. I förhållande till nuvarande lag läggs det till ett redovisningskrav för att bidrag ska kunna betalas ut. Kommunen kan på så sätt kontrollera att kostnaderna för genomförandet av en beviljad åtgärd inte understiger det ursprungliga bidragsbeloppet. I linje med synpunkter från flera remissinstanser och Lagrådet anser regeringen att det belopp som anges i beslutet ska vara ett maxbelopp för vad som sedan kan betalas ut. Om sökandens kostnad för bostadsanpassningsåtgärden understiger det belopp som anges i beslutet, ska endast bidrag som motsvarar den faktiska kostnaden betalas ut. föreslår även att det i beslutet ska anges åtgärderna senast ska vara utförda. Ett flertal remissinstanser är positiva till förslaget. När det handlar om mer omfattande anpassningsåtgärder kan dock utförandet av olika anledningar ofta ta än beräknat. I de fall bostadsanpassningsbidrag beviljas i form av ett åtagande från kommunen att låta utföra åtgärderna kan kommunens upphandling av bostadsanpassningsåtgärder överklagas. Som Förvaltningsrätten i har påpekat är det i sådana fall svårt att ange någon tid när åtgärderna senast ska vara utförda. Något närmare resonemang om vad som händer om anpassningen inte är utförd vid den angivna tidpunkten förs inte i rapporten. Så som lagförslag är utformat får det inga konsekvenser för sökanden om anpassningen inte är utförd som anges i beslutet. Det är också oklart vilka rättsverkningar det får att införa detta krav i lagen, exempelvis om det ger sökanden möjlighet att rikta några krav mot kommunen om kommunen inte utför anpassningen . Något vägande skäl för att införa kravet i lagen, utöver behovet av att närmare reglera kommunernas handläggning av ärenden, anges inte i rapporten. Regeringen konstaterar att om en åtgärd inte utförs av sökanden inom rimlig tid, kan det ifrågasättas om anpassningen fortfarande behövs. I sådana fall kan det finnas möjlighet att med stöd av 19 § den föreslagna lagen återkalla beslutet. De behov kommunen kan ha av att avsluta ärenden där utbetalning eller verkställighet av någon anledning inte sker, tillgodoses således genom möjligheten att återkalla beslut, se även avsnitt 5.16. Regeringen anser mot bakgrund av det anförda att det inte ska införas en skyldighet för kommunerna att i beslut ange åtgärderna senast ska vara utförda. Vad gäller och jämlikhets synpunkt så gör regeringen bedömningen att handläggningen av ärenden kring bostadsanpassningsbidrag ska följa gällande förvaltningslagstiftning. Den föreslagna bestämmelsen i 18 § innebär i praktiken att beslut om bidrag ska vara skriftliga. I enlighet med Lagrådets förslag föreslår regeringen att en ansökan om bidrag ska prövas av den kommun där den bostad som avses med ansökan är belägen. Lagförslaget täcker endast de delar i ärendehandläggningen som regeringen bedömer är nödvändigt att reglera. I fråga om hur kommunen ska organisera sin verksamhet för att uppnå kortast möjliga handläggningstid och liknande är det ett avgörande för varje enskild kommun, då förutsättningarna är mycket olika över landet. Regeringens förslag: En kommun som har beviljat kontantbidrag ska kunna återkalla beslutet före utbetalningen om de förutsättningar som låg till grund för beslutet inte längre finns. Bostadsanpassningsbidrag och bidrag till reparationer, besiktning och underhåll som har beviljats i form av ett åtagande från kommunen att låta utföra åtgärden och bostadsanpassningsbidrag som har be- viljats i form av överlämnande av en begagnad anordning ska kunna återkallas innan beslutet har verkställts, om de förutsättningar som låg till grund för beslutet inte längre finns. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens för- I förslag regleras endast återkallelse av kontantbidrag. Remissinstanserna: anser att förslaget till regle- ring av återkallelse bör förändras och även inkludera bostadsanpass- ningsbidrag beviljat som åtagande eller återanvänd produkt. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande lagstiftning finns det en möjlighet för kommunen att återkalla ett beslut om bostadsanpass- ningsbidrag eller återställningsbidrag före utbetalningen av bidraget, om förutsättningarna som låg till grund för beslutet inte längre finns. ringen anser att denna möjlighet ska kvarstå. kommun anser regeringen också att denna möjlighet ska finnas om bo- stadsanpassningsbidrag eller bidrag till reparationer, besiktning och underhåll har beviljats i form av ett åtagande från kommunen eller över- lämnande av en begagnad anordning. Lagrådet redogör i sitt yttrande för de principer som enligt praxis gäller för att ett för den enskilde gynnande beslut ska kunna ändras. Lagrådet anser att den nu aktuella bestämmelsen inte är ägnad att värna den enskildes berättigade intresse av förutsebarhet och anför därför att det bör övervägas att ge bestämmelsen ett snävare tillämpningsområde. Regeringen konstaterar att systemet för bostadsanpassningsbidrag, där sökanden först beviljas ett bidrag och sedan måste redovisa nerlagda kostnader för att få bidraget utbetalat, skiljer sig från andra bidrags- Handläggningen av ett ärende upphör inte när beslutet meddelas utan först när bidraget betalas ut eller verkställs. Det finns därför behov av en möjlighet att kunna återkalla ett gynnande bidragsbeslut i vissa fall. Frågan är om bestämmelsen är tillräckligt tydligt utformad för att den enskildes intresse av förutsebarhet ska vara tillgodosett. Med hänsyn till den särskilda process som gäller i ärenden om bostads- anpassningsbidrag, måste det kunna förutsättas att sökanden är medveten om sin skyldighet att minimera kommunens kostnader genom att under- rätta kommunen om ändrade förutsättningar innan en anpassningsåtgärd vidtas eller om något inträffar en anpassningsåtgärd vidtas. Regeringens förslag innebär att det i den nya lagen kommer att finnas ett återkallelseförbehåll, det kommer alltså redan från början stå klart för sökanden att kommunen kan komma att ändra det gynnande beslutet om det framkommer skäl för det. För att ytterligare förtydliga detta för- hållande är det ofta lämpligt att en upplysning om förbehållet också tas in i det beslut som meddelas i det enskilda fallet (jfr prop. 2016/17:180 s. 232–233). Det är kommunen som ska visa att de förutsättningar som låg Prop. 2017/18:80 till grund för beslutet inte längre finns. En sådan situation kan vara att anpassningarna inte har utförts i enlighet med beslutet, exempelvis då inlämnade ritningar som beslutet grundar sig på inte har följts. Likaså kan beslutet återkallas t.ex. om sökanden har flyttat till ett särskilt boende och därför inte längre har behov av en anpassningsåtgärd i den bostad som beslutet avser. Regeringen anser att det föreslagna återkallelseförbehållet är tillräckligt tydligt utformat för att tillgodose den enskildes intressen av förutsebarhet. En ytterligare avgränsning av bestämmelsen skulle kunna innebära att kommunen måste betala ut bidrag eller vidta en åtgärd trots att det inte leder till att bostaden blir ändamålsenlig för sökanden. En sådan ordning skulle inte överensstämma med lagens systematik i övrigt. Regeringens förslag: En kommun ska kunna få besluta om återbetalning av kontantbidrag helt eller delvis 1.om mottagaren av bidraget genom oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidrag felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp, eller 2.om bidrag i annat fall felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp och mottagaren skäligen borde ha insett detta. Om det finns särskilda skäl ska kommunen kunna få efterge återbetalningsskyldigheten helt eller delvis. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens för- föreslår att även i de fall mottagaren genom oriktiga upp- gifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidrag felaktigt har läm- nats eller lämnats med för högt belopp, ska det krävas att mottagaren skäligen borde ha insett detta för att beslut om återbetalning ska kunna Remissinstanserna: anser att lagförslaget om återbetalning bör förändras och även inkludera bostadsanpassningsbidrag beviljat som åtagande eller återanvänd produkt. Skälen för regeringens förslag: Förslaget motsvarar i huvudsak reg- lerna om återbetalning i lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. men anpassas till att ”kontantbidrag” införs i lagen. föreslår att möjligheten att kräva återbetalning i de fall mot- tagaren har förorsakat den felaktiga utbetalningen ska begränsas till de fall då mottagaren skäligen borde ha insett detta. Regeringen anser att mottagaren av bidrag även i fortsätt- ningen ska ha ett strikt ansvar i de fall denne har förorsakat den felaktiga Detta ligger i linje med regleringen i andra bidragssystem, se t.ex. 108 kap. 2 § socialförsäkringsbalken och 5 kap. 1 § studiestöds- lagen (1999:1395). Regeringen anser att kommunerna bör ha möjlighet att återkräva bidrag som beviljats på grunder som inte är förenliga med lagens syfte. anser inte regeringen att det är rimligt att kommunen ska kunna besluta 2017/18:80 om återbetalning av bostadsanpassningsbidrag som har beviljats i form av ett åtagande eller en begagnad anordning. I många fall skulle det vara mycket svårt att beräkna vad motsvarande kostnad för åtgärden är, vilket försätter mottagaren i en rättsosäker situation. I sådana fall bör i stället kommunen se till att ha så god insikt i sökandens situation, att kommunen kan avgöra om det är aktuellt med återkallelse av beslutet innan bostadsanpassningsåtgärden blivit utförd. 5.18Tillsyn, verkställighetsföreskrifter och överklagande Regeringens förslag: Tillsyn över tillämpningen av lagen ska utövas av den myndighet som regeringen bestämmer. I lagen ska det införas en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela närmare föreskrifter om verkställigheten av lagen. Kommunens beslut enligt lagen eller enligt en föreskrift som har meddelats med stöd av lagen ska få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd ska krävas vid överklagande till kammarrätten. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. föreslår att tillsynen ska utövas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Remissinstanserna: När det gäller ordet ”tillsyn” antar kommuns stadsbyggnadskontor att ansvarig tillsynsmyndighet kommer att pekas ut. anser att överklagandebestämmelsen ska utformas så att det framgår att även föreskrifter som meddelats med stöd av lagen ska kunna överklagas. Skälen för regeringens förslag: I lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. anges att har tillsyn över kommunernas bidragsverksamhet. föreslår att tillsyn över tillämpningen av lagen ska utövas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Något resonemang om varför tillsynsansvar ska föras över till regeringen förs inte i rapporten. I rapporten anges att bestämmelsen utformas på detta sätt av lagtekniska skäl. Avsikten med bestämmelsens utformning får därför anses vara att, till skillnad från nuvarande reglering, undvika att i lagen ange vilken myndighet som ska ha tillsynsansvar. Regeringen anser att tillsynen över tillämpligheten av lagen ska utövas av en myndighet, inte av regeringen. Regeringen föreslår därför att det i lagen endast anges att tillsyn utövas av den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen har för avsikt att i förordning ange vilken myndighet som ska vara tillsynsmyndighet. Lagrådet efterfrågar ett förtydligande av vilka beslut som ska kunna överklagas. Regeringens avsikt är att även beslut som kommunen fattar enligt en verkställighetsföreskrift som har meddelats med stöd av den nya lagen ska kunna överklagas. Ett sådant förtydligande föreslås därför. Regeringens förslag: Samtliga lagförslag ska träda i kraft . Den nuvarande lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. ska upphöra att gälla den dag som den nya lagen om bostadsanpassningsbidrag träder i kraft. En övergångsbestämmelse ska införas med innebörden att äldre föreskrifter fortfarande gäller för ansökningar om bidrag som har kommit in till kommunen före ikraftträdandet. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. I rapporten föreslås inget datum för ikraftträdande. Remissinstanserna: anser att redovisningen av särskilda hänsyn till tidpunkten för ikraftträdande är bristfällig. Skälen för regeringens förslag: Förslaget till ny lag om bostadsanpassningsbidrag innebär i princip att samtliga bestämmelser i lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. har förts över till den nya lagen. Vissa av paragraferna är utformade i överensstämmelse med motsvarande bestämmelser i den äldre lagen, eller skiljer sig från dessa bestämmelser enbart i språkligt eller redaktionellt hänseende. I vissa paragrafer har det gjorts förtydliganden i förhållande till den äldre lagen. I den föreslagna lagen om bostadsanpassningsbidrag har det dock även tillkommit ett antal nya bestämmelser. måste ändra sina föreskrifter med anledning av den nya lagen. Verket måste också hinna ta fram informationsmaterial om den nya lagen. Även kommunerna måste hinna anpassa sin verksamhet till de nya krav som ställs i lagen t.ex. vad gäller medgivande. Med anledning av detta föreslår regeringen att den nya lagen om bostadsanpassningsbidrag ska träda i kraft . Den följdändring som föreslås i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ska träda i kraft . Regeringen föreslår vidare att lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. ska upphöra att gälla den dag som lagen om bostadsanpassningsbidrag träder i kraft. Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för ansökningar om bidrag som har kommit in till kommunen före ikraftträdandet. För det fall de nya bestämmelserna skulle kunna leda till en mer generös utgång i ärendet för den enskilde, har denne möjlighet att återkalla sin ansökan och göra en ny ansökan efter att den nya lagen har trätt i kraft. 7.1Konsekvenser för den enskilde Regeringen föreslår att den som söker bostadsanpassningsbidrag ska vara den vars behov bidraget eller stödet ska täcka. Det innebär för personen med funktionsnedsättning att hon eller han är sökande och därför står i 2017/18:80 centrum av ärendehantering gällande bostadsanpassningsbidrag. Det ger även personen med funktionsnedsättning möjlighet att överklaga beslut och denne rätt att själv besluta om installerandet respektive bortmonterande av bostadsanpassningen. Lagförslaget ger även sökande ökade förutsättningar att skydda känsliga uppgifter om sin person. Enligt artikel 22 i konventionen om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning ska konventionsstaterna skydda den enskildes personliga integritet i fråga om uppgifter om personliga förhållanden och uppgifter om hälsa och rehabilitering för personer med funktionsnedsättning på lika villkor som för andra. Förslaget innebär en möjlighet för personen med funktionsnedsättning att inte behöva delge t.ex. bostadsägaren privata uppgifter om sitt hälsotillstånd. Förslaget står inte i motsättning till förslaget om överlåtelse av bostadsanpassningsbidrag till ägaren av ett flerbostadshus, då överlåtelsen sker efter att utredningen om sökanden är berättigad till bostadsanpassningsbidrag är avslutad. Hemmavarande ungdomar som är myndiga har enligt lagförslaget möjlighet att söka bostadsanpassningsbidrag själva. Förslaget ger personen med funktionsnedsättning en möjlighet att själv ta ansvar för sin mobilitet, att växa och frigöra sig på lika villkor som ungdomar utan funktionsnedsättning. Samhällets institutioner ska främja barn och ungas personlighetsutveckling och bidra till allas möjlighet att vara delaktiga i samhället. Avseende lagförslaget kring bostadsanpassningsbidrag vid byte av bostad, förflyttas ansvaret att välja en lämplig bostad över till den sökande. Det innebär att personen med funktionsnedsättning ges större möjlighet att själv forma sitt liv. Restriktionerna kring vilka anpassningsåtgärder som kan ligga till grund för bostadsanpassningsbidrag vid flytt, anses rimliga då det åligger sökande att själv finna en lämplig bostad. Regeringens lagförslag är mer detaljerat än lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. Det innebär för den enskilde att lagen även blir mer förutsägbar än nu gällande lag. Regeringen gör bedömningen att lagförslaget inte har någon påverkan på jämställdheten. Lagförslaget kommer att påverka kommunerna ekonomiskt på två sätt. Dels genom påverkan på kommunernas ärendehantering och därmed de administrativa kostnaderna, och dels genom att andra belopp kommer att betalas ut som bidrag. Kostnader för kommunernas administration kring bostadsanpassningsbidrag I undersökning av kommunernas hand- läggning av bostadsanpassningsbidraget (2016:2) ges en bild av kom- munernas effektivitet kring ärendehantering av bostadsanpassnings- I de största kommunerna hanterar varje enskild handläggare i genomsnitt ca 420 ärenden . I de mindre kommunerna hanterar en enskild handläggare i genomsnitt ca 230 ärenden . kommunernas effektivitet kring ärendehandläggning har kommuner med mindre antal invånare än 12 900 utelämnats. Det råder stor variation kring hur kommunerna har valt att administrera ärenden om bostadsanpassningsbidrag. Skillnaderna handlar dels om under vilken nämnd som ansökningarna hanteras, dels om hur kom- munerna valt att forma administrationen. I större kommuner finns ofta en avdelning som enbart hanterar ärenden kring bostadsanpassningsbidrag. de allra minsta kommunerna inkommer naturligtvis färre ansökningar per år, och därför faller det sig naturligt att inte ha en heltidsanställd hand- läggare som enbart arbetar med bostadsanpassningsbidrag. kommuner har valt att samarbeta kring ärendehanteringen, och sökanden kan då få vända sig till grannkommunen för att få sitt ärende prövat. nordligaste kommunerna verkar den här typen av samarbeten ovanliga, man kan anta att de geografiska förutsättningarna inte gör det rimligt. Men i mellanstora kommuner där det finns flera handläggare som ar- betar med bostadsanpassningsbidraget, så har man fortfarande en betyd- ligt lägre effektivitet i handläggningen av ärenden än i de största kom- Enligt (2016:2) har mindre och mellanstora kommuner större brister i den formella hanteringen jämfört med stor- En förklaring till skillnaden kan vara att lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. dels är krånglig, dels ställer olika villkor på hanteringen av ärenden beroende på av vilken anledning sökanden Regeringens lagförslag bidrar till en enklare hantering av bostads- anpassningsbidrag genom tydligare reglering och genom att ärendehante- ringen kommer bli mer likartad oavsett om det rör bostadsanpassnings- bidrag vid flytt eller vid en första ansökan av bostadsanpassningsbidrag. Genom att det i lagen förs in att medgivande är en förutsättning för att bostadsanpassningsbidrag ska kunna beviljas slipper kommunen lägga resurser på utredningar som sedan inte kan omsättas till verkställbara Dessutom kodifierar lagförslaget viss praxis som exempelvis bostadsanpassningsbidrag när det finns andra brister i bostaden. Regeringen bedömer därför att kommunernas kostnader för adminis- tration inte kommer att öka av lagförslaget. ringen som föreslås ger kommunerna möjlighet att effektivisera ärende- hanteringen och därmed minska kostnaderna kring ärendehanteringen av Antalet personer som är behöriga att ansöka bostadsanpassningsbidrag förväntas inte öka med regeringens lagförslag, då den grupp personer som bidraget syftar att stödja inte utvidgas i lag- Förslag som påverkar storleken på utbetalningen av Bostadsanpassningsbidrag till åtgärder i särskilda boendeformer har kommunernas kostnader för bostads- anpassningsåtgärder i särskilda boendeformer kostat kommunerna i genomsnitt av den totala kostnaden för bostadsanpassnings- Genom regeringens förslag tas möjligheten att söka bo- stadsanpassningsbidrag för de som bor i särskilda boendeformer bort, då 2017/18:80 huvudmannen för verksamheten har ansvar för att boendet är utformad på lämpligt sätt. Förslaget bedöms ge en kostnadsminskning på . Förslaget medför en viss omfördelning av kostnaderna inom kommunen, då av de särskilda boendeformerna för äldre och av särskilda boendeformer beviljade genom socialtjänstlagen för yngre drivs i regi. Det saknas uppgifter om andelen privata utförare för verksamheter inom särskilda boendeformer enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Därför bygger antagandet på att uppdelningen av privata och kommunala utförare är detsamma som för verksamheter inom särskilda boendeformer enligt socialtjänstlagen. Enligt uppgifter från bor ca 120 000 personer på särskilt boende, varav ca 95 000 i särskilt boende i regi. Genomsnittskostnaderna för bostadsanpassningsbidrag per person som bor i särskilt boende blir ca , vilket innebär att de kostnader för bostadsanpassningsåtgärder som kvarstår inom kommunen är ca . Kostnaderna för anpassningarna blir dock i det sammanhanget en långsiktig investering som kan användas av fler än en person. Borttagande av nedre gräns för återställningsbidrag Regeringen föreslår ett borttagande av den nedre gränsen för återställningsbidraget. Då det saknas uppgifter om kommunernas exakta kostnader för återställningsbidrag baseras den ekonomiska konsekvensanalysen på följande antaganden. –Återställningsbidraget kostar per ärende lika mycket som bostadsanpassningsbidraget per ärende. –Andelen personer som beviljas återställningsbidrag är lika stor i gruppen som beviljas i bostadsanpassningsbidrag som i gruppen som beviljas mer än i bostadsanpassningsbidrag, d.v.s. . –av alla beviljade bostadsanpassningsåtgärder kan ligga till grund för ökad kostnad för återställningsbidrag. Övriga kostar antingen mer är att åtgärda, eller är inte till nackdel för andra personer. Antagandet baseras på årliga rapport om vilka bostadsanpassningsåtgärder som är vanligast. Antagandet gör ingen skillnad på typ av bostad, då det saknas uppgifter kring hur många bostadsanpassningsåtgärder som utförs i hyresfastigheter. De beräknade kostnaderna för den här delen av lagförslaget sammanfattas i tabellen nedan. Beräknad kostnad för återställningsbidrag Totalt antal ansökningar om 2015 Antal som beviljats ett belopp (regeringens uträkning, enligt 2016:17 är det 41 104) Antagande: Andel som kommer att finansieras med Antagande: enhetskostnad (högt antagande) Beräknad kostnad/transferering Det saknas uppgift om hur stor andel av de ärenden om bostadsanpass- ningsbidrag som understiger som beviljas för anpassningar i småhus, i bostadsrättslägenheter och ägarlägenheter. kluderar därför ärenden där återställningsbidrag inte kan beviljas, som t.ex. återställningsbidrag för ändringar i småhus, bostadsrättslägenheter eller i ägarlägenheter. bedömer att de ekonomiska konsekvenserna av förslaget blir Deras bedömning baserar sig på dels de erfarenheter som kommit till del under arbetet med översynen av lagen om bo-