prop · H503102 · 2018-02-21 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:102 En skärpt straffrättslig reglering av obehörigt Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att skyddslagens (2010:305) bestämmelser om ansvar och förverkande ska ändras. Förslaget innebär att straffansvar för intrång på skyddsobjekt ska följa enligt den särskilda bestämmelsen i skyddslagen, genom att den nuvarande subsidiaritetsregeln i förhållande till tas bort. Brottet, som ska delas in i två svårhetsgrader, ska rubriceras obehörigt tillträde till skyddsobjekt och omfatta även olovligt kvarstannande. Vidare föreslås att straffet för intrång ska höjas från maximalt till fängelse. Böter ska inte längre ingå i straffskalan för brott av normalgraden. För ringa brott ska böter eller fängelse kunna dömas ut. Förslaget innebär vidare att nuvarande straffskala behålls för brott mot avbildningsförbud eller förbud mot att bada, dyka, ankra eller fiska, men att subsidiaritetsregeln tas bort. Dessa brott rubriceras olovlig avbildning av skyddsobjekt respektive olovlig vattenaktivitet inom skyddsobjekt. Brottet att lämna oriktiga eller vilseledande uppgifter för att få tillträde till ett skyddsobjekt rubriceras lämnande av osann uppgift vid skyddsobjekt, men lämnas i övrigt oförändrat. Bestämmelsen om förverkande av hjälpmedel ändras för att anpassas till motsvarande reglering i . Förverkande får ske om det behövs för att förebygga brott eller om det annars finns särskilda skäl. Egendom som har varit avsedd att användas som hjälpmedel vid brott enligt skyddslagen ska kunna förverkas. Även värdeförverkande ska kunna ske. 2017/18:102 Regeringen föreslår också att lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. ändras på så sätt att ordet hemvärnsmän ersätts med ordet hemsvärnssoldater. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i skyddslagen (2010:305) 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. ......................... 3 Ärendet och dess beredning ............................................................. 4 Gällande rätt................................................................................... Behovet av skydd mot obehörigt tillträde........................ Lagens syfte och skyddsändamål.................... Vad som kan utgöra skyddsobjekt .................. Innebörden av ett beslut om skyddsobjekt...... Bevakning av skyddsobjekt ............................ Beslut om skyddsobjekt.................................. Straffansvar och förverkande.......................... reglering av intrång................................... 4.4Praxis i fråga om straffansvar för intrång på Skärpt straff för intrång på skyddsobjekt ....................................... Straffansvar för intrång på skyddsobjekt och överträdelser av förbud mot att bland annat avbilda, dyka och ankra ska alltid följa enligt skyddslagen .......... En ny brottsrubricering införs för intrång och 5.3Straffet för obehörigt tillträde till skyddsobjekt 5.4En ny gradindelning för obehörigt tillträde till skyddsobjekt och en strängare straffskala för 5.5Olovlig avbildning av skyddsobjekt och olovlig vattenaktivitet inom skyddsobjekt ................................... Oriktiga eller vilseledande uppgifter ............................... Skyddslagens förverkandebestämmelse ändras.............................. Ordet hemvärnsmän ersätts med ordet hemvärnssoldater .............. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................................. 10.1Förslaget till lag om ändring i skyddslagen (2010:305) ....................................................................... 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. ....................... 2017/18:102 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian om den straffrättsliga regleringen avseende obehörigt tillträde till skyddsobjekt .................................................. Förteckning över remissinstanserna (promemorian) ........ Sammanfattning av betänkande SOU 2014:73 avseende förslaget att ersätta ordet hemvärnsmän Förteckning över remissinstanserna (SOU 2014:73)........ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i skyddslagen (2010:305), 2.lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i skyddslagen (2010:305) Härigenom föreskrivs i fråga om skyddslagen (2010:305) dels att 30–32 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 30 a och 30 b §§, av följande lydelse. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot ett förbud som avses i 7 § döms till böter eller fängelse i högst , om gärningen inte är belagd med straff i . Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot ett förbud som avses i 7 § första stycket döms för obehörigt tillträde till skyddsobjekt till fängelse i högst . Detsamma ska gälla den som olovligen stannar kvar inom skyddsobjektet. Om brottet är ringa döms till böter eller fängelse . Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot ett förbud mot att göra avbildningar, beskrivningar eller mätningar som avses i 7 § andra eller tredje stycket döms för olovlig avbildning av skyddsobjekt till böter eller fängelse i högst . Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot ett förbud mot att bada, dyka, ankra eller fiska som avses i 7 § tredje stycket döms för olovlig vattenaktivitet inom skyddsobjekt till böter eller fängelse i högst . Den som lämnar oriktiga eller Den som lämnar oriktiga eller vilseledande uppgifter för att få vilseledande uppgifter för att få tillträde till ett skyddsobjekt döms till böter eller fängelse , om gärningen inte är belagd med straff i . tillträde till ett skyddsobjekt döms Prop. 2017/18:102 för lämnande av osann uppgift vid skyddsobjekt till böter eller fängelse , om gärningen inte är belagd med straff i . Avbildningar, beskrivningar och mätuppgifter som har kommit till genom brott enligt denna lag ska förklaras förverkade. Detsamma gäller föremål som Egendom som har använts som använts som hjälpmedel vid brott hjälpmedel vid brott enligt denna mot denna lag, om det inte är lag får förklaras förverkad, om det behövs för att förebygga brott eller om det annars finns särskilda skäl. Detsamma gäller egendom som har varit avsedd att användas som hjälpmedel vid brott enligt denna lag, om brottet har fullbordats. stället för egendomen kan dess värde förklaras förverkat. I 36 kap. 5 och 5 b §§ brotts- balken finns bestämmelser om hos vem förverkande får ske och om särskild rätt till förverkad egen- Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. ska ha följande lydelse. Denna lag gäller för 1.totalförsvarspliktiga då de är skyldiga att fullgöra värnplikt eller civilplikt enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 2.dem som utan att vara anställda genomgår militär utbildning vid Försvarsmakten, 3. hemvärnsmän då de är tjänstgöringsskyldiga, tid då de är tjänstgöringsskyldiga, 4. dem som genom krigsfrivillig- 4. dem som avtal eller annat avtal åtagit sig att frivilligavtal eller något annat avtal tjänstgöra frivilligt i befattningar i åtagit sig att tjänstgöra frivilligt i då de är tjänst- de är tjänstgöringsskyldiga, och 5. dem som är anställda i Försvarsmakten och tjänstgör utomlands i en internationell militär insats. För dem som genomgår militär utbildning vid Försvarsmakten som en del av en högskoleutbildning gäller inte lagens bestämmelser om disciplinansvar för förseelser mot vilka högskolan får vidta disciplinära åtgärder. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2015:145. Ärendet och dess beredning Chefen för beslutade att ge en sakkunnig person i uppdrag att utreda om den straffrättsliga regleringen av obehörigt tillträde till skyddsobjekt är lämpligt utformad och lämna förslag till författningsändringar om det finns behov av sådana. Uppdraget omfattade även att göra en genomgång av praxis i fråga om ansvar för obehöriga tillträden till kärntekniska anläggningar och andra skyddsobjekt. I enlighet med uppdraget har promemorian om den straffrättsliga regleringen avseende obehörigt tillträde till skyddsobjekt tagits fram. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i Försvarsdepartementet (Fö2017/00937/RS). I propositionen har ett lagförslag tillkommit, se avsnitt 2.2 och avsnitt 7. Förslaget innebär att ordet hemvärnsmän ersätts med hemvärnssoldater i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur Försvarsmaktens personalförsörjning bör utvecklas inom ramen för den försvarspolitiska inriktningen som hade beslutat om. Utredningen överlämnade betänkandet Försvarsmakten i samhället – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret (SOU 2014:73). En sammanfattning av betänkandet i den del som avser förslaget om att ordet hemvärnsmän ska ersättas med hemvärnssoldater finns i bilaga 4. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 5. Remissvaren finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (Fö2014/01911/MFI). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Förslaget om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. saknar samband med propositionens övriga förslag och är endast av språklig karaktär. Lagförslaget är författningstekniskt och i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats i den delen. 4.1Behovet av skydd mot obehörigt tillträde Vissa byggnader, anläggningar och områden är i behov av ett särskilt skydd mot allvarlig brottslighet som bland annat sabotage, terroristbrott och spioneri. Sådana byggnader m.m. kan därför förklaras vara skyddsobjekt enligt skyddslagen (2010:305). Det innebär att skyddsobjektet kan bevakas på ett visst sätt och att obehöriga personer inte har tillträde dit. Den som överträder förbudet mot tillträde kan dömas till straffansvar. Även i finns ett straffsanktionerat förbud mot olaga intrång. Den straffbestämmelsen är generell och kan omfatta både sådana byggnader m.m. som är skyddsobjekt och andra byggnader eller platser. Syftet med bestämmelsen är att den ska skydda lokaler där människor arbetar eller annars vistas. 4.2.1Lagens syfte och skyddsändamål Skyddslagen innehåller bestämmelser om vissa åtgärder till förstärkt skydd för byggnader, andra anläggningar, områden och andra objekt mot sabotage, terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott, spioneri samt röjande i andra fall av hemliga uppgifter som rör totalförsvaret, och grovt rån. Detta framgår av 1 §. Ett av dessa skyddsändamål måste föreligga för att något ska kunna beslutas vara skyddsobjekt. Det först uppräknade ändamålet med lagen är skydd mot sabotage. Vad som avses med sabotage framgår av 13 kap. 4 § . För sabotage döms den som förstör eller skadar egendom som har avsevärd betydelse för rikets försvar, folkförsörjning, rättsskipning eller förvaltning eller för upprätthållande av allmän ordning och säkerhet i riket eller genom annan åtgärd, som inte innefattar endast undanhållande av arbetskraft eller uppmaning till det, allvarligt stör eller hindrar användningen av sådan egendom. Detsamma gäller om någon annars, genom skadegörelse eller annan åtgärd som sagts, allvarligt stör eller hindrar den allmänna samfärdseln eller användningen av telegraf, telefon, radio eller dylikt allmänt hjälpmedel eller av anläggning som förser allmänheten med vatten, ljus, värme eller kraft. Det andra skyddsändamålet i skyddslagen är skydd mot terroristbrott. Sådant brott definieras i lagen om straff för terroristbrott. I den räknas ett antal gärningar upp, till exempel mord och sabotage, och anges att en sådan gärning utgör terroristbrott när den allvarligt kan skada en stat eller en mellanstatlig organisation och avsikten med gärningen är att injaga allvarlig fruktan hos en befolkning eller en befolkningsgrupp, otillbörligen tvinga offentliga organ eller en mellanstatlig organisation att vidta eller att avstå från att vidta en åtgärd, eller allvarligt destabilisera eller förstöra grundläggande politiska, konstitutionella, ekonomiska eller sociala strukturer i en stat eller i en mellanstatlig organisation. Skydd mot spioneri och mot visst annat röjande av hemliga uppgifter Prop. 2017/18:102 är det tredje skyddsändamålet. Spioneribrottet regleras i 19 kap. 5 § För spioneri döms den som för att gå främmande makt tillhanda obehörigen anskaffar, befordrar, lämnar eller röjer en uppgift – oavsett om uppgiften är riktig eller inte – om försvarsverk, vapen, förråd, import, export, tillverkningssätt, underhandlingar, beslut eller något förhållande i övrigt vars uppenbarande för främmande makt kan medföra men för säkerhet. Detsamma gäller om någon i samma syfte obehörigen framställer eller tar befattning med en skrift, en teckning eller ett annat föremål som innefattar en sådan uppgift. Annat röjande av hemliga uppgifter kan utgöra obehörig befattning med hemlig uppgift eller vårdslöshet med hemlig uppgift enligt 19 kap. 7–9 §§ . Skyddet avser uppgifter som rör totalförsvaret och som omfattas av försvarssekretess enligt 15 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Begreppet totalförsvar definieras i 1 § lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap. Totalförsvar är verksamhet som behövs för att förbereda för krig och består av militär verksamhet (militärt försvar) och civil verksamhet (civilt försvar). Försvarssekretess gäller för uppgift som rör verksamhet för att försvara landet eller planläggning eller annan förberedelse av sådan verksamhet eller som i övrigt rör totalförsvaret, om det kan antas att det skadar landets försvar eller på annat sätt vållar fara för rikets säkerhet om uppgiften röjs. Det fjärde och sista skyddsändamålet i skyddslagen är skydd mot grovt rån. Skyddet omfattar kontanthanteringen och kontantförsörjningen i samhället. Grovt rån regleras i 8 kap. 6 § jämförd med 5 § i samma kapitel. I 2 § skyddslagen anges att lagen också innehåller bestämmelser om skydd för allmänheten mot skada som kan uppkomma till följd av militär verksamhet. Bestämmelsen gäller oavsett om verksamheten är av tillfällig eller permanent natur. Den ger bland annat möjlighet att spärra av militära skjutfält. 4.2.2Vad som kan utgöra skyddsobjekt För att tillgodose behovet av skydd enligt 1 eller 2 § kan det enligt 3 § skyddslagen beslutas att något ska vara skyddsobjekt. Vad som kan utgöra skyddsobjekt anges i 4–6 §§. Ett skyddsobjekt kan vara av militär eller civil natur. I 4 § anges vilka civila byggnader, andra anläggningar och områden som kan vara skyddsobjekt. 1. statschefens och tronföljarens residens och bostäder samt statsministerns bostäder, 2. byggnader, andra anläggningar och områden som staten har äganderätt eller nyttjanderätt till och som disponeras av eller riksdagsförvaltningen, 3. byggnader och andra anläggningar som staten, en kommun eller ett landsting har äganderätt eller nyttjanderätt till och som används eller är avsedda för att leda eller styra statlig eller verksamhet, 4. byggnader, andra anläggningar och områden som används eller är avsedda för ledning av räddningstjänsten eller totalförsvarets civila delar 2017/18:102 i övrigt eller för fredstida krishantering, energiförsörjning, vattenförsörjning, elektroniska kommunikationer, transporter eller försvarsindustriella ändamål, och 5.byggnader, andra anläggningar och områden som används eller är avsedda för verksamhet som innefattar upprätthållande av allmän ordning och säkerhet, verksamhet inom kriminalvården eller försörjning med sedlar och mynt. Enligt 5 § kan vissa militära byggnader, andra anläggningar och områden eller objekt beslutas vara skyddsobjekt. Det som kan omfattas är: 1.byggnader, andra anläggningar och områden som staten har äganderätt eller nyttjanderätt till och som disponeras av Försvarsmakten, eller , samt militära fartyg och luftfartyg, 2.områden där Försvarsmakten, eller tillfälligt bedriver övningar, prov eller försök eller där oförutsedda följder av sådan verksamhet kan inträffa, 3.områden där Försvarsmakten har satts in för att hindra en kränkning av territorium eller för att möta ett väpnat angrepp mot landet, 4.områden där en främmande stats militära styrka inom ramen för internationellt samarbete tillfälligt bedriver övningar här i landet i samband med utbildning för fredsfrämjande verksamhet eller för annat militärt ändamål, 5.områden där ett Natohögkvarter eller en främmande stats militära styrka bedriver militär verksamhet inom ramen för samförståndsavtalet mellan och Nato om värdlandsstöd, och 6.vattenområden av särskild betydelse för det militära försvaret. Av 6 § följer att även andra byggnader, anläggningar och områden än sådana som anges i 4 och 5 §§ kan beslutas vara skyddsobjekt förutsatt att de är av betydelse för totalförsvaret och att befinner sig i krig eller krigsfara eller det råder andra utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig. Under samma förhållanden kan lok och järnvägsvagnar beslutas vara skyddsobjekt. 4.2.3Innebörden av ett beslut om skyddsobjekt Ett beslut om skyddsobjekt innebär enligt 7 § första stycket att obehöriga inte har tillträde till objektet. Enligt andra stycket kan tillträdesförbudet genom ett särskilt beslut förenas med ett förbud mot att göra avbildningar, beskrivningar eller mätningar av eller inom skyddsobjektet. Av tredje stycket följer att ett tillträdesförbud kan ersättas av ett avbildningsförbud eller av ett förbud mot att bada, dyka, ankra eller fiska, om det räcker för att tillgodose skyddsbehovet. Ett avbildningsförbud syftar till att hindra spridning av information och därmed förstärka sekretesskyddet för skyddsobjektet (prop. 2009/10:87 s. 56). I vissa fall kan ett förbud enligt 7 § gälla även mot en enskild ägare eller nyttjanderättshavare av skyddsobjektet, nämligen om förbudet avser ett område som anges i 5 § 2 eller 3. Det följer av 8 §. Enligt 22 § ansvarar den som äger eller nyttjar ett skyddsobjekt för att det upplyses om beslutet om skyddsobjekt genom tydlig skyltning eller på annat sätt. I 9–17 §§ finns bestämmelser om bevakning av skyddsobjekt, inklusive befogenheter att ingripa mot personer som överträder förbud enligt 7 §. Den som äger eller nyttjar ett skyddsobjekt ansvarar enligt 22 § för att objektet bevakas. För bevakningen får enligt 9 § anlitas polismän, militär personal eller annan särskilt utsedd personal. Den som bevakar ett skyddsobjekt och som inte är polisman benämns skyddsvakt. Enligt 10 § är den som vill ha tillträde till ett skyddsobjekt eller som uppehåller sig invid ett sådant objekt skyldig att, på begäran av den som bevakar objektet, uppge namn, födelsetid och hemvist, underkasta sig kroppsvisitation samt finna sig i undersökning av fordon, fartyg och luftfartyg som har medförts till platsen. I 11–17 §§ finns bestämmelser om bland annat kroppsvisitation, avvisande, avlägsnande, omhändertagande och gripande av personer samt beslagtagande. Den som bevakar ett skyddsobjekt får bland annat avvisa, avlägsna eller tillfälligt omhänderta en person som bryter mot ett förbud enligt 7 § samt gripa den som misstänks för spioneri, sabotage, terroristbrott, grovt rån eller förberedelse till sådant brott. I 18–24 §§ föreskrivs vem som fattar beslut om skyddsobjekt och hur besluten närmare fattas. Även beslutens giltighetstid regleras liksom frågan om upphävande eller ändring av beslut. Kompletterande bestämmelser finns i skyddsförordningen (2010:523). Beslut om att exempelvis en byggnad ska vara ett skyddsobjekt kan överklagas enligt 33 § skyddslagen. Av 18 § första stycket följer att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar i frågor om skyddsobjekt. Enligt 2 § skyddsförordningen beslutar Försvarsmakten när det gäller bland annat byggnader, andra anläggningar och områden som disponeras huvudsakligen av Försvarsmakten, eller samt militära fartyg och luftfartyg. I andra fall beslutar enligt 3 § skyddsförordningen i det län där byggnaden, anläggningen eller området finns. Det gäller dock inte eller regeringens byggnader, anläggningar eller områden. Enligt 19 § skyddslagen får de objekt som eller riksdagsförvaltningen disponerar beslutas vara skyddsobjekt efter medgivande av talman. Om någon annan än staten är ägare till vissa uppräknade objekt, bland annat sådana som används för energiförsörjning och vattenförsörjning, krävs medgivande av ägaren. Om det finns en nyttjanderättshavare till objektet, som inte är staten, krävs medgivande från denne. I övriga fall ska ett beslut om skyddsobjekt om möjligt föregås av samråd med den som äger eller nyttjar objektet. Av 18 § andra stycket skyddslagen följer att ett beslut om skyddsobjekt inte får göras mer ingripande eller omfattande än vad som behövs för att tillgodose skyddsbehovet. Vidare ska enligt tredje stycket så långt det är möjligt tillses att ett beslut inte kommer att medföra skada eller annan olägenhet för andra allmänna eller enskilda intressen. 2017/18:102 I lagen (2014:514) om ansvar för vissa säkerhetsfrågor vid statsministerns tjänstebostäder finns bestämmelser som gäller i stället för det som anges i 18 § första stycket om beslut om skyddsobjekt och i 22 § om ansvar för bevakning av skyddsobjekt och upplysning om beslut om skyddsobjekt. Säkerhetspolisen är behörig beslutsfattare i fråga om egendom som används som tjänstebostad för statsministern samt ansvarig för bevakning av sådana skyddsobjekt och för upplysning om beslutet om skyddsobjekt. I 30–32 §§ finns bestämmelser om straffansvar och förverkande. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot ett förbud som avses i 7 § döms enligt 30 § till böter eller fängelse i högst , om gärningen inte är belagd med straff i . Enligt 31 § döms den som lämnar oriktiga eller vilseledande uppgifter för att få tillträde till ett skyddsobjekt till böter eller fängelse , om gärningen inte är belagd med straff i . Även den som har medverkat till ett brott enligt 30 eller 31 § som anstiftare eller medhjälpare kan dömas till straffansvar med stöd av bestämmelserna om medverkan i 23 kap. 4 § . Enligt 32 § skyddslagen ska avbildningar, beskrivningar och mätuppgifter som har kommit till genom brott enligt lagen förklaras förverkade. Detsamma gäller föremål som har använts som hjälpmedel vid brott mot lagen, om det inte är uppenbart oskäligt. 4.3 reglering av intrång I 4 kap. 6 § första och andra styckena föreskrivs straffansvar för hemfridsbrott respektive olaga intrång. Ansvar för olaga intrång kan aktualiseras när ansvar för hemfridsbrott inte kommer i fråga. stycket regleras grova fall av brotten. För olaga intrång döms den som obehörigen intränger eller kvarstannar i kontor, fabrik, annan byggnad eller fartyg eller på upplagsplats eller på annat dylikt ställe. Med annat dylikt ställe avses till exempel en inhägnad Straffet är böter. Om brottet är grovt, är straffet fängelse i Ansvar för anstiftan av eller medhjälp till olaga intrång kan följa enligt bestämmelserna i 23 kap. 4 § . Försök, förberedelse och stämpling till olaga intrång är inte straffbelagt enligt 4 kap. 10 § brotts- intrång av normalgraden får enligt 4 kap. 11 §