prop · H60329 · 2018-12-20 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2018/19:29 om nedsatt moms på Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Mervärdesskatten (nedan kallad momsen) på livsmedel är nedsatt till . har granskat den nedsatta momsen på livsmedel med avseende på dess priseffekt, fördelningsprofil och kostnadseffektivitet. motiverar granskningen bl.a. med att nedsättningen kostar stora belopp samt att det är livsmedelsmomsen sattes ned, och ändå har inte dess effekt på priserna utvärderats. Granskningen har utgått från följande revisionsfråga: Är nedsatt moms på livsmedel en kostnadseffektiv åtgärd för att förstärka köpkraften hos barnfamiljer och låginkomsthushåll? slutsats är att den nedsatta momsen inte är ett kostnadseffektivt sätt att förstärka köpkraften för barnfamiljer och låginkomsthushåll. Andra grupper än målgrupperna tillgodogör sig en stor del av stödet. bedömer att ungefär hälften av skatteutgiftens ca skulle kunna sparas genom att i stället använda en kombination av alternativa fördelningspolitiska stöd. rekommenderar att regeringen ”tar initiativ till att utreda nedsatt moms på livsmedel och avgöra om motivet alltjämt är att stödja barnfamiljer och låginkomsthushåll samt i sådana fall överväga andra sätt att stödja dessa hushåll”. Regeringen anser att det är bra att har granskat hur den sänkta momsen på livsmedel fungerar som fördelningspolitisk åtgärd. Rapporten har bidragit till en djupare kunskap om åtgärdens effekter. Regeringen bedömer att kan utgöra ett underlag för framtida arbete. 2018/19:29 I och med denna redovisning anser regeringen att är slutbehandlad. Ärendet och dess beredning ............................................................. Regeringens bedömning av iakttagelser ................ 4Regeringens åtgärder med anledning av Nedsatt moms på livsmedel – priseffekt, fördelningsprofil och Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Ärendet och dess beredning granskningsrapport moms på livsmedel – priseffekt, fördelnings- profil och kostnadseffektivitet (RiR 2018:25) till regeringen. skrivelse behandlar regeringen de iakttagelser och rekommendationer som har redovisat i rapporten. har motiverat sin granskning av nedsatt moms på livsmedel – stöd som utgår på budgetens inkomstsida (skatteutgifter) ska i första hand undvikas och åtminstone prövas på samma sätt som vanliga utgifter i den årliga budgetprocessen, har uppmärksammat att skatteutgifter inte redovisas lika utförligt i budgeten som stöd på utgiftssidan, – skatteutgiften för livsmedelsmomsen uppgår till ett stort belopp, – det är momsen på livsmedel sattes ned och ändå har ingen utvärdering av nedsättningens priseffekter genomförts. Syftet med granskningen har varit att undersöka den nedsatta livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet genom att utvärdera dess pris- och fördelningseffekter. Med kostnadseffektivitet avses ett förhållande mellan den nedsatta momsens kostnader och måluppfyllnad, det vill säga hur den förstärker köpkraften för barnfamiljer och låginkomsthushåll. granskning har utgått från följande övergripande fråga: Är nedsatt moms på livsmedel en kostnadseffektiv åtgärd för att förstärka köpkraften hos barnfamiljer och låginkomsthushåll? slutsats är att nedsatt moms på livsmedel inte är ett kostnadseffektivt sätt att förstärka köpkraften för barnfamiljer och låginkomsthushåll. Kostnadseffektiviteten anses vara låg eftersom andra grupper än målgrupperna tillgodogör sig en stor del av stödet. bedömer att ungefär hälften av skatteutgiftens ca skulle kunna sparas genom att i stället använda en kombination av alternativa fördelningspolitiska stöd (momsen på livsmedel förutsätts då höjas till ). Även om finner att den granskade åtgärden inte är en kostnadseffektiv åtgärd för att förstärka köpkraften hos nämnda grupper, utesluter inte att det kan finnas andra fördelar med nedsatt moms på livsmedel som måste beaktas vid en samlad bedömning av åtgärden. finner vidare att livsmedelspriserna på kort sikt sänktes i sådan utsträckning att det är rimligt att anta att hela momsnedsättningen omvandlades till sänkta priser. kan däremot inte bedöma hur priseffekterna blivit på ; alltför många faktorer kan då spela in. Med beaktande av vad som framkommit i granskningen rekommenderar Skr. 2018/19:29 att regeringen –tar initiativ till att utreda nedsatt moms på livsmedel och avgöra om motivet alltjämt är att stödja barnfamiljer och låginkomsthushåll samt att i sådana fall överväga andra sätt att stödja dessa hushåll. 3Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen konstaterar att bedömning av livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet ligger i linje med tidigare bedömningar som gjorts, däribland i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2016/17:98). Livsmedel är något som alla köper. Stödet träffar därför alla hushåll, såväl resursstarka som resurssvaga, vilket är en orsak till den låga kostnadseffektiviteten. Regeringen delar syn att en kombination av andra stöd kan vara mer träffsäkra och därmed mindre kostsamma än nedsatt moms på livsmedel. finns det andra aspekter som kan behöva beaktas i en samlad bedömning av för- och nackdelar med nedsatt livsmedelsmoms. Det är av dessa skäl viktigt att löpande pröva olika skatteutgifter inom ramen för budgetarbetet. 4Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen anser att det är bra att har granskat hur den sänkta momsen på livsmedel fungerar som fördelningspolitisk åtgärd. finner att andra fördelningspolitiska stöd vore mer träffsäkra än sänkt livsmedelsmoms och därmed mindre kostsamma. Rapporten har bidragit till en djupare kunskap om åtgärdens effekter. Regeringen bedömer att kan utgöra ett underlag för framtida arbete. I och med denna redovisning anser regeringen att är slutbehandlad. Nedsatt moms på livsmedel –priseffekt, fördelningsprofil och kostnadseffektivitet är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-494-0 rir 2018:25 omslagets originalfoto: maskot bildbyrå ab tryck: interntryckeri, 2018 E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N T I L L R I K S D A G E N B E S L U T A D : 2 0 1 8 - 0 9 - 1 2 D N R : 3 . 1 - 2 0 1 7 - 1 1 7 5 R I R 2 0 1 8 : 2 5 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport: Nedsatt moms på livsmedel – priseffekt, fördelningsprofil och kostnadseffektivitet har granskat nedsatt moms på livsmedel med avseende på dess priseffekt, fördelningsprofil och kostnadseffektivitet. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Den innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. har varit föredragande. har medverkat i den slutliga handläggningen. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Priseffekt av nedsatt livsmedelsmoms Metod, kontrollgrupper och data Träffsäkerheten i förhållande till andra åtgärder Beräkningarna i kapitel 5 R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N föreslog regeringen ett antal åtgärder för att ytterligare stabilisera svensk ekonomi och minska utgifterna för offentlig sektor. Bland annat föreslog den att ersättningsnivåerna i trygghetssystemen skulle sänkas. För att motverka de negativa fördelningspolitiska konsekvenserna av sänkta ersättningsnivåer föreslog regeringen dessutom att momssatsen på livsmedel skulle sättas ned från . En bärande tanke för förslaget var att nedsatt moms på livsmedel skulle medföra sänkta priser på livsmedel och på så sätt särskilt gynna barnfamiljer och låginkomsthushåll eftersom dessa använder en relativt stor andel av sin hushållsbudget till inköp av mat. Mervärdesskattesatsen på livsmedel sattes ned . Nedsättningen var uppmärksammad i media och regeringen hade tillsatt en priskommission med uppdrag att bland annat följa upp hur priserna utvecklades. har momssatsen på livsmedel legat kvar på den reducerade nivån på . Då momssatsen för livsmedel efter nedsättningen avviker från mervärdesskattens normalskattesats uppstår en så kallad skatteutgift. Skatteutgifter är stöd som utgår på budgetens inkomstsida. På motsvarande sätt som vanliga utgifter belastar dessa det finansiella sparandet för offentlig sektor. Skatteutgiften för nedsatt moms på livsmedel beräknas uppgå till . Granskningens motiv och syfte I de skattepolitiska riktlinjerna som antagit framgår att skattepolitikens främsta syfte är att inbringa skattemedel, men att skattesystemet även kan ha andra syften. Stöd som utgår på budgetens inkomstsida bör i första hand undvikas och åtminstone prövas på samma sätt som vanliga utgifter i den årliga budgetprocessen. har uppmärksammat att skatteutgifter inte redovisas lika utförligt i budgetens utgiftsområdesbilagor som stöd på budgetens utgiftssida. Granskningen motiveras vidare av att skatteutgiften för nedsatt moms på livsmedel uppgår till ett stort belopp. Det är matmomsen sattes ned och ändå har ännu ingen utvärdering av nedsättningens priseffekter publicerats. Det finns därför en risk att prisgenomslaget överskattats. Syftet med granskningen är att undersöka den nedsatta livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet genom att utvärdera dess pris- och fördelningseffekter. Granskningsarbetet utgår från en övergripande revisionsfråga. •Är nedsatt moms på livsmedel en kostnadseffektiv åtgärd för att förstärka köpkraften hos barnfamiljer och låginkomsthushåll? R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L Med kostnadseffektivitet avses ett förhållande mellan den nedsatta momsens kostnader och dess måluppfyllnad, det vill säga hur den förstärker köpkraften för barnfamiljer och låginkomsthushåll. För att kunna bedöma kostnadseffektiviteten av åtgärden jämförs nedsatt livsmedelsmoms med andra åtgärder för att förstärka köpkraften för barnfamiljer och låginkomsthushåll. Vi har granskat den nedsatta livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet i två steg. I ett första steg undersöktes åtgärdens fördelningseffekter genom dels en skattning av hur den nedsatta momssatsen kortsiktigt påverkade livsmedelspriserna, dels en undersökning av hur köpkraftsförstärkningen fördelas mellan olika hushåll. I ett andra steg har vi utvärderat åtgärdens kostnadseffektivitet genom att granska den i förhållande till andra åtgärder för att fördela köpkraft till barnfamiljer och låginkomsthushåll. Vi har även följt upp studie av hur hushållens kostnadsandelar för livsmedel utvecklats över tiden. Nedsatt livsmedelsmoms fick fullt prisgenomslag på kort sikt En förutsättning för att nedsatt moms på livsmedel alls ska förstärka hushållens köpkraft är att momsnedsättningen resulterat i att priserna på livsmedel sänkts eller åtminstone inte höjts i samma takt som de annars skulle gjort. Det är genom sänkta priser på livsmedel som hushållen förstärker sin köpkraft. För att undersöka momsnedsättningens prisgenomslag har använt en metod som innebär ett naturligt experiment där dels producentpriser i livsmedelskedjan, dels danska livsmedelspriser utgör kontrollgrupper. Av skattningarna framgår att livsmedelspriserna på kort sikt sänktes i sådan utsträckning att det är rimligt att anta att hela momsnedsättningen omvandlades till sänkta priser. Vi kan däremot inte bedöma hur effekterna ser ut på . Med utgångspunkt i skattningsresultaten utgår vi dock från fullt prisgenomslag när vi undersöker fördelningseffekterna. Att det är svårt att på lång sikt utvärdera priseffekter av skatteåtgärder – eftersom alltför många faktorer kan ha påverkat priserna – ställer regeringen inför specifika utmaningar med avseende på hur den ska säkerställa att åtgärderna långsiktigt bidrar till att målen för utgiftsområdena uppnås. Nedsatt livsmedelsmoms har en positiv fördelningsprofil Vi visar i granskningen att nedsatt livsmedelsmoms har en positiv fördelningsprofil, det vill säga att den förstärker köpkraften hos målgrupperna relativt andra hushåll. Detta gäller så länge köpkraftsförstärkningen mäts i termer av procentuell förändring av hushållens ekonomiska standard. När köpkraftsförstärkningen i stället anges i kronor förändras fördelningsprofilen. 6R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Den nedsatta livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet är låg Nedsatt moms på livsmedel innebär ett stöd för alla som konsumerar livsmedel, oavsett om de har barn eller inte och oavsett om de är låg- eller höginkomsttagare. Att andra grupper än målgrupperna kan tillgodogöra sig stödet innebär att åtgärdens träffsäkerhet minskar. Låg träffsäkerhet minskar åtgärdens kostnadseffektivitet eftersom det innebär att åtgärdens totala kostnad ökar i förhållande till dess måluppfyllnad. I syfte att bedöma den nedsatta livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet har vi i en simulering jämfört åtgärden med andra möjliga åtgärder för att förstärka köpkraften för låginkomsthushåll och barnfamiljer. Målet för simuleringen har varit att genom andra åtgärder kompensera målgrupperna för den köpkraftsförsvagning som ett slopande av nedsatt livsmedelsmoms skulle innebära. En jämförelse av de olika åtgärdernas kostnader för att uppnå motsvarande köpkraftsförstärkning för målgrupperna ligger sedan till grund för bedömningen av den nedsatta momsens kostnadseffektivitet. Ett direkt jämförbart stöd som utgår till målgrupperna finns emellertid inte och det har varit nödvändigt att simulera en kombination av stöd som riktas till såväl barnfamiljer som låginkomsthushåll. Vi har därtill arbetat med två olika definitioner av låginkomsthushåll. I de simuleringar som gjort har barnbidraget, flerbarnstillägget och studiebidraget höjts, liksom riksnormen för ekonomiskt bistånd och bostadstillägget för bland annat pensionärer inklusive det särskilda bostadstillägget. Simuleringarna är räkneexempel och syftar till att bedöma den nedsatta momsens kostnadseffektivitet. De ska inte ses som förslag på andra åtgärder. I valet av simulerade åtgärder hade vi kunnat använda andra stöd – på budgetens utgiftssida eller inkomstsida. Det ska vidare framhållas att de simulerade åtgärderna har sina begränsningar och problem som måste beaktas. granskar dock nedsatt moms på livsmedel endast ur kostnadseffektivitetssynpunkt och det ankommer på att göra en samlad bedömning av åtgärden i förhållande till andra åtgärder. Räkneexemplet visar att nedsatt moms på livsmedel har låg kostnadseffektivitet i förhållande till de simulerade åtgärderna. Kostnaderna för de simulerade åtgärderna beräknas uppgå till , vilket är ungefär hälften av den av oss beräknade skatteutgiften för nedsatt moms på livsmedel om . Det ska dock framhållas att det i simuleringen inte var möjligt att fullt ut kompensera gruppen låginkomsthushåll när de definierades som hushåll i inkomstdecilerna 1–4. Hushållen i första decilen överkompenserades något medan hushållen i decil 2–4 kompenserades i avtagande grad. Siffran är därför i underkant när denna definition av låginkomsthushåll används. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L I ljuset av att kostnaderna för de simulerade åtgärderna uppgår till ungefär hälften av kostnaderna för den nedsatta livsmedelsmomsen illustrerar räkneexemplet att den nedsatta momsen inte är ett kostnadseffektivt sätt att förstärka köpkraften för barnfamiljer och låginkomsthushåll. De medel som staten skulle spara på att ta bort den nedsatta momsen på livsmedel skulle bland annat kunna täcka ytterligare finanspolitiska åtgärder för att fullt ut kompensera hushållen i decilerna 2–4. Våra simuleringar visar också att definitionen av låginkomsthushåll spelar roll för resultaten. Om simuleringen analyseras genom att låginkomsthushåll i stället definieras som hushåll med låg ekonomisk standard framkommer att de simulerade åtgärderna lyckas kompensera gruppen fullt ut. Det innebär att vi genom de simulerade åtgärderna förstärker köpkraften för barnfamiljer och låginkomsthushåll på motsvarande sätt som nedsatt moms på livsmedel, men att utgifterna för de simulerade åtgärderna uppgår till ungefär halva kostnaden för nedsatt moms på livsmedel. rekommendation är att regeringen mot bakgrund av vad som anförts i granskningen om den nedsatta livsmedelsmomsens låga kostnadseffektivitet: •tar initiativ till att utreda nedsatt moms på livsmedel och avgöra om motivet alltjämt är att stödja barnfamiljer och låginkomsthushåll samt att i sådant fall överväga andra sätt att stödja dessa hushåll. 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kompletteringsproposition föreslog regeringen ett antal åtgärder som syftade till att ytterligare stabilisera svensk ekonomi och minska utgifterna för offentlig sektor. En av åtgärderna var att trygghetssystemens ersättningsnivåer skulle sänkas. För att motverka de fördelningspolitiska konsekvenserna av sänkta ersättningsnivåer föreslog regeringen att momsen på livsmedel skulle sättas ned från . En bärande tanke för förslaget var att nedsatt moms på livsmedel särskilt gynnade barnfamiljer och låginkomsthushåll eftersom de använder en relativt stor andel av sin hushållsbudget till inköp av mat. Dessutom tillade regeringen att den räknade med att en sänkning av matmomsen skulle medföra att inflationen minskade med inemot en procentenhet under 1996.1 Nedsättningen tillämpades och omfattade omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av sådana livsmedel som avsågs i 1 § livsmedelslagen (1971:511). Från nedsättningen undantogs vatten från vattenverk, spritdrycker, vin och starköl samt tobaksvaror. Budgetförsvagningen beräknades vid tillfället uppgå till 7,7 miljarder kronor.2 1.1 Motiv till granskning I de skattepolitiska riktlinjer som antagit framgår att skattepolitikens främsta syfte är fiskalt, men att skattesystemet även kan ha andra syften.3 Stöd som utgår på budgetens inkomstsida bör i första hand undvikas och åtminstone prövas på samma sätt som vanliga utgifter i den årliga budgetprocessen.4 Nedsatt moms på livsmedel är ett exempel på att skatter kan användas som ekonomiska styrmedel. När skatter sätts ned, eller höjs, i detta syfte, uppstår så kallade skatteutgifter som på motsvarande sätt som utgifter på anslag påverkar det finansiella sparandet för offentlig sektor. Nedsatt livsmedelsmoms är den enskilt största skatteutgiften och beräknas uppgå till år 2018.5 Liksom många andra skatteutgifter har skatteutgiften för nedsatt livsmedelsmoms 1994/95:150, bilaga 1, s. 9. 1994/95:150, bilaga 7, s. 125. Se även 1994/95:FiU20; rskr 1994/95:447; SFS 1995:931. 2014/15:100, s. 104. 4Ibid, s. 105. 5Den av oss beräknade skatteutgiften för nedsatt moms på livsmedel skiljer sig från regeringens, som uppgår till nästan 30 mdkr vilket är av de beloppsmässigt redovisade skatteutgifterna (), se Skr. 2017/18:98, s. 18, 32. Se även kap. 5 nedan för mer information. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L ökat över tiden utan att nya beslut tagits och utan att ansvaret att följa upp nedsättningen har knutits till någon myndighet. har uppmärksammat att redovisningen av skatteutgifter i budgetpropositionens utgiftsområdesbilagor inte är lika utförlig som för utgifter på anslag. Skatteutgiften för nedsatt moms på livsmedel hänförs till utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn, utan att det klart framgår hur den bidrar till målen för utgiftsområdet.6 Därtill ska framhållas att det i ett flertal utredningar har ifrågasatts om ändrade momssatser verkligen är ett effektivt styrmedel. Empiriska studier av priseffekter av andra momsnedsättningar visar att dessa inte alltid slår igenom på priserna fullt ut.7 Med beaktande av vad som anförts ovan finns skäl att granska nedsatt moms på livsmedel. Syftet med granskningen är att undersöka den nedsatta livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet genom att utvärdera dess pris- och fördelningseffekter. Granskningsarbetet utgår från en övergripande revisionsfråga: •Är nedsatt moms på livsmedel en kostnadseffektiv åtgärd för att förstärka köpkraften hos barnfamiljer och låginkomsthushåll? Livsmedelsmomsen sänktes för att motverka de fördelningspolitiska effekterna av att ersättningsnivåerna i trygghetssystemen sänktes. I propositionen omnämns låginkomsthushåll och barnfamiljer som målgrupper för åtgärden, då de använder en stor andel av sin hushållsbudget till inköp av livsmedel.8 I den här granskningen utgår därför från att åtgärdens syfte är att fördela köpkraft till barnfamiljer och låginkomsthushåll. I det följande kommer 6Riksrevisionen, 2017. Regeringens skatteutgiftsredovisning – som vill ha den? RiR 2017:12, s. 36. 7Projektgruppen har inom ramen för granskningsarbetet tagit del av ett antal utvärderingar och konsekvensanalyser avseende nedsatt moms. Nedan finns närmare redogörelser av bland annat , 2015. Kort- och långsiktiga effekter av sänkt restaurangmoms. Specialstudier, nr. 46 och Tillväxtanalys, 2015. Sänkt moms på restaurang- och cateringstjänster – slutrapport. 1994/95:150, bilaga 1, s. 9. Regeringen skriver att ”förändringar av bidragsnivåer får kraftiga fördelningspolitiska konsekvenser. Därför kombineras sänkningen av nivåerna med ett förslag om en sänkning av matmomsen från . Detta gynnar särskilt barnfamiljer och låginkomsttagare som i allmänhet använder en relativt stor andel av sin hushållsbudget till matinköp.” 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N effektiviteten i att sätta ned livsmedelsmomsen således att bedömas i förhållande till hur åtgärden förstärker köpkraften hos dessa grupper. Denna tolkning av syftet med åtgärden och vilka hushåll som utgör åtgärdens målgrupper är i linje med tolkning. Utredningen talar om barnfamiljer och låginkomsthushåll som prioriterade grupper för åtgärden.9 Enligt en formulering i budgetlagen (2011:203) ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas i statens verksamhet. Formuleringen har funnits sedan budgetlagen infördes . uttryckte i sitt betänkande att det är viktigt att statens verksamhet bedrivs effektivt så att den kan lämna så stort bidrag som möjligt till välfärden och samhällsutvecklingen. Utredningen framhöll även att effektivitetskravet skulle omfatta skatterna och skrev att dessa ska utformas så att ”de främjar välfärdsmålen utan att onödigtvis undergräva de positiva drivkrafterna hos företag och hushåll”. Utredningen förtydligade att den med hög effektivitet menade att verksamheten ska bedrivas ”så att av avsedda mål nås i så hög grad som möjligt inom ramen för tillgängliga resurser. Verksamheten kan då sägas vara ändamålsenligt utformad.”10 Budgetlagens formuleringar om att eftersträva hög effektivitet och att iaktta god hushållning i statens verksamhet motsvaras i granskningen av den övergripande revisionsfrågan avseende åtgärdens kostnadseffektivitet. Med kostnadseffektivitet avses i enlighet med internationella standarder för effektivitetsrevision ett förhållande mellan åtgärdens kostnader och åtgärdens måluppfyllnad, det vill säga dess effekter.11 I den här granskningen är det skatteutgiften som avses när vi talar om åtgärdens kostnader. Utfallet av åtgärden mäts i termer av hur den förstärker köpkraften hos målgrupperna för den nedsatta momsen.