prop · H503206 · 2018-04-06 00:00:00 — delaktighet och närvaro utgör ett av fundamenten för en aktiv huvud- stadspolitik som gynnar hela landets utveckling. den bäst förutsättningar att genomföra uppdraget med kontinuitet och långsiktighet i fokus, oberoende av växlande politiska majoriteter. kommun anser även att förslaget innebär ett större inflytande för landstingen, på bekostnad av kommunerna, och anför att den kommunala självstyrelsen riskerar att urholkas ytterligare. i och att det finns en bristande lokal förankring för förslaget. har svårt att klara av att bedriva en planering där kollektivtrafiken och den regionala planeringen hänger samman med kommunernas fysiska planering, och att en överföring bör övervägas först då utvecklat sin nuvarande roll fullt ut. Förslaget i promemorian Ett enhetligt regionalt utvecklingsansvar överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En klar majoritet av remissinstanserna som har yttrat sig, däribland länsstyrelserna i , , och , kommun och samtliga kommuner som svarat på remissen i , och , tillstyrker förslaget eller har ingenting att invända mot Även ställer sig bakom förslaget. instanserna, bl.a. länsstyrelserna i , och län, samt Västra och anser att det är positivt att det skapas en enhetlig lagstiftning i fråga om det regionala utvecklingsansvaret. Några remissinstanser, bl.a. samverkansorganet i , framhåller att förslaget stärker det demokratiska inflytandet över det regionala utvecklingsarbetet. Ett större antal länsstyrelser understryker att det också är av stor betydelse med en fortsatt statlig närvaro i det regionala utvecklingsarbetet. framhåller vikten av samverkan mellan länsstyrelserna och landstingen i arbetet med regionala utvecklingsfrågor. läns landsting anser att det är av stor vikt att utveckla samspelet mellan landstingen och berörda kommuner i landstingens roll som regionalt utvecklingsansvariga. kommun anser att det är viktigt att det finns en tydlig ansvarsfördelning mellan landstingen och kommunerna i det regionala utvecklingsarbetet och konstaterar att den regionala nivån inte är överordnad den lokala. , och kommuner framhåller vikten av att säkra inlandskommunernas inflytande och kommunernas möjlighet till reell påverkan i regionfullmäktige när det gäller regional utveckling. i anser bl.a. att det inte är ett självändamål med en regional likformighet i ansvars- och uppgiftsfördelning mellan stat och region. Vidare anför att det regionala utvecklingsansvaret skulle kunna ersättas med tydliga uppdrag till flera samverkande aktörer i respektive region. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det behövs en modern och aktiv politik för hela landet som inriktas på att regionerna ska ges möjligheter att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Detta gäller såväl städer och stadsregioner, tätorter och tätortsregioner av olika storlek som olika typer av landsbygd och landsbygdsregioner (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 19 avsnitt 2.7.1). Vidare anser regeringen att den demokratiska förankringen av det regionala utvecklingsarbetet stärks och tydliggörs genom att landstingen övertar det regionala utvecklingsansvaret enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Den uppfattningen delas av flera remissinstanser, bl.a. samverkansorganen i och län samt kommun. Regeringen kan, i linje med vad kommun har anfört, konstatera att kommuner och landsting är jämställda i den meningen att den ena gruppen inte är överordnad den andra (prop. 2009/10:80 s. 209). Till skillnad från vad kommun har gett uttryck för, innebär förslaget således inte att den kommunala självstyrelsen riskerar att urholkas. Det följer av lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län att landstingen ska samverka med bl.a. länets kommuner, och övriga berörda statliga myndigheter. Hur det regionala utvecklingsarbetet närmare organiseras i länen som omfattas av förslaget, är dock något som berörda aktörer bestämmer formerna för. Några remissinstanser har avstyrkt förslaget när det gäller . Enligt regeringen bör en ändrad ansvarsfördelning ske i de län som uppvisar ett lokalt och regionalt initiativ att ta över vissa statliga uppgifter. har bl.a. framfört att det finns en bristande lokal förankring för förslaget i . Regeringen kan dock konstatera att en majoritet av de berörda kommunerna i respektive län som yttrat sig över förslaget stödjer det. Regeringen bedömer att de 2017/18:206 ansökningar som behandlas i denna proposition kan anses utgöra såväl lokala som regionala initiativ. Enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län har numera 13 landsting och de uppgifter som följer av det regionala I , , , , respektive är det samverkansorgan som har Ansvaret har således i dessa län till övervägande del redan förts över från staten till den kommunala nivån. enda län där staten , genom , har kvar det regionala Regeringen konstaterar att två andra större regioner, och , tillbaka har haft den ansvarsfördelning som föreslås gälla även för . Förslaget att berörda landsting ska överta det regionala utvecklings- ansvaret innebär att samtliga län omfattas av lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Genom förslaget uppnås således en enhetlig och tydligare organisation för det regionala utvecklingsansvaret. Det är något som flera remissinstanser, bl.a. länsstyrelserna i , och län samt Västra , lyft fram som något positivt. Ett enhetligt regionalt utvecklingsansvar ger enligt regeringen bättre förutsättningar att utveckla regionernas roll och stärker på så sätt förutsättningarna för lokal och regional utveckling i hela En enhetlighet i det regionala utvecklingsansvaret har således ett värde i sig. Regeringen instämmer i det flera remissinstanser har anfört om att det är viktigt med en fortsatt statlig närvaro i det regionala utvecklings- Regeringen vill betona att detta är något som gäller för hela Länsstyrelserna kommer även fortsatt att ha en viktig roll i det regionala arbetet, även om landstingen och kommer att ha det regionala utvecklingsansvaret i länen. Regeringen anser liksom i att total- försvarsaspekten är viktig och har beslutat att återuppta arbetet med en aktiv sammanhållen totalförsvarsplanering. regeringen om att tillsätta den parlamentariska kommittén Förbättrat skydd för totalförsvarsverksamhet (dir. 2017:31). Kommittén har bl.a. i uppdrag att kartlägga de regelverk som syftar till att skydda total- försvarsverksamhet mot yttre hot och analysera om det finns behov av författningsåtgärder vad gäller ansvarsförhållandet mellan staten, kommunerna och enskilda. Därutöver anser regeringen att det finns behov av att utreda hur ansvaret inom totalförsvaret ska fördelas. Regeringen avser att tillsätta en utredning med uppgift att se över ledning och ansvarsförhållanden inom det civila försvaret på central, regional och I detta ligger också hur det civila försvaret ska samordnas med det militära försvaret inom ramen för totalförsvaret. framkommer i dessa utredningar avser regeringen att återkomma i frågan om ansvarsfördelningen i totalförsvarsarbetet, vilket även kan komma att aktualisera en översyn av uppgifter som landstingen har enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län, i de delar som berör total- Vidare finns det skäl att framhålla några särskilda förutsättningar som redan gäller för . Enligt lagen om regionplanering för kommunerna i ska , som regionplaneorgan för kommunerna i länet, ha hand om utrednings- och samordningsverksamhet gällande regionala frågor (regionplanering) som avses i . I har kommunerna och bedrivit regional planering . Den nu gällande regionplanen i länet antogs av 2010 och benämns Regional utvecklingsplan för (RUFS 2010). Planen omfattar bl.a. kommunernas strategiska planering, regionala strukturfondsprogram och infrastrukturplaner. i har i praktiken redan utfört arbete med bäring på det regionala utvecklingsansvaret, genom att utarbeta en strategi för länets utveckling. erfarenhet av detta kan underlätta vid dess övertagande av det regionala utvecklingsansvaret. Vad kommun har anfört om planering av kollektivtrafiken, finner regeringen inte utgöra skäl för en annan bedömning. I en avvägning mellan å ena sidan den kontinuitet som i framhåller och å andra sidan en stärkt demokratisk förankring och enhetlighet i det regionala utvecklingsansvaret, anser regeringen att det senare bör väga tyngst. Dessutom delar regeringen den bedömning som gjort om att roll som statens företrädare i regionen och som viktig remissinstans kvarstår och renodlas i och med att utvecklingsansvaret överförs. Regeringen kan mot denna bakgrund inte se att det finns tillräckligt starka skäl för en särlösning som bara omfattar , såsom bl.a. i har framfört. Sammanfattningsvis anser regeringen att landstingen i , , , , , och , genom ändringar i lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län, bör överta det regionala utvecklingsansvaret. Av detta följer även att dessa landsting, i likhet med de övriga landsting som har det regionala utvecklingsansvaret, får använda beteckningarna regionfullmäktige och . Vid allmänna val ska dock fortfarande beteckningen användas. har bl.a. gett uttryck för att det finns ett problem med för små landsting – både geografiskt och befolkningsmässigt – och att myndigheternas organisation på regional nivå ännu är splittrad. Utskottet konstaterade vidare att det finns tre modeller för hur det regionala utvecklingsansvaret hanteras. tillkännagav mot denna bakgrund för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma till med ett förslag om en helhetslösning för den regionala organisationen (bet. 2013/14:KU30 punkt 4, rskr. 2013/14:158). Utskottet anförde att det, i avvaktan på ett förslag om en helhetslösning, bör ske en överföring av det regionala utvecklingsansvaret till den regionala nivån i de län som kan uppvisa ett lokalt och regionalt initiativ. Som anförts ovan är regeringens bedömning dels att ansökningarna från berörda landsting om att överta det regionala utvecklingsansvaret kan anses utgöra såväl lokala som regionala initiativ, dels att det genom förslaget uppnås en enhetlig organisation för det regionala utvecklings- 2017/18:206 ansvaret. Mot denna bakgrund är tillkännagivandet behandlat i denna del. Regeringen avser att återkomma till i fråga om övriga delar av tillkännagivandet. 5.2Följdändringar i lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län Regeringens förslag: Följdändringar ska göras i lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län för att anpassa lagen till att samtliga län och landsting omfattas av dess bestämmelser. Förslaget i promemorian Ett enhetligt regionalt utvecklingsansvar överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig i frågan tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Det förslag som lämnas i avsnitt 5.1 innebär att samtliga län och landsting kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Mot denna bakgrund föreslås att rubriken till och vissa bestämmelser i lagen ändras. Regeringens förslag: Lagen om samverkansorgan i länen och lagen om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av telenät ska upphöra att gälla. Följdändringar ska göras i lagen om strukturfondspartnerskap, lagen om registrering av verkliga huvudmän och kommunallagen. Regeringens bedömning: Som en följd av förslagen behöver ett flertal förordningar ändras. Förslaget och bedömningen i promemorian Ett enhetligt regionalt utvecklingsansvar överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig i frågan har inga invändningar mot förslaget eller bedömningen. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Som en följd av att samtliga län föreslås omfattas av lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län kommer inget län efter att lagändringarna trätt i kraft kunna ha ett samverkansorgan med de uppgifter som avses i lagen om samverkansorgan i länen. Det föreslås därför att lagen om samverkansorgan i länen ska upphöra att gälla. Till följd av detta finns det behov av att göra ändringar i vissa lagar som innehåller hänvisningar till sådana samverkansorgan som avses i lagen om samverkansorgan i länen. Vidare föreslås vissa andra följdändringar som är föranledda av ändringarna i lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Ändringarna avser lagen (2007:459) om strukturfondspartnerskap, lagen (2017:631) om registrering av verkliga huvudmän och kommunallagen (2017:725). I lagen om strukturfondspartnerskap föreslås även en ändring med Prop. 2017/18:206 anledning av att ingen länsstyrelse längre kommer att ha det regionala utvecklingsansvaret i något län. Ändringen innebär att samråds- skyldigheten för strukturfondspartnerskapet inte ska omfatta länsstyrelserna. Lagen om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av telenät tillämpades i fråga om stödberättigade åtgärder utförda –. Den nämnda perioden har löpt ut. Stöd kan därför inte längre lämnas enligt lagen. Eftersom lagen inte längre tillämpas föreslås att den ska upphöra att gälla. Regeringens förslag medför slutligen behov av ändringar av ett flertal förordningar. Regeringens förslag: Samtliga författningsändringar ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det saknas behov av övergångsbestämmelser. Promemoriornas förslag och bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt i denna fråga. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Landstingen i , , , , , och har i sina ansökningar anfört att de vill överta ansvaret för regionala utvecklingsfrågor fr.o.m. . Regeringen anser att det är viktigt att beakta de aktuella landstingens önskemål. Vidare bör ändringarna lämpligen träda i kraft . Med hänsyn till detta, och med beaktande av den tid för planering som bl.a. de aktuella landstingen kan behöva, bör ändringarna träda i kraft . Regeringen delar bedömningen i promemoriorna att det inte behövs några särskilda övergångsbestämmelser. 2017/18:206 7 Regeringens bedömning: Förslaget innebär en ändrad fördelning av medel mellan berörda länsstyrelser respektive samverkansorgan och Vidare innebär förslaget konsekvenser för personalen på de berörda länsstyrelserna respektive samverkansorganen. kommer kommuner och landsting i ett län inte längre ha möjlighet att bilda samverkansorgan enligt lagen om samverkansorgan i länen. Regeringens förslag medför inte några konsekvenser utifrån sociala eller miljömässiga perspektiv eller ur ett jämställdhetsperspektiv. Förslagen medför inte heller behov av ytterligare medel. Bedömningen i promemorian Regionalt utvecklingsansvar i Stock- holms, och överensstämmer med regeringens avseende de län som behandlas i promemorian. Remissinstanserna: Endast några remissinstanser har yttrat sig särskilt i denna del. SKL delar slutsatserna i promemorian att förslaget inte medför några konsekvenser utifrån sociala, miljömässiga eller jämställdhetsperspektiv och att det utifrån ett statligt perspektiv ryms inom befintliga ekonomiska ramar. Några remissinstanser, bl.a. i , instämmer i bedömningen att förslagen innebär konsekvenser för personalen på berörda länsstyrelser och anför bl.a. att diskussioner bör påbörjas för att övergången för de berörda ska bli så smidig som möjligt. Flera remissinstanser, bl.a. länsstyrelserna i och län, framhåller betydelsen av att länsstyrelserna ges tillräckligt med resurser för att aktivt delta i det regionala utvecklingsarbetet samt för arbetet med att samordna de statliga myndigheterna inom detta område. Länsstyrelserna i och län har synpunkter på fördel- ningen av medel från olika anslag. Några av remissinstanserna, bl.a. i samt , och kommuner anser att det saknas tydliga analyser av förslagets konsekvenser för . kommun anser bl.a. att flera frågor, bl.a. gällande gränsdragningar och kompetensförflyttning, står obesvarade. kommun framhåller att det finns risker med förslaget, såsom fördyrningar, och att det är en brist att varken förslag till organisation, arbetsformer eller förknippade kostnader finns återgivna i förslaget. en analys av bl.a. hur frågor av nationell betydelse påverkas vid en verksamhetsövergång och de totala samhällsekonomiska konsekven- anser vidare att det saknas en analys av vad en förlust av kompetens inom utvecklingsfrågor vid en verksamhets- övergång kan innebära för förutsättningar för att även fortsättningsvis bidra till länets tillväxt och utveckling. Bedömningen i promemorian Ett enhetligt regionalt utvecklings- ansvar överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Endast några remissinstanser har yttrat sig särskilt i denna del. Flera remissinstanser, bl.a. länsstyrelserna i och , anför att det är viktigt att länsstyrelserna ges tillräckligt med resurser för att aktivt delta i det regionala utvecklings- arbetet samt för arbetet med att samordna de statliga myndigheterna inom detta område. Några remissinstanser, bl.a. i och , har synpunkter på fördelningen av medel från olika anslag. i anser att konsekvensanalysen i promemorian är bristfällig och att det bl.a. inte framgår vilka fördelarna är med en enhetlig struktur för det regionala tillväxtarbetet. Skälen för regeringens bedömning: I och med förslagen får landstingen i , , , , , och nya uppgifter enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar. De aktuella överföringarna av det regionala utvecklingsansvaret innebär inte att några nya organisationer skapas. De berörda landstingen har själva ansökt om att få överta ansvaret i fråga, som innebär ett nytt åliggande och därmed en viss inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen får en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de syften som föranlett den. Syftet med att föra över det regionala utvecklingsansvaret är att skapa ett större kommunalt inflytande i det regionala utvecklingsarbetet, vilket inte bedöms kunna uppnås på ett mindre ingripande sätt. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att överföringen av ansvaret är en godtagbar inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Mot bakgrund av att de uppgifter som omfattas av förslaget avser verksamheter som redan bedrivs i länen bedömer regeringen, i likhet med SKL, att en överföring av ansvaret till landstingen inte innebär några konsekvenser utifrån sociala eller miljömässiga perspektiv eller ur ett jämställdhetsperspektiv. Förslaget innebär inte heller att några nya uppgifter tillkommer i det regionala utvecklingsansvaret enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län, utan det är endast fråga om en överföring av befintliga uppgifter från en aktör till en annan. Det har framförts synpunkter från flera remissinstanser, bl.a. och i , om att det finns brister i konsekvensanalysen när det gäller förslaget att överföra det regionala utvecklingsansvaret till i . I detta sammanhang kan regeringen konstatera att överföringar av det regionala utvecklingsansvaret till landstingen inte är någon ny företeelse. har större regioner, såsom landstingen i och län bedrivit motsvarande verksamhet. Till det kommer de stora antalet övriga län där ansvaret redan har övertagits av . Vidare har, som nämnts under avsnitt 5.1, bedrivit en regional planering för länets kommuner, som i praktiken innefattat arbete med länets regionala utvecklingsstrategi. Därutöver följer regeringen det regionala tillväxtarbetet i respektive län genom bl.a. landstingens, och uppföljningar. Eftersom förslaget inte innebär att några nya uppgifter tillkommer i det regionala utvecklingsansvaret, ryms överföringen inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget kommer dock att föranleda en omfördelning av medel, från de samverkansorgan respektive den länsstyrelse som tidigare haft det regionala utvecklingsansvaret, till de landsting som övertar dessa uppgifter. Medel bör därför föras över till 2017/18:206 respektive landsting från anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. under utgiftsområde 1 . Överföringen av utvecklingsansvaret kommer även att föranleda en omfördelning av medel inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Flera remissinstanser har haft synpunkter om fördelningen av medel från dessa anslag. Att en omfördelning av medel följer av en flytt av det regionala utvecklingsansvaret står klart. Den exakta fördelningen av medlen från de nämnda anslagen är dock inte något som ska behandlas inom ramen för detta lagstiftningsärende. Personella konsekvenser kommer att uppstå i och med att uppgifter förs över från länsstyrelserna respektive samverkansorganen till landstingen. Vid genomförandet av förändringen ska de berörda arbetsgivarna beakta 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Landstingens övertagande av de aktuella uppgifterna kan påverka hanteringen av de allmänna handlingarna i respektive verksamhet. Landstingen och länsstyrelserna respektive samverkansorganen förutsätts, före övertagandet, inleda diskussioner om hur hanteringen av de allmänna handlingar som verksamheterna genererar bäst överförs till landstingen. En följd av att lagen om samverkansorgan i länen upphör att gälla är att kommuner och landsting inte längre kommer att ha möjlighet att bilda samverkansorgan enligt lagen. Vidare kommer de befintliga samverkansorganens befogenheter enligt denna lag och andra författningar upphöra att gälla. 8.1Förslaget till lag om upphävande av lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av telenät Lagen om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av telenät upphör att gälla vid utgången av 2018. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. 8.2Förslaget till lag om upphävande av lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen Lagen om samverkansorgan i länen upphör att gälla vid utgången av 2018. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:459) Prop. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3. I paragrafen utgår benämningarna berört samverkansorgan och länsstyrelse. Vidare ersätts benämningen ”berört landsting som avses i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län” med ”berört landsting som avses i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar”, till följd av att lagens rubrik fått en ny lydelse. Ändringarna innebär att samrådsskyldigheten för strukturfondspartnerskapet inte längre ska omfatta samverkansorgan enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen, då lagen upphävs, eller länsstyrelserna, eftersom ingen länsstyrelse kommer att ha det regionala utvecklingsansvaret. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6. Bestämmelsen anger att lagen träder i kraft . 8.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. I paragrafen utgår förteckningen över län som omfattas av lagens bestämmelser, eftersom lagen omfattar samtliga län. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. I paragrafen ersätts förteckningen över landsting som omfattas av lagens bestämmelser med benämningen ”landstingen”. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. Iförsta stycket ersätts benämningen ”de landsting som avses i denna lag” med ”ett landsting”. Itredje stycket utgår uppräkningen av landsting för vilka beteckningen alltjämt ska användas vid genomförande av val enligt vallagen (2005:837). I stället anges att beteckningen ska användas vid genomförande av val i enligt vallagen. 5–9 §§ Paragraferna behandlas i avsnitt 5.2. 2017/18:206 I paragraferna ersätts benämningen ”de landsting som avses i denna lag” med ”ett landsting”. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. I andra stycket ersätts benämningen ”de landsting som avses i denna lag” med ””. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6. Bestämmelsen anger att lagen träder i kraft . 8.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:631) om registrering av verkliga huvudmän 1 kap. 2 § Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3.