prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — Bidrag till regional kulturverksamhet -0,1 Centrala museer: Myndigheter -0,7 Bidrag till vissa museer -0,1 -0,6 -0,3 Utgiftsområdet omfattar utgifter för bl.a. folkbildning, ungdomsfrågor, det civila samhället, idrott, trossamfund, teater, dans och musik samt museer och utställningar. Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (2,). Stöd till icke-statliga kulturlokaler blev lägre än budgeterat Utfallet för anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler blev (50,) lägre än vad som anvisades i statens budget. har projekt som beviljats stöd inte genomförts och därmed avskrivits. Regeringen beslutade att fr.o.m. skilja från . För att finansiera delningen av och över- fördes i enlighet med propositionen Vårändringsbudget från anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter till anslaget 8:3 Bidrag till vissa museer. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.83 UO 17 Beställningsbemyndiganden Bidrag till vissa teater-, Bidrag till litteratur och Bidrag till bild- och Bidrag till nationell och Insatser för den ideella Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till , vilket är lägre än beslutade bemyndiganden. 3:1 Bidrag till litteratur och bemyndigandet har överskridits med . Överskridandet gäller bidrag till översättning av svensk litteratur och dramatik samt produktionsstöd till kulturtidskrifter. Tabell 2.84 UO 17 Utlåning 2014/15:99, bet. 2014/15:Fiu21, rskr. Inom utgiftsområdet har beslutat om en låneram på högst för lån till viss ombyggnation av och klimatanpassning av arkiven samt lån till . Utestående lån vid utgången av 2017 var . iakttagelser – årlig revision Livrustkammaren och med Stiftelsen Livrustkammaren och med Stiftelsen har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Den av Livrustkammaren och med Stiftelsen beslutade årsredovisningen för myndigheten inkom till regeringen . Årsredovisningen är daterad , vilket är samma datum som en tidigare återkallad årsredovisning. Riks- revisionens granskning avser den årsredovisning som beslutades . Enligt 2 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ska myndigheten lämna en årsredovisning till regeringen. Årsredovisningen har lämnats för sent och kan därmed inte anses avlämnad i enlighet med förordningens villkor. har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. I årsredovisningen som lämnades till regeringen saknas noter som krävs enligt 2 kap. 4 § samt 7 kap 1§ förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Noter redovisas inte till balansposterna Fordringar hos andra myndigheter, Övriga kortfristiga fordringar, Förutbetalda kostnader, Övriga upplupna intäkter och Avräkning med statsverket. Statens centrum för arkitektur och design Statens centrum för arkitektur och design har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. I årsredovisningen som lämnades till regeringen saknas en fördelning av myndighetens totala intäkter och kostnader enligt 3 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag. Statens maritima museer har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Regeringen har i regleringsbrev specifikt efterfrågat återrapportering avseende lokal- kostnader 2017 uppdelat på hyra, el, och uppvärmning, reparationer och underhåll samt övriga driftskostnader. Om myndigheten har fler än en hyresvärd ska en fördelning av dessa kostnader per hyresvärd redovisas. Sådan återrapportering saknas i årsredovisningen. har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Myndigheten har överskridit bemyndigandet för anslaget 3:1 ap. 1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter under utgiftsområde 17. Bemyndigandet uppgår till medan utestående åtaganden enligt års- redovisningen uppgår till . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Upplysning av särskild betydelse vill fästa uppmärksamhet på s. 59 i årsredovisningen där myndigheten redovisar de negativa ackumulerade resultaten av myndig- hetens avgiftsbelagda verksamheter. Därutöver redogörs på s. 8 för de åtgärder som vidtagits för att på uppnå en ekonomisk balans. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Tabell 2.85 UO 18 Anslag Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad -98,2 -9,1 -1,2 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus -59,1 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och -82,9 -43,8 Inom utgiftsområdet ingår utgifter för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande, lantmäteriverksamhet och konsumentpolitik. Området innefattar bl.a. myndigheterna och Lantmäteriet. Utfallet uppgick till , vilket är (43,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (24,). Utgifterna för bostadspolitisk utveckling blev högre än budgeterat Utfallet för anslaget 1:1 Bostadspolitisk utveckling uppgick till , vilket är (148,) högre än anvisat i statens budget. Jämfört med föregående år är utfallet (434,) högre. I enlighet med propositionen Höständringsbudget anvisade ytterligare . Detta på grund av ett ändrat uppdrag till en samordnare för större samlade exploateringar med hållbart byggande. Det ändrade uppdraget bestod bl.a. i att samordna statliga myndigheter och berörda parter i frågor där en större mängd bostäder står i strid med riksintressen. Samordnaren slutredovisade sitt uppdrag . Det redovisades inte några utgifter för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala statsbidrag till kommuner för att underlätta ekonomiskt nödvändiga omstruktureringar av kommunala bostadsföretag eller för att på annat sätt minska bördorna av deras åtaganden för boendet. Stöd får bara ges om statens och kommunens åtaganden har reglerats i ett avtal mellan parterna. Inga nya avtal beslutades och vid årets utgång fanns avtal med , och kommuner. Enligt avtalen har staten åtagit sig att lämna bidrag till avvecklingskostnader i takt med att kostnader uppstår. Statens totala utestående åtaganden enligt dessa avtal uppgår till ca . Inga utbetalningar för avvecklings- kostnader gjordes . Utfallet för anslaget 1:3 Stöd för att underlätta kronor (98,) lägre än vad som har anvisats i statens budget. Det låga utfallet beror på en låg tillströmning av ärenden . Anslaget används för statsbidrag till kommuner för hyresgarantier för enskilda hushålls räkning. Garantierna ges som ett stöd när ett hushåll har ekonomisk förmåga att klara av ett eget boende, men ändå har svårigheter att etablera sig på bostadsmarknaden. Kommuner kan, efter ansökan, få bidrag med per lämnad har beviljat 149 garantier till 14 kommuner, jämfört med 166 garantier till 18 kommuner . Högre utgifter för stöd till utemiljöer jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer blev vilket är (59,) lägre än anvisat. Det beror framför allt på ett lågt söktryck jämfört med vad som beräknats för stöd enligt förordningen (2016:837) om stöd för renovering och energi- effektivisering i vissa bostadsområden. Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer (170,) högre. Det beror främst på högre utfall för stöd som lämnas enligt förordningen (2016:398) om stöd till utemiljöer i vissa bostadsområden. För denna stödform är utfallet (109,) högre än föregående år. Vidare ökade utfallet från 2016 till 2017 för stöd som lämnas enligt förordningen (2016:837) om stöd för renovering och energi- effektivisering i vissa bostadsområden. Utfallet för anslaget 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande blev , vilket är (82,) lägre än anvisat. Det låga utfallet beror på flera faktorer. Det huvudsakliga skälet torde vara att det blev möjligt att söka stöd först från och då i enlighet den tidsbegränsade för- ordningen (2016:880) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla hyresbostäder och bostäder för studerande. Först blev det möjligt att söka stöd enligt den nu gällande förordningen (2016:881) om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande. Ett projekt kan enligt reglerna inte påbörjas innan ett beslut om att bevilja stöd har fattats. Då byggtiden inte kan förkortas bidrar detta till att färdigställandet av en del byggprojekt blir senare än vad som angivits i ansökan. Det finns också fördröjningar i handläggningen av ansökningar. Sammantaget medför detta att många utbetalningar sker senare än beräknat. Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 (1 ) högre. har 73 stycken utbetalningar gjorts, till skillnad från föregående år då inga utbetalningar till stödmottagare gjordes. Stödet trädde i kraft men några utbetalningar till stödmottagare gjordes inte under föregående år eftersom behandlingen av ansökningarna inte var avslutad innan årsskiftet. Tabell 2.86 UO 18 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Utestående åtaganden på anslag 1:15 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande uppgick till . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.87 UO 18 Garantier Tabell 2.88 UO 18 Övriga krediter Kredit för infriande av 1Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). RiR 2017:24 Inkomsteffekter av bruksvärdes- systemet har granskat om reglerna som styr hyressättningen kan få effekt på i första hand hyresgästers arbetsinkomst men också deras utbildning och barnafödande då det är faktorer som påverkar inkomstens storlek. Regeringen har i skrivelsen om inkomsteffekter av bruksvärdes- systemet (skr. 2017/18:134) redovisat sin bedömning av iakttagelser och slutsatser. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Tabell 2.89 UO 19 Anslag -10,3 -1,1 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2014–-2020 -38,0 1:3 (2015) Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden -21,9 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd och utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Utfallet blev , vilket är (21,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2016 blev utgifterna (7,) högre. Utgifterna för regionala tillväxtåtgärder blev lägre än beräknat Utfallet för anslaget 1:1 Regionala tillväxt- åtgärder blev vilket är (10,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror bl.a. på att utbetalningar för riskkapitalsatsningen fond i fond inte skett . Utfallet för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –uppgick till , vilket är (38,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror på att uppstarten av den nya programperioden har tagit än beräknat och därmed påverkar utbetalningstakten. Utfallet för anslaget 1:3 (2015) Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013 blev -. Att utfallet blev negativt beror på att återkrav av tidigare utbetalningar har redovisats mot anslag. Programperioden slut- redovisades till Europeiska kommissionen . Tabell 2.90 UO 19 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Övervägande delen av de stöd som beslutas inom ramen för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder är antingen fleråriga samverkans- projekt med många olika offentliga och privata aktörer eller fleråriga företagsinvesteringar. De aktörer som kan fatta beslut om framtida åtaganden mot anslaget har små möjligheter att påverka stödens utbetalningstakt. Behovet av att fatta långsiktiga beslut, med stöd av bemyndigande, har varit mindre än vad som tidigare beräknats. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård Tabell 2.91 UO 20 Anslag -0,5 Åtgärder för värdefull natur -2,4 Sanering och återställning av förorenade områden -21,3 Avgifter till Internationella organisationer -0,5 -35,6 Åtgärder för havs- och vattenmiljö -1,6 Insatser för internationella klimatinvesteringar -5,6 Skydd av värdefull natur -4,4 -96,4 -1,9 -7,4 Utgiftsområdet omfattar områdena Miljöpolitik och Miljöforskning. Området Miljöpolitik avser bl.a. frågor som rör klimat, naturvård, havs- och vattenvård. Området Miljöforskning består främst av forskning om miljö- och samhälls- byggande vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). (7,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2016 blev utfallet (6,) högre. Utfallet för anslag 1:4 Sanering och kronor (21,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror framför allt på att utgifterna för sanering och återställning för bostadsbyggande blev lägre än beräknat, vilket främst beror på en omfattande ansöknings- process och att det tar att sätta igång saneringsprojekt än beräknat. har fattat 60 beslut om medel till åtgärder för att återställa och sanera förorenade områden jämfört med 58 beslut . Fortsatt ökad efterfrågan på supermiljöbilspremien Utfallet för anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie blev vilket är (35,) lägre än anvisat i statens budget. fanns 1 678 fordon som var berättigade till premien men där fordonsägarna inte hade fått den utbetalad på grund av den tidskrävande administrativa hanteringen. ökade efterfrågan på supermiljöbilspremien vilket resulterade i att utbetalningarna blev högre än föregående år. Dessutom har anslaget använts för att betala supermiljöbilspremier för bilar där ansökan kom in . Supermiljöbils- premien uppgick till maximalt per fordon . Utfallet för anslaget 1:18 Elbusspremie blev (96,) lägre än vad som anvisats i statens budget. Premien riktas främst mot de regionala kollektivtrafik- myndigheterna. Orsaken till att utfallet är lägre än anvisat i statens budget är att många kollektivtrafikmyndigheter är uppbundna i avtal som sträcker sig över . Dessutom betalas premien ut när elbussen levereras, och leveranstiden på elbussar är 1–1,. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget minskades anslaget med för att finansiera utgifter för anslaget 1:12 Transportstyrelsen under utgiftsområde 22 Kommunikationer. i extra satsning på klimatinvesteringar hann inte utnyttjas Anslaget 1:17 Klimatinvesteringar anvisades ytterligare i enlighet med proposition Vårändringsbudget baserat på då rådande söktryck och antalet ansökningar som kommit in till . Utfallet blev dock (4,) lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Det beror framför allt på att projekt som beviljats bidrag tar att starta och färdigställa än beräknat. Flera beslut hann inte heller fattas utan först tidigt 2018. Tabell 2.92 UO 20 Beställningsbemyndiganden Åtgärder för havs- och Skydd av värdefull natur miljö, areella näringar Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Skillnaden för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning uppgick till . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Anledningen till det är att de ettåriga projekten har varit fler. De kortare projekttiderna beror på en avvaktan på riktningen forskning. iakttagelser – årlig revision Kemikalieinspektionen har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Upplysning av särskild betydelse Utan att det påverkar uttalande vill fästa uppmärksamhet på s. 115 i årsredovisningen, där Kemikalie- inspektionen redovisar resultatet av avgiftsbelagd verksamhet där avgifterna inte disponeras. Som framgår av tabell 58 finns ett stort överskott för allmänkemikalieavgifter respektive ett stort underskott för bekämpningsmedelsavgifter och dispensavgifter. På grund av otydligheter i den ekonomiska styrningen för dessa resultat- områden har myndigheten inte getts möjlighet att efterleva de ekonomiska målen. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.93 UO 21 Anslag -4,1 -35,2 -2,0 Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrens- kraft och försörjningstrygghet. Det är främst , Energimarknads- inspektionen och som ansvarar för att genomföra åtgärderna inom området. Utfallet uppgick till och blev därmed (4,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (9,). Utbetalt solcellsstöd uppgick till Utfallet för anslaget 1:8 Energiteknik uppgick till . Totalt har fördelats i form av solcellsstöd . I enlighet med propositionen Höständringsbudget anvisade ytterligare på grund av ett stort antal ansökningar om solcellstöd. Antalet ansökningar har fortsatt att öka . Utfallet för elberedskap lägre än budgeterat Utfallet för anslaget 1:9 Elberedskap blev , vilket är (35,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror främst på att den verksamhet som skett till stor del har bestått av förberedelser. Det har medfört att en mindre del av medlen förbrukades. Tabell 2.94 UO 21 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden upp- gick till och är huvud- sakligen hänförlig till anslaget 1:4 Energiforskning. Skillnaden på för detta anslag beror till stor del på att inga långsiktiga åtagande har ingåtts . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.95 UO 21 Utlåning Delägarlån till bolag i vilka Lån till företag som bedriver Inom utgiftsområdet uppgick låneramen som beslutat om till . Utestående lån vid utgången av 2017 var . Tabell 2.96 UO 21 Inomstatliga lån Svenska Kraftnäts lån i och utanför RiR 2017:29 Det samlade stödet till solel har granskat det samlade stödet till solel utifrån energi- och klimat- politiska mål. Regeringen har i skrivelsen om det samlade stödet till solel (skr. 2017/18:181) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.97 UO 22 Anslag Utveckling av statens transportinfrastruktur -4,9 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur -2,0 -4,8 Från EU-budgeten finansierade stöd till -1,3 -0,4 -9,2 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation -31,0 -4,2 -3,3 Utgiftsområdet omfattar transportpolitiken och politiken för informationssamhället. Utfallet uppgick till och är därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (6,). ansvarar för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart samt för att bygga och driva statliga vägar och järnvägar. Hur mycket investerar bestäms av anvisade anslag, de lån som tar upp och de tillskott myndigheten får via medfinansiering i form av externa bidrag. Utfallet som redovisas här är endast den verksamhet som är finansierad med anslag. redovisas den största delen av utgiftsområdet på två trafikslagsöverskridande anslag. Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur används för investeringar och andra åtgärder för att utveckla transportsystemet och anslaget 1:2 Vidmakt- hållande av statens transportinfrastruktur används för att vidmakthålla den befintliga infra- strukturens funktion. Lågt ränteläge och senareläggningar medför lägre utgifter för utveckling av statens transportinfrastruktur Utfallet för anslaget 1:1 Utveckling av statens kronor, vilket är (4,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror framförallt på att räntekostnaderna blev lägre än beräknat på grund av det låga ränteläget 2017. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisade ytterligare till utgifter för att ersätta transportörer för kostnader för identitetskontroller som utförs med stöd av lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Järnvägsinvesteringarna blev högre än beräknat i statens budget, det beror främst på hantering av en pågående tvist. Väginvesteringarna blev lägre än beräknat. Övriga investeringar blev totalt lägre än beräknat, vilket till stor del beror på senareläggning av bidragsutbetalningar. Sammanlagt har utnyttjats till stadsmiljöavtal med kommuner och landsting för att en större andel resor i städer ska ske med kollektivtrafik. Det är lägre än Jämfört med statens budget blev utgifterna för stadsmiljöavtal (87,) lägre. Utfallet för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur blev , vilket är (2,) lägre än anvisat i statens budget. Europeiska unionen (EU) ger normalt bidrag till projekt och studier för investeringar i transportinfrastruktur som ingår i det trans- europeiska transportnätverket (TEN). Bidragen från EU redovisas på inkomstsidan av statens budget (inkomsttitel ) och de aktuella projektens utfall belastar sedan anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk. Bidragen från EU är en medfinansiering som utökar den totala ramen för investeringar i transportinfra- struktur. Utfallet för anslaget blev , vilket är (43,) högre än anvisat i statens budget. Det beror på att har erhållit mer bidrag från EU än vad som beräknats. De största bidragen avsåg i inklusive en ny järnvägsbro över som uppgick till och åtgärder för intelligenta transportsystem som uppgick till . återbetalades avseende bl.a. . Utfallet minskade med (43,) jämfört med . Utfallet för anslaget 1:11 Trängselskatt i blev , vilket är (1,) lägre än anvisat. Anslaget används huvudsakligen till investeringar i Förbifart och andra väganknutna projekt i , i enlighet med den s.k. Stockholmsöverens- kommelsen. Anslaget används också till medfinansiering av tunnelbaneutbyggnad i och finansierar även system- och administrationskostnader för trängselskattesystemet i . De anvisade medlen i statens budget är en beräkning av hur stora intäkterna från trängselskattesystemet väntas bli. Det största projektet i Stockholms- överenskommelsen är E4 Förbifart som är en ny sträckning för E4 väster om . Att utfallet blev lägre än anvisat beror till största delen på att ingående S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 anslagssparande har omdisponerats för att användas till bl.a. investeringar i vägnätet och tunnelbaneutbyggnaden i . Utfallet för anslaget 1:14 Trängselskatt i blev , vilket är (2,) högre än anvisat. Anslaget används i huvudsak till investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg. Några sådana investeringar är Västlänken och en ny vägtunnel under och järnvägsbro över vid . Anslaget finansierar även system- och administrationskostnader för trängselskatte- systemet i . Anslagskonstruktionen är densamma som för trängselskatteanslaget för . Väginvesteringarna och järnvägsinvesteringarna ökade I tabell 2.98 och tabell 2.99 jämförs utfallen för anslagen 1:1 Utveckling av statens transport- infrastruktur och 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med motsvarande anslags- och eller delposter . Tabell 2.98 Utveckling av statens transportinfrastruktur Investeringar i regional plan Räntor och återbetalning av lån för järnvägar Räntor och återbetalning av lån för vägar Bidrag till och Öresundsbrokonsortiet Större järnvägsinvesteringar enligt nationell plan Större väginvesteringar enligt nationell plan Trimning och effektivisering samt