prop · H503293 · 2018-09-12 00:00:00 — SCB har enligt instruktion från regeringen till uppgift att ”utveckla, framställa och sprida officiell statistik och annan statlig statistik samt för att samordna systemet för den officiella statistiken.” RS är en del av den officiella statistiken och SCB har det samlade ansvaret för insamling och utveckling av RS. Det är således SCB som avgör vilka förändringar som ska genomföras i RS-blanketten. Det finns ingen rättslig reglering som styr vilka redovisningsprinciper kommunerna ska använda när de rapporterar in uppgifter till RS. SCB:s normering får därför antas ha en avgörande betydelse för kommunernas inrapportering. RS-blankettens konstruktion27 är SCB:s mest konkreta sätt att styra hur kommunerna rapporterar in uppgifter till RS. SCB normerar också genom att publicera omfattande instruktioner28 (ca 150 sidor) för inrapportering till RS på sin webbplats, genom att hålla utbildningar för kommunekonomer och genom att svara på frågor från kommunerna. SCB-nyckelns konstruktion får i praktiken anses ha en normerande funktion. I de beskrivningar av statistiken som publicerats på SCB:s webbplats står att myndigheten rekommenderar SCB-nyckeln.29 I SCB:s instruktioner för RS beskrivs dock SCB-nyckeln i neutrala ordalag.30 Berörda tjänstemän på SCB menar också att SCB inte rekommenderar SCB-nyckeln.31 Oavsett om nyckeln ska tolkas som en rekommendation eller ett neutralt erbjudande så kommunicerar den ut en fördelningsprincip som myndigheten finner acceptabel. 27Blankettexempel finns på SCB:s webbplats, hämtad , uppgifter/undersokningar/rakenskapssammandrag-for-kommuner/. Räkenskapssammandraget 2016 – Instruktioner, 2017. 29Dessa dokument finns på SCB:s webbplats, hämtad , statistik/statistik-efter-amne/offentlig-ekonomi/finanser-for-den-kommunala- sektorn/rakenskapssammandrag-for-kommuner-och-landsting/. Räkenskapssammandraget 2016 – Instruktioner, 2017, s. 48. 31Samtal med tjänstemän vid SCB, avdelningen för nationalräkenskaper, . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Avdelningen för nationalräkenskaper på SCB har ansvaret för undersökningen. Inom avdelningen är det ekonomi och mikrosimuleringar som ansvarar för utvecklingen av RS-blanketten och instruktionerna. Insamlingsavdelningen ansvarar för kontroller, stöd till kommuner och sammanställning av uppgifter. De två funktionerna har ett gemensamt ansvar att hålla kurser och utbildningar om RS.32 För beräkning av nationalräkenskaperna använder SCB uppgifter från driftredovisningen i RS. Nationalräkenskaperna använder också vissa utvalda delar av specificeringsflikarna Pedagogisk verksamhet samt Vård och omsorg om äldre och personer med funktionsnedsättning (hädanefter kallad ”Vård och omsorg”), se nedan och avsnitt 2.1. och hade ansvar för det som är specificeringsflikarna Pedagogisk verksamhet och Vård och omsorg. I direktivet till statistiköversyn, se avsnitt 2.4, konstaterade regeringen att SCB och sakmyndigheternas delade ansvar ibland hade varit svårt att hantera vid förändringar som påverkade flera myndigheters ansvarsområden.33 Sakmyndigheternas uppgift är att bidra med utveckling av RS inom sina respektive sakområden. Detta sker till stor del inom ramen för den samrådsgrupp som bildades i samband med att SCB tog över ansvaret för hela RS. Den kommunala revisionen har möjlighet att granska kommunernas inrapportering men har ingen uttalad uppgift att granska redovisningen till SCB.34 I praktiken granskar de kommunala revisorerna mycket sällan inrapporteringen till RS.35 2.3 RS som underlag för kommunjämförelser 2.3.1 Nya användningsområden och nya krav på tillförlitlighet Förutom att SCB publicerar grundmaterialet från RS36 publicerar och använder flera myndigheter och organisationer olika nyckeltal för jämförelser mellan kommuner på verksamhetsnivå. Nyckeltalen baseras på RS kostnadsstatistik och demografiska data, kommunens ytstorlek, skattekraft och skattesats eller andra finansiella tal och prestationer. Den mest omfattande databasen på området, 32Samtal med tjänstemän vid SCB, avdelningen för nationalräkenskaper, . Översyn av statistikinsamlingen avseende ekonomi och verksamhet. 2 § punkt 3 lagen (1997:614) om redovisning. 35Samtal med företrädare för kommunala yrkesrevisorer (), . 36SCB:s hemsida för publicering av RS-statistik, hämtad , statistik/statistik-efter-amne/offentlig-ekonomi/finanser-for-den-kommunala- sektorn/rakenskapssammandrag-for-kommuner-och-landsting/. R I K S R E V I S I O N E N R Ä K E N S K A P S S A M M A N D R A G E T S O M U N D E R L A G F Ö R K O M M U N J Ä M F Ö R E L S E R Kommun- och landstingsdatabasen, , drivs av staten och SKL genom Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Antalet nyckeltal i Kolada har ökat från ca 200 stycken 2005 till dagens ca 5 000. Ungefär 1 500 nyckeltal bygger på uppgifter från RS.37 I RKA:s användarundersökning (svarsfrekvens ) uppger nästan samtliga respondenter () i svarsgruppen ”Ekonomi kommun” att de använder statistik från Kolada. Det i särklass vanligaste användningsområdet är jämförande analyser.38 Undersökningen bekräftar resultatet i en tidigare undersökning (svarsfrekvens ) där en mycket hög andel (92–) av samtliga respondentgrupper uppgav att de använder materialet för att jämföra sin kommun med andra kommuner.39 Det ökade intresset för jämförelser har medfört att RS roll gradvis har förändrats, från att huvudsakligen utgöra underlag för nationalräkenskaperna och relaterade produkter, till att också utgöra den ekonomiska komponenten i nyckeltal för kommunjämförelser. Utvecklingen mot nya användningsområden ställer nya krav på kvaliteten i RS. Databrister som är obetydliga för beräkningen av nationalräkenskaperna kan ha större betydelse när kommuner ska jämföra kostnadsuppgifter för enskilda verksamheter. Utöver kommunernas egna intresse av jämförelser använder staten för resursfördelning mellan kommuner inom LSS-utjämningen (se avsnitt 2.3.4). Staten kan också använda RS för att följa upp utfallet av statliga reformer på kommunnivå. Ett exempel på detta är regeringens förslag om statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i skolan. Stödet på totalt ska enligt utredarens förslag40 följas upp med hjälp av raderna ”Elevhälsa” och ”Undervisning” i RS pedagogiska flik. För att det ska vara möjligt att ta fram nyckeltal som möjliggör jämförelser mellan kommuner begär SCB ofta en nedbrytning av kostnader och intäkter på en detaljeringsnivå som inte finns i kommunens egna redovisningssystem.41 I dessa fall behöver kommunerna göra schabloniseringar för att kunna fördela kostnader och intäkter. Sådana schabloniseringar baseras på exempelvis elevantal, lokalytor eller antal brukare. Det är framför allt verksamhetsgrenarna Pedagogisk 37Kolada, hämtad , samtal med tjänsteman vid RKA, ; SOU 2005:110. Jämförelsevis - Styrning och uppföljning med nyckeltal i kommuner och landsting, bilaga 3, s. 90. Resultat från RKA:s användarenkät, 2016, Powerpoint, fråga 1 och 2. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning, bilaga 3. Respondentgrupperna är kommun-, ekonomi-, skol- och socialchef. Ökat nationellt ansvar för skolans finansiering, betänkande av , s. 231f., bilaga 6, s. 452. Räkenskapssammandrag 2015 – Beskrivning av statistiken, 2016, s. 10. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N verksamhet och Vård och omsorg som berörs av sådana schablonfördelningar. Av denna anledning bedömer SCB att kommunernas uppgifter för dessa verksamheter är något mindre tillförlitliga än de delar som rör resultat- och balansräkningen (se vidare avsnitt 2.4).42 2.3.2 Fördelning av OH-kostnader Enligt SCB:s instruktioner för RS är OH-kostnader ”dels overheadkostnader för sådan gemensam verksamhet som inte kan väljas bort, t.ex. kommunledning och central administration, juridik, arkiv, telefonväxel etc., dels kostnader för sådana verksamheter i kommunen som alla kan, men inte måste, använda sig av antingen som en fri nyttighet eller genom någon form av internköp, t.ex. storkök, transporter etc.”.43 Var i organisationen dessa kostnader uppstår varierar mellan kommuner. I vissa, ofta mindre, kommuner uppstår en större andel OH-kostnader på central nivå i kommunen. I andra, ofta större, kommuner uppstår en större andel OH- kostnader i de enskilda förvaltningarna. Irapporten benämns OH-kostnader som är gemensamma för hela kommunen, t.ex. en kommungemensam telefonväxel, för OH-kostnader på kommunnivå. OH- kostnader som är gemensamma för en hel förvaltning, t.ex. en upphandlingsenhet för en utbildningsförvaltning, kallas i rapporten för OH-kostnader på förvaltningsnivå. Organisatoriska nivåer där OH-kostnader uppstår OH-kostnader genereras dels av verksamhet som inte kan väljas bort av en enskild verksamhetsgren, t.ex. central administration, dels av verksamhet som alla kan men inte måste nyttja, som t.ex. storkök. OH-kostnader kan uppstå på tre nivåer: Kommunnivå omfattar kommunens samtliga förvaltningar och verksamheter. OH- kostnader som uppstår på kommunnivå ska fördelas till lägsta organisatoriska nivå, dvs. Förvaltningsnivå omfattar förvaltningens samtliga verksamheter. OH-kostnader som uppstår på förvaltningsnivå ska fördelas mellan alla verksamheter inom förvaltningen. Förvaltningsindelningen ser olika ut i olika kommuner. Verksamhetsnivå är den lägsta organisatoriska enheten i den kommunala organisationen. OH-kostnader på kommunnivå och förvaltningsnivå ska fördelas till verksamhetsnivå. Räkenskapssammandrag för kommuner, landsting och kommunalförbund, 2017, s. 5. 42Samtal med tjänsteman vid RKA, . Räkenskapssammandrag för kommuner, landsting och kommunalförbund, 2017, s. 5. Räkenskapssammandraget 2016 – Instruktioner, 2017, s. 48. R I K S R E V I S I O N E N R Ä K E N S K A P S S A M M A N D R A G E T S O M U N D E R L A G F Ö R K O M M U N J Ä M F Ö R E L S E R års omläggning av RS fanns en rad i RS som hette ”Gemensam kommunadministration”. De kostnader som redovisades på raden ökade i relation till totalkostnaden, och det fanns farhågor att kommunerna överutnyttjade raden.44 I samband med omläggning av RS ändrades principen för redovisning av OH-kostnader. Efter omläggningen ska OH-funktioner inte längre betraktas som separata verksamheter. Detta innebär att kommuner ska fördela alla OH- kostnader till verksamheter i organisationen.45 Många kommuner har tyckt att det är svårt att göra denna fördelning. konstruerade SCB därför en fördelningsnyckel som man erbjöd kommunerna att använda. Nyckeln fördelar automatiskt de OH-kostnader som kommunerna inte har fördelat på egen hand. Denna nyckel kallas ”SCB-nyckeln” och användes 2016 av 239 kommuner för fördelning av av sina OH-kostnader på kommunnivå.46 OH-kostnader på kommunnivå utgör en allt större andel av kommunernas totala driftkostnader, trots att SCB:s instruktioner för vad som ska räknas som OH- kostnad inte har förändrats, se diagram 1 nedan.47 Diagram 1 Procentuell utveckling av nettokostnader för OH på kommunnivå och bruttokostnader i driftverksamhet 2012–2016 Nettokostnad OH på kommunnivå Källa: SCB, bearbetning. 44E-post från SCB, ; SCB. Utredning om gemensamma verksamheter, 2016. Vad kostar verksamheten i din kommun? Bokslut , 1995. Rapport om gemensamma verksamheter, 2016. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Summan av OH-kostnader på kommunnivå har ökat –2016. Ökningstakten stegrades 2012–2013 för att sedan minska nästan lika mycket året därpå. Enligt SCB kan en möjlig förklaring vara ändrade redovisningsprinciper i samband med att kommunerna övergick till ny kontoplan (KommunBas13). har den totala bruttokostnaden för driftverksamheten ökat med 23 procent.48 Det har skett ett trendbrott , då ökningstakten för OH- kostnader på kommunnivå stannade av som de totala bruttokostnaderna ökade kraftigt. Den ökade bruttokostnaden kan förklaras av en kraftig befolkningsökning, främst till följd av migration, på totalt 144 000 personer . Enligt SKL har befolkningsökningen och sammansättningen på befolkningsökningen inneburit ett kraftigt tryck på att bygga ut verksamheterna inom kommuner och landsting.49 över hela perioden är det tydligt att OH-kostnaderna på kommunnivå ökat snabbare än de totala driftkostnaderna. Med anledning av detta har SCB kontaktat 18 kommuner som utmärker sig med en stor andel OH-kostnader, i extremfallet , i förhållande till sina egna totala driftkostnader, eller kraftigt ökande OH-kostnader . SCB fann ingen tydlig gemensam nämnare som kunde förklara de höga eller snabbt ökande OH-kostnaderna. Vissa kommuner har flyttat gemensamma funktioner från förvaltningsnivå till kommunnivå, andra har utökat volymen på befintliga gemensamma funktioner, som löneadministration och IT. SCB har också funnit en rad rena felaktigheter i redovisningen.50 OH-kostnaden på kommunnivå kan redovisas på tre sätt i RS. 1) genom interndebiteringar i form av interna köp från gemensamma verksamheter, 2) genom fördelning med egen fördelningsnyckel eller 3) genom fördelning med SCB-nyckeln. I diagram 2 nedan framgår hur stor andel av OH-kostnaderna på kommunnivå som fördelas med respektive metod. 48Kommentar i faktagranskningen. E-post från SCB, . Om kommunerna och landstingens ekonomi, 2017, s. Utredning rad 920 gemensamma verksamheter, 2017. R I K S R E V I S I O N E N R Ä K E N S K A P S S A M M A N D R A G E T S O M U N D E R L A G F Ö R K O M M U N J Ä M F Ö R E L S E R Diagram 2 Andel av OH-kostnader på kommunnivå fördelade genom interndebitering, egen nyckel och SCB-nyckel Miljoner kronor 50 000 45 000 40 000 35 000 30 000 25 000 20 000 15 000 10 000 Fördelat med egen nyckel Källa: SCB, 2011–statistik. –2016 har mer än hälften (55–) av OH-kostnaderna på kommunnivå fördelats genom interndebitering. Av återstående kostnader fördelas en mindre andel med egen nyckel (2016) och en relativt stor andel (2016) med SCB-nyckel. Den relativa fördelningen mellan de tre metoderna har inte förändrats nämnvärt . fördelades ca genom interndebitering, 2,7 miljarder med kommunnyckel och ca 16 miljarder med SCB-nyckel. Ett motiv till interndebitering kan vara att man vill öka kostnadsmedvetenheten och därmed också främja kostnadseffektivitet i den kommunala verksamheten. Ett annat skäl kan vara att få till en mer tillförlitlig kostnadsfördelning mellan enheter i organisationen. Hur det påverkar redovisningens träffsäkerhet kan variera beroende på hur internredovisningen är organiserad och hur välutvecklat IT-stöd kommunerna har. Det kan förekomma inslag av schablonisering i samband med internredovisning. De experter har talat med bedömer ändå att internredovisning generellt kan antas ge en mer träffsäker redovisning än redovisning genom fördelningsnycklar.52 Andelen OH-kostnader som fördelas genom interndebitering varierar stort mellan kommunerna. Vissa kommuner, som t.ex. , interndebiterar inga OH- 51Dataunderlag mottaget från SCB, . 52Samtal med företrädare för kommunala yrkesrevisorer (), ; samtal med tjänstemän vid SCB, avdelningen för nationalräkenskaper, . 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kostnader på kommunnivå alls, medan andra kommuner interndebiterar hela OH-kostnaden. Att fördelar hela sin OH-kostnad genom interndebitering innebär att kommunen inte behöver använda någon fördelningsnyckel på kommunnivå. I diagrammen 1 och 2 ovan syns inte OH-kostnaderna på förvaltningsnivå. Dessa kostnader särredovisas inte i RS och det finns därför ingen kunskap om hur stora dessa kostnader är och hur de har utvecklats . Principen om fördelning gäller dock även dessa kostnader. SCB har inte tagit fram någon fördelningsnyckel för kommunerna att använda på förvaltningsnivå. SCB motiverar detta med att kommunerna är så olika organiserade att det är svårt att hitta en gemensam fördelningsprincip som skulle bli rättvisande för alla.53 2.3.3 Kommunernas användning av fördelningsnycklar Syftet med SCB-nyckeln var från början att garantera att samtliga kommuners kostnader och intäkter fördelas på verksamheterna så som definieras i nationalräkenskaperna.54 SCB har erbjudit kommunerna denna fördelningsnyckel.55 använder av kommunerna SCB- nyckeln, medan övriga kommuner använder egna nycklar. Enligt SCB anser de kommuner som inte använder SCB:s fördelningsnyckel att de själva har en bättre uppfattning om hur deras OH-kostnader ska fördelas.56 Att av kommunerna använder en egen nyckel har enligt SCB inte påverkat kostnadsutfallet för rikstotalen i någon större omfattning. Om alla kommuner bara skulle använda SCB-nyckeln, skulle ingen verksamhet påverkas mer än en procent i någon riktning. SCB konstaterar att valet av fördelningsnyckel kan få betydligt större konsekvenser för enskilda kommunverksamheter. SCB konstaterar också att ingen har undersökt hur träffsäkra fördelningarna blir när egen nyckel används.57 Att göra en sådan undersökning vore också metodologiskt svårt. Det kan finnas skäl för en kommun att använda egen fördelningsnyckel för att göra en mer träffsäker fördelning av kostnader i RS. Kommunekonomer kan ha välgrundade uppfattningar om vilka verksamheter som nyttjar kommungemensamma funktionerna mest. När sådan kunskap finns kan användningen av egen nyckel bidra till en mindre schablonmässig redovisning. 53E-post från tjänsteman vid SCB, avdelningen för nationalräkenskaper, . Utredning av gemensamma verksamheter, 2016, s. 1. Räkenskapssammandrag för kommuner (RS), 2001. Räkenskapssammandrag för kommuner, landsting och kommunalförbund, 2017, s. 7. Utredning av gemensamma verksamheter, 2016, s. 3–7. R I K S R E V I S I O N E N R Ä K E N S K A P S S A M M A N D R A G E T S O M U N D E R L A G F Ö R K O M M U N J Ä M F Ö R E L S E R Som tidigare nämnts synliggörs inte OH-kostnader på förvaltningsnivå i RS och det finns ingen SCB-nyckel på denna nivå. Man kan därför se det som att alla kommuner använder egna nycklar på förvaltningsnivå. Det har inte gjorts någon mer systematisk studie om hur dessa nycklar är konstruerade. 2.3.4 Utjämningssystemet för LSS Kommunerna har en obligatorisk uppgift att ge stöd och service åt personer med funktionshinder. En del av dessa personer är berättigade till insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, s.k. LSS-insatser.58 Kommunernas kostnader för denna verksamhet beror bl.a. på hur många stödberättigade brukare som bor i kommunen och vilka omsorgsbehov dessa brukare bedöms ha. Kostnaderna kan därför variera mellan kommuner. Beroende på in- och utflyttning av brukare kan kostnaderna i en och samma kommun också variera kraftigt mellan åren. Staten har skapat ett utjämningssystem för LSS-verksamhet. Syftet är att utjämna för kostnadsskillnader som inte kan hänföras till skillnader i politisk ambitionsnivå och effektivitet.59 Det som avgör om en kommun betalar en avgift eller tar emot ett bidrag i systemet är kommunens uppskattade kostnadsnivå relativt kostnadsnivån för andra kommuner. LSS-utjämningen är alltså ett slutet system, där ökade bidrag till en kommun automatiskt innebär lägre bidrag eller ökade avgifter för andra kommuner. Utjämningssystemet är beräkningsmässigt komplext men bygger i huvudsak på två parametrar: 1) antalet LSS-brukare i en kommun och 2) kommunens kostnader för personal inom LSS-verksamheten. Båda dessa parametrar kan påverkas av kommunerna, dels genom biståndsbeslut, dels genom kostnadsredovisningen i RS. bedömde att risken för medveten manipulation av kostnadsredovisningen i RS är låg. Några kommuner har i och för sig kodat om hela gruppbostäder från boende enligt socialtjänstlagen (2001:453) till LSS- boende, vilket gett dessa kommuner en högre kostnadsnivå i LSS och därmed ett bättre utfall i utjämningen. Men att kommuner medvetet skulle lämna oriktiga kostnadsuppgifter för att gynnas i utjämningen ansåg utredaren vara osannolikt, främst för att det normalt sett skulle kräva samförstånd mellan ekonomer på flera nivåer i organisationen.60 58Verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) är en obligatorisk verksamhet för kommunerna. 59Utjämningssystemet regleras i lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade. Mer detaljerade föreskrifter finns i förordningen SFS 2008:776. Utjämning av kommunernas LSS-kostnader – översyn och förslag, s. 91, 98. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det finns dock ett rättsfall som gäller medveten styrning av kostnader till LSS- verksamhet i RS i syfte att få ett bättre utfall i LSS-utjämningen.61 kommun genomförde en omorganisation 2011, vilket föranledde en översyn av de fördelningsnycklar som användes inför inrapportering till RS. När nya fördelningsnycklar användes blev LSS-kostnaderna lägre än , vilket resulterade i ett sämre utfall i LSS-utjämningen. När detta uppdagades skickade ekonomichefen in en rättelse till SCB. Rättelsen innebar en återgång till tidigare kostnadsredovisning och kommunen återfick det mer gynnsamma utfallet i LSS- utjämningen. En kommunekonom motsatte sig den inskickade rättelsen och kontaktade en förtroendevald revisor, som polisanmälde kommunen. Polisanmälan ledde till att två f.d. kommunchefer åtalades för grovt bedrägeri. Tingsrätten friade dock kommuncheferna, med hänvisning till att det är svårt att säkert fastställa hur redovisningen skulle sett ut om den varit korrekt.62 I samband med rättsfallet anlitade kommunstyrelsen en expert från SKL som gick igenom underlaget. Experten konstaterade att underlaget innehöll felaktigheter och att redovisningen av OH-kostnader delvis inte var baserade på någon logisk fördelningsgrund.63 2.3.5 Olika OH-kostnader för olika driftsformer Kommunerna har rätt att med bibehållet huvudmannaskap överlåta driften av verksamheter på utförare som inte tillhör den egna organisationen. Hur överlåtelsen går till kan variera mellan kommuner och verksamheter, se faktaruta nedan. Ett skäl till att kommunen väljer att köpa in verksamhet är att man bedömt att en viss verksamhet kan bedrivas i oförändrad eller ökad omfattning men till en lägre kostnad och med bibehållen eller ökad kvalitet. I andra fall kan kostnadseffektivisering vara ett underordnat motiv, t.ex. om kommunen önskar att öka mångfalden bland utförarna inom . Ytterligare ett skäl kan vara att kommunen saknar kompetens inom ett område. Då kan kommunen se fördelar med att långsiktigt eller tillfälligt köpa in verksamheten från en utförare utanför den egna organisationen. 61Borås tingsrätt, Södra enheten, 2016. Mål nr B 2853-14. Översyn av arbetet med det ekonomiska underlaget för LSS-utjämningen i kommun, 2014, s. 4; Samtal med tjänsteman vid SKL, avdelningen för ekonomi och styrning, ; Samtal med förtroendevald revisor, kommun . Se också , U. Underlag till revisionsbolaget granskning av kommuns redovisning av kostnader som underlag för LSS-utjämningsbidrag, hämtad , . R I K S R E V I S I O N E N R Ä K E N S K A P S S A M M A N D R A G E T S O M U N D E R L A G F Ö R K O M M U N J Ä M F Ö R E L S E R Köp av verksamhet i kommuner Kommunen köper verksamhet genom att upphandla varor och tjänster genom kontraktsupphandling eller ramavtalsupphandling enligt lagen (2016:1145) om offentlig upphandling () och lagen (2016:1146) om upphandling inom försörjningssektorerna (LUF). En ny lag, lagen (2016:1147) om upphandling av koncessioner (), reglerar kommunernas upphandling av tjänster som ska utföras åt och betalas av tredje part. Tjänster inom hälsovård och socialtjänster kan upphandlas i kundvalsmodell enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV). Till skillnad från upphandling enligt , och , där utförare konkurrerar om att få bli leverantör till kommunen, får alla leverantörer som klarar de grundläggande kraven tillträde till marknaden i ett LOV-system.