prop · H50384 · 2018-01-23 00:00:00 — Lärarlönelyftet har bidragit till kraftigt ökade löner för lärare och ökad lönespridning inom lärarkollektivet. Statskontoret konstaterar dock att lärarlönelyftet inte har fördelats med hänsyn till elevers behov och förutsättningar och att reformen har gett få konkreta avtryck i verksamheten. Statskontorets bedömning är att om satsningen ska bli framgångsrik krävs en genomtänkt strategi och ansvarsfördelning mellan skolhuvudman och rektor. Regeringens bedömning är att lärarlönelyftet är en ny reform som behöver att etableras. Därför är det enligt regeringens mening inte aktuellt att ge ett ännu mer omfattande uppdrag till utredningen 2017/18:84 skola genom mer attraktiva skolprofessioner än vad som redan lämnats. Utredarens uppdrag har utformats så omfattande som möjligt mot bakgrund av att karriärstegsreformen och lärarlönelyftet har funnits olika . Om det visar sig att effekterna av reformen uteblir och att det finns behov av att se över och justera reformen behöver en sådan justering som framgått göras i nära dialog med arbetsmarknadens parter eftersom lärarlönelyftet tagits fram i dialog med parterna och lönebildningsprocessen även fortsättningsvis ska vara en partsfråga. Mot denna bakgrund, men också med hänsyn till vad regeringen anför i avsnitt 4.2, kan regeringen därför inte instämma i rekommendation att komplettera utredningsuppdraget med ett mer förutsättningslöst uppdrag. Regeringen kommer dock att noga följa upp reformen och eventuella behov av förändringar. 5Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen avvaktar nu de eventuella förslag som utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner lämnar i sitt slutbetänkande och fortsätter arbetet med förslag. Regeringen kommer också att noga följa utvecklingen av lärarlönelyftet, bl.a. genom de utvärderingar av statsbidrag till höjda lärarlöner som Statskontoret genomför och genom regelbundna uppföljningar av dels hur statsbidraget använts, dels hur skolhuvudmännen har följt villkor och regelverk för statsbidraget. Om det visar sig behövas ytterligare åtgärder för att reformerna ska samverka på bästa sätt kommer regeringen att överväga detta. I promemorian Statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier (U2015/05040/UH) föreslogs att regeringen bör låta utvärdera effekterna av lärarlönelyftet . Regeringen instämmer i promemorians förslag att det kan vara en lämplig tidpunkt för en sådan utvärdering. Med denna skrivelse anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. – högre lön men sämre sammanhållning är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-447-6 rir 2017:18 omslagets originalfoto: maskot tryck: interntryckeri, 2017 E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N T I L L R I K S D A G E N D A T U M : 2 0 1 7 - 0 9 - 1 2 D N R : 3 . 1 - 2 0 1 6 - 0 8 6 5 R I R 2 0 1 7 : 1 8 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport: – högre lön men sämre sammanhållning har granskat de statliga lärarlönesatsningarna Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Den innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen. Tjänstemän på har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till rapporten. vill tacka referenspersonerna fil.dr. och docent för synpunkter. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. har varit föredragande. har medverkat i den slutliga handläggningen. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bakgrund och motiv till granskning Reformernas syfte och samspel Beskrivning av Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Statliga satsningar på lärarlöner Har statsbidragen påverkat lärarnas löner på avsett vis? Har karriärstegslärarnas lönepremie bestått? Har reformerna påverkat lönebildningen hos skolhuvudmännen? 3.4Har regeringens styrning gett skolhuvudmännen goda förutsättningar att 3.5 Har skolhuvudmännen genomfört reformerna på ett ändamålsenligt vis? 3.6Har reformerna skapat en tydlig karriärväg och utvecklingsmöjligheter för lärare? 3.7 Utvecklingen av läraryrkets attraktionskraft Kriterier för att en lärare ska kunna omfattas av reformerna På finns också ett digitalt underlag i form av en till granskningen fristående underlagspromemoria att ladda ned. Den omfattas inte av den beslutade rapporten. Den kan begäras ut från ärendets akt genom registratur. Underlag a. , (2017), Statliga interventioner i svensk lönebildning – erfarenheter och möjliga risker R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Karriärstegsreformen1 som infördes och Lärarlönelyftet som infördes är två regeringars svar på svenska elevers låga skolresultat. Reformerna syftar till att öka läraryrkets attraktionskraft så att fler personer vill bli lärare och fler lärare stannar kvar och utvecklas i yrket. Det ska öka kvaliteten i skolan och förbättra elevernas resultat. Utgifterna för Karriärstegsreformen uppgick till 1,2 mdkr 2016 och utgifterna för Lärarlönelyftet beräknas uppgå till 3 mdkr . Det är omfattande satsningar som potentiellt kan ha stor påverkan på läraryrkets attraktionskraft. Reformerna ska fungera parallellt och har stora likheter. De ska båda leda till att kvalificerade lärare premieras och får höjda löner genom riktade statsbidrag.2 De omfattar i huvudsak samma grupp lärare. Huvudmännen väljer ut de lärare som ska tilldelas statsbidragen och har relativt stor frihet vid implementeringen av reformerna, men satsningarna innehåller restriktioner för lönesättningen av lärarna. Regeringen har aviserat att satsningarna är långsiktiga och de kan komma att existera . har valt att studera båda reformerna inom ramen för samma granskning. De eventuella effekterna av reformerna på läraryrkets attraktionskraft kan väntas uppstå på . har granskat om Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet skapat förutsättningar för att öka läraryrkets attraktionskraft utifrån följande frågeställningar: •Har statsbidragen påverkat lärarnas löner på avsett vis? •Har karriärstegslärarnas lönepremie bestått? •Har reformerna påverkat lönebildningen hos skolhuvudmännen? •Har regeringens styrning gett skolhuvudmännen goda förutsättningar att implementera reformerna? •Har skolhuvudmännen genomfört reformerna på ett ändamålsenligt vis? •Har reformerna skapat en tydlig karriärväg och utvecklingsmöjligheter för lärare? 1Förstelärare och lektor benämns i skollagen som karriärsteg. 2 kap. 22 § skollagen (2010:800). Därför används begreppen Karriärstegsreformen. Andra benämningar är karriärtjänstreformen och karriärvägsreformen. 2Lärarlönelyftet kan ges till lärare, förskollärare och fritidspedagoger. Eftersom jämförelsen mellan statsbidragen gäller lärare används bara kategorin lärare i rapporten. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T Granskningsfrågan om statsbidragen har påverkat lärarnas löner på avsett vis besvaras via två delfrågor: Har statsbidragen ökat lärarnas relativlöner? Har statsbidragen ökat lärarnas generella lönenivå och lönespridningen mellan lärare? I granskningen undersöks förutsättningarna för att reformerna ska påverka läraryrkets attraktionskraft. En beskrivning av hur attraktionskraften utvecklats före och efter Karriärstegsreformen redovisas dock i granskningens avslutande del. Granskningen visar att regeringens lönemässiga målsättningar med reformerna till stor del har uppnåtts men att det skett till priset av ett försämrat arbetsklimat bland lärarna. Regeringens styrning av reformerna kan samordnas och förtydligas för att de ska få större legitimitet och därmed ge bättre förutsättningar för att öka läraryrkets attraktionskraft. Har statsbidragen påverkat lärarnas löner på avsett vis? De lönemässiga utfallen är i huvudsak gynnsamma för läraryrkets attraktionskraft Karriärstegsreformen har ökat lärarnas generella lönenivå och lärarnas relativlöner i förhållande till andra jämförbara yrken. Resultaten tyder på att Lärarlönelyftet kommer att öka lärarnas generella lönenivå och relativlöner ytterligare. Dessa lönemässiga utfall ligger i linje med regeringens målsättningar med reformerna och bedöms skapa bra förutsättningar för att läraryrkets attraktionskraft ska öka. Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet ger relativt stora löneökningar till en begränsad andel lärare och leder var för sig till ökad lönespridning. Ökad lönespridning är också ett mål med Karriärstegsreformen men regeringen har inte uttryckt att detta är ett mål med Lärarlönelyftet. Granskningen visar att den generella lönespridningen mellan lärare har ökat till följd av Karriärstegsreformen. Reformen verkar även ha bidragit till en ökad lönespridning inom den grupp lärare som inte tagit del av statsbidrag för karriärsteg, men i begränsad omfattning. Lönespridningen i lärarkåren efter Lärarlönelyftet påverkas inte bara av fördelningen av statsbidraget i sig utan även av hur huvudmännen valt att fördela Lärarlönelyftet till karriärstegslärare och av utfallet i de ordinarie lönerevisionerna efter reformen. Huvudmännens val att ge Lärarlönelyftet till över hälften av förstelärarna torde öka lönespridningen mellan lärare. Lönespridningen kan dock minska i de ordinarie lönerevisionerna som genomförs då omkring hälften av rektorerna i granskningen har uppgett att de kommer att justera upp lönen för de lärare som inte fått ett lärarlönelyft och ge dem större löneökningar än lärarlönelyftslärarna. Framtida uppföljningar får ge en fullständig bild av lönespridningen efter Lärarlönelyftet. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det är svårt att bedöma hur lönespridningen påverkar förutsättningarna för att öka läraryrkets attraktionskraft, det beror på hur lönespridningen uppfattas. Som beskrivs nedan har reformerna bland annat lett till en uppdelning av lärarkåren. Har karriärstegslärarnas lönepremie bestått? Granskningen visar att Karriärstegslärarnas lönepremie, det vill säga deras lönepåslag i förhållande till övriga lärares lön, har bestått . Karriärstegslärarnas lönemässiga status har därmed bestått . Huvudmännen har kunnat välja om de ska ge Lärarlönelyftet till karriärstegslärarna. av huvudmännen har inte gett statsbidraget för lärarlönelyft till förstelärare.3 Totalt är det knappt hälften av förstelärarna som inte tagit del av statsbidraget. Lärarlönelyftet har i dessa fall medfört att lönepremien för karriärstegslärarna har minskat, vilket urholkat tjänsternas lönemässiga status. Det kan ge negativa effekter på lärares vilja att ha en karriärtjänst och därmed på förutsättningarna för att reformerna ska öka läraryrkets attraktionskraft. Har reformerna påverkat lönebildningen hos skolhuvudmännen? Reformerna kan ha ökat den totala lönesumma som huvudmännen delar ut till lärarna har undersökt om reformerna påverkat huvudmännens lönebildning på andra på andra sätt än de som regeringen har reglerat i statsbidragsförordningarna till reformerna. av huvudmännen uppger att de lönepåslag som statsbidrag för karriärsteg ger inkluderas i deras uppräkning av den totala lönesumma de fördelar till lärarna i den ordinarie lönerevisionen och uppger att lönepåslagen i Lärarlönelyftet inkluderas i uppräkningen. Reformerna kan därmed ha stimulerat huvudmännen till löneökningar för lärare utöver den summa som statsbidragen medfört och som skulle ha betalats ut om statsbidragen inte funnits. Har regeringens styrning gett skolhuvudmännen goda förutsättningar att implementera reformerna? Reformerna upplevs i huvudsak ha förbättrat möjligheten att skapa en bra lönestruktur men har skapat skiktningar i lärarkåren En majoritet av huvudmännen och rektorerna upplever att båda reformerna påverkat möjligheten att skapa en lönestruktur som motsvarar lärarnas prestationer och arbetsuppgifter positivt. En bidragande orsak är de stora löneökningar statsbidragen ger till en stor andel lärare. 3Då antalet lektorer var få, 169 stycken , omfattar den del av granskningen som dessa resultat baseras på enbart förstelärarna. Se även avsnitt 1.5 Avgränsningar. R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T reformerna i kombination med varandra ha skapat en alltför tydlig uppdelning mellan förste-, ”andre”- och ”tredjelärare”, där tredjelärarna inte har tagit del av något statsbidrag. Statsbidragen har genom det sätt de utformats, implementerats, och som utfallet av dem tolkats, skickat en signal om att vissa lärare är kompetenta och andra inte är kompetenta. Denna uppdelning har blivit skarpare i och med Lärarlönelyftet. Det är svårt att avgöra om det är regeringens utformning av Lärarlönelyftet, de förväntningar som fanns på reformen eller huvudmännens sätt att fördela löneökningarna i Lärarlönelyftet som skapat missnöjet. Lärarlönelyftet speglar liksom Karriärstegsreformen regeringens målsättning att skickliga lärare ska premieras vilket också skapar löneskillnader mellan lärarna och statsbidragen kan såsom de är utformade inte ges till alla lärare. En källa till missnöjet är att Lärarlönelyftet inte räcker till alla lärare som huvudmän, rektorer och lärarna själva upplever är kvalificerade för statsbidraget enligt kriterierna i förordningen, som de lönepåslag statsbidraget ger är stora i förhållande till lärarnas tidigare lönenivå. De stora löneskillnader och den tydliga uppdelning av lärarna som uppstått är enligt denna uppfattning inte heller motiverade av skillnader i lärarnas kompetens. De huvudmän och rektorer som intervjuats i undersökningen hade också på förhand förväntat sig att Lärarlönelyftet skulle ge ett generellt lönelyft till alla lärare. De uppger även att lärarna förväntat sig ett generellt lönelyft. Det kan delvis förklara att många huvudmän valt att differentiera lönepåslagen i begränsad omfattning och fördela Lärarlönelyftet till så många lärare som möjligt. Givet att regeringen utformat Lärarlönelyftet så att det inte kunde ges till alla lärare är det möjligt att mer differentierade lönepåslag hade kunnat motverka den tydliga uppdelningen mellan de lärare som tagit del av något statsbidrag och de lärare som inte gjort det. Oavsett vad som orsakat missnöjet så upplever en majoritet av huvudmännen och rektorerna att Lärarlönelyftet, liksom Karriärstegsreformen, har försämrat sammanhållningen mellan lärare. Närmare hälften uppger även att Lärarlönelyftet påverkat arbetet i arbetslag negativt. Det är en stor andel mot bakgrund av att undervisningen och skolans verksamhet i stor utsträckning ska utvecklas av lärarna gemensamt. Det försämrar förutsättningarna för att reformerna ska kunna öka läraryrkets attraktionskraft. Regeringens brist på styrning av urvalet av lärare till statsbidragen har skapat ett dilemma vid deras implementering Huvudmännen har enligt reformernas utformning frihet att implementera dem på ett sätt som passar varje verksamhet lokalt och avgör själva om de ska ge Lärarlönelyftet till lärare som tar del av statsbidrag för karriärsteg eller inte. I förordningarna för respektive statsbidrag anges kriterier för de kvalifikationer en lärare ska ha för att kunna ta del av statsbidragen. En stor majoritet av R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N huvudmännen och rektorerna anser att karriärstegslärarna enligt dessa urvalskriterier bör få del av Lärarlönelyftet. I kombination med att de lönepåslag som ges i reformerna är stora ställs huvudmännen och rektorerna inför ett dilemma vid implementeringen av Lärarlönelyftet. Om de ger Lärarlönelyftet till karriärstegslärare riskerar de att skapa löneskillnader mellan lärarna som de upplever är omotiverat stora. Om de inte ger Lärarlönelyftet till karriärstegslärare riskerar de att urholka Karriärstegsreformen. Detta dilemma har gjort reformerna otydliga, försvårat genomförandet av Lärarlönelyftet för huvudmännen och försämrat deras möjligheter att motivera fördelningen av Lärarlönelyftet för lärarna. Regeringens styrning av Lärarlönelyftet har skapat otydlighet vid dess implementering Statsbidragsförordningen för Lärarlönelyftet anger att den löneökning som statsbidraget ger för de lärare som tar del av statsbidraget ”ska överstiga den lön som annars skulle ha utgått enligt den ordinarie lönerevisionen.”4 Detta villkor ska reglera att de lärare som tar del av statsbidraget inte missgynnas i den ordinarie lönerevisionen och att huvudmännen inte minskar sina egna löneökningar för dessa lärare till följd av statsbidraget. Skrivningen har tolkats på olika sätt bland huvudmännen. Vissa huvudmän har uppfattat att de måste bryta mot intentionen med detta villkor i statsbidragsförordningen om de ska kunna korrigera den eventuellt felaktiga lönestruktur som Lärarlönelyftet gett upphov till. De anser därmed att de lärare som inte fått del av Lärarlönelyftet inte kan ges en högre löneökning i den ordinarie lönerevisionen än de lärare som tagit del av statsbidraget. Regeringen har efter Lärarlönelyftet infördes också uppmuntrat huvudmännen att göra egna lönesatsningar för kvalificerade lärare om statsbidraget inte räcker till alla lärare som huvudmännen anser är kvalificerade.5 I och med detta upplevs regeringen ha gett motstridiga signaler om hur Lärarlönelyftet ska implementeras. Regeringens metod för att skapa legitimitet för Lärarlönelyftet var otillräcklig Granskningen visar att Lärarlönelyftet saknar tillräcklig legitimitet hos huvudmän och rektorer. Trots att satsningarna ger huvudmännen stora ekonomiska tillskott 49 § förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. Hela meningen lyder: ”Den sammanlagda löneökningen hos varje huvudman ska överstiga den lön som annars skulle ha utgått enligt den ordinarie lönerevisionen med i genomsnitt och högst och lärare, förskollärare eller fritidspedagog.” Skrivningen avser därmed en genomsnittlig löneförhöjning för varje huvudman. 5”Lärarlönelyftet räcker till fler än 60 000 lärare. Men om det finns fler lärare som har fel lön måste det ansvaret tas lokalt. […] Vi ser huvudmän som tar eget ansvar genom lokala lönelyft för att höja lönen för fler lärare än de som det statliga bidraget räcker till […] Det är välkommet och vi hoppas att fler följer efter.” , minister för högre utbildning och forskning och , utbildningsminister. Vi kan inte ge alla lärare ett lärarlönelyft, debattartikel publicerad i , alla-larare-ett-lonelyft/, hämtad från hemsida . R I K S R E V I S I O N E N K A R R I Ä R S T E G S R E F O R M E N O C H L Ä R A R L Ö N E L Y F T E T för att höja lärarnas löner är missnöjet med vissa delar av reformen stort. Huvudmän och rektorer uppger att de förutsåg att Lärarlönelyftet skulle skapa starka reaktioner i lärarkåren när de fick reda på villkoren för reformen. Denna risk för negativa reaktioner fångades inte upp av regeringen i arbetet med att utforma Lärarlönelyftet. Regeringen förankrade reformen genom ett nära samarbete med parterna på arbetsmarknaden, vilka har fungerat som företrädare för huvudmännens och lärarnas uppfattningar. Parterna har också haft ett direkt ansvar för att utforma vissa delar av Lärarlönelyftet. Mot bakgrund av det missnöje som uppstått bedömer att regeringens metod för att förankra och utforma reformerna inte varit tillräcklig. Om regeringen hade involverat huvudmän och rektorer mer i utformningen av Lärarlönelyftet och inte enbart förankrat reformen med parterna på arbetsmarknaden hade missnöjet kunnat motverkas och legitimiteten för reformen varit större. Tidsramen för att genomföra Lärarlönelyftet var för kort Lärarlönelyftet innebär stora förändringar i lärarnas lönestruktur. Därför är det viktigt att de uppkomna löneskillnaderna uppfattas som rättvisa om reformen ska kunna påverka läraryrkets attraktionskraft positivt. Det underlättas av om huvudmännen haft tid att förtydliga kriterierna för urvalet av de lärare som ska tilldelas statsbidraget och förankra dem hos lärarna. Detta arbete är omfattande för huvudmännen. Mot denna bakgrund bedöms tidsramen för att genomföra Lärarlönelyftet ha varit för kort. Har skolhuvudmännen genomfört reformerna på ett ändamålsenligt vis? Huvudmännen hade kunnat göra mer för att tydliggöra Lärarlönelyftet för lärarna Huvudmännen kan inom ramen för regeringens styrning påverka hur reformerna uppfattas. Enligt hade huvudmännen kunnat göra mer för att vidareutveckla och tydliggöra kriterierna för urvalet av lärare som skulle kunna ta del av Lärarlönelyftet. Mot bakgrund av att huvudmännen och rektorerna förutspådde att Lärarlönelyftet skulle skapa missnöje bland lärarna kunde de även genomfört fler och mer individuellt riktade informationsinsatser till lärarna. bedömer dock inte att regeringens styrning av reformerna bör ändras med anledning av de identifierade bristerna. Dessa insatser bör ligga inom ramen för huvudmännens eget ansvar. Har reformerna skapat en tydlig karriärväg och utvecklingsmöjligheter för lärare? Lärarnas möjligheter att utvecklas i yrket och göra karriär bedöms som goda av huvudmän och rektorer Ett syfte med Karriärstegsreformen är att skapa karriärvägar för lärare som vill fortsätta att undervisa. Lärarlönelyftet ska premiera skicklighet och utveckling i 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N En majoritet av huvudmännen och rektorerna bedömer att det i viss mån finns en tydlig karriärväg för lärare som vill fortsätta att undervisa. En majoritet bedömer även att Karriärstegsreformen inverkat positivt på möjligheten för lärare att utvecklas inom yrket. av huvudmännen och av rektorerna upplever att även Lärarlönelyftet inverkat positivt på lärarnas utvecklingsmöjligheter. Enligt huvudmän och rektorer har reformerna därmed i viss mån bidragit till att lärarnas utvecklingsmöjligheter inom yrket ökar. Lärarnas uppfattning har dock inte inhämtats i undersökningen vilket gör att en heltäckande bild av lärarnas utvecklings- och karriärmöjligheter inte kan ges i granskningen. Utvecklingen av läraryrkets attraktionskraft över tid Inga tecken på ökat antal sökande till lärarutbildningarna på kort sikt Det finns olika mått på ett läraryrkes attraktionskraft. har studerat två mått som bedöms fånga den långsiktiga attraktionskraften för läraryrket och vara stabila : antalet sökande till lärarutbildningarna och deras kvalifikationer. Antalet sökande till lärarutbildningarna har inte ökat efter Karriärstegsreformen. De sökandes kvalifikationer har inte heller förbättrats. Det är dock troligt att reformernas eventuella effekter på sökantalet och de sökandes kvalifikationer kommer att uppstå på . Andra mått på attraktionskraften är i vilken mån utbildade lärare väljer att stanna kvar i yrket eller väljer att återvända till yrket om de lämnat det. Det går inte av granskningen dra slutsatsen att reformerna påverkat attraktionskraften i dessa avseenden. Indikationer finns dock på att reformerna kan påverka lärares vilja att stanna kvar och återvända till yrket.