prop · H503182 · 2018-03-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:182 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800). Förslagen är en viktig del i det strategiska arbetet för att förbättra den svenska skolan med utgångspunkt i bl.a. skolkommissions förslag till nationell strategi för kunskap och likvärdighet i utbildningen. Förslagen innebär följande: •Huvudmännen för förskoleklassen, och gymnasieskolan ska aktivt verka för en allsidig social sammansättning av elever på sina skolenheter. •Huvudmännen inom skolväsendet ska utse en skolchef som ska biträda huvudmannen med att tillse att de föreskrifter som gäller för utbildningen följs. •Statens skolinspektion ska kunna ingripa med statliga åtgärder för rättelse mot kommuner och landsting under motsvarande förutsättningar som när ett godkännande av en enskild som huvudman kan återkallas. •Ändringar ska införas i syfte att minska elevers upprepade eller längre frånvaro från utbildningen inom den obligatoriska verksamheten. Vidare föreslås att övergångsbestämmelserna i lagen (2010:801) om in- förande av skollagen (2010:800) om undantag från krav på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning och besluta om betyg i vissa skolformer, ska förlängas till utgången av . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Vissa bestämmelser föreslås dock tillämpas första gången för verksamhet som bedrivs efter utgången av 2018. 2017/18:182 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ............ 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800)..................................... Ärendet och dess beredning ............................................................ En samlad strategi för ett robust skolsystem................................... Skolans systemsvagheter måste motverkas ...................... Problemet med den ökande skolsegregationen................. Sviktande kapacitet hos många skolhuvudmän ................ En allsidig social sammansättning av elever behövs....................... 5.1Nuvarande bestämmelser som styr i vilken skola eleverna ska gå i ............................................................... 5.2Skolorna ska aktivt verka för en mer allsidig social Huvudmannen ska utse en eller flera skolchefer............................. Regleringen om statliga åtgärder för rättelse mot kommunala skolor ska förtydligas...................................................................... Alla elever ska närvara i skolan ...................................................... är ogiltig frånvaro vanligt........................................ 8.3Insatser behövs för att få alla elever att närvara i Rektorns ansvar för att se till att upprepad eller längre frånvaro utreds bör Hemkommunen ska alltid informeras när en utredning om frånvaro inleds Hemkommunen ska vid behov samordna arbetet kring elever med upprepad eller Övergångsbestämmelserna om undantag från krav på legitimation och behörighet i vissa skolformer ska förlängas ......... Det saknas behöriga lärare inom grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna ......................................................... Närmare om nuvarande reglering..................................... Övergångsbestämmelserna ska förlängas för lärare i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna ..................................... Konsekvenser av förslagen ............................................................. Konsekvenser för kommunerna....................................... Konsekvenser för enskilda huvudmän............................. Konsekvenser för staten .................................................. Konsekvenser för eleverna .............................................. 11.5Konsekvenser för jämställdheten och de medlemskap i unionen ................... Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800)....... 12.2Förslaget till lag om ändring lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) .................................. Sammanfattning av betänkandet Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35) i relevanta delar...................................... Betänkandets lagförslag i relevanta delar ...................... Förteckning över remissinstanserna (SOU 2017:35)..... Sammanfattning av betänkandet Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera (SOU 2016:94) i relevanta delar.............................................. Betänkandets lagförslag i relevanta delar ...................... Förteckning över remissinstanserna (SOU 2016:94)..... Sammanfattning av delbetänkandet Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51) i relevanta delar............ Delbetänkandets lagförslag i relevanta delar................. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2017:51)..... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... 2017/18:182 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i skollagen (2010:800), 2.lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800)1 dels att nuvarande 2 kap. 8 a § ska betecknas 2 kap. 8 b §, dels att 2 kap. 1 §, 7 kap. 1, 21 och 22 §§ och 26 kap. 17 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före nuvarande 2 kap. 8 a § ska sättas närmast före 2 kap. 8 b §, dels att det ska införas tre nya paragrafer, 2 kap. 8 a och 8 c §§ och 7 kap. 19 a §, och närmast före 2 kap. 8 a och 8 c §§ och 7 kap. 19 a §, nya rubriker av följande lydelse. I detta kapitel finns bestämmelser om – huvudmän inom skolväsendet (2–8 §§), (2–8 a §§), (8 a §), (8 b §), – huvudmäns ansvar i fråga om (8 c §), – ledningen av utbildningen (9–12 §§), förskollärare (13– – lärare och förskollärare (13– 23 §§), 24 §§), –elevhälsa (25–28 §§), –studie- och yrkesvägledning (29 och 30 §§), –registerkontroll av personal (31–33 §§), –kompetensutveckling (34 §), och –lokaler och utrustning och tillgång till skolbibliotek (35 och 36 §§). Senaste lydelse av 2 kap. 8 a § 2014:458. Senaste lydelse 2014:458. Huvudmannen ska utse en skolchef som ska biträda huvudmannen med att tillse att de föreskrifter som gäller för utbildningen följs i huvudmannens verksamhet inom skolväsendet. Huvudmannen kan utse en skolchef för hela verksamheten eller flera skolchefer för delar av verksamheten. Huvudmäns ansvar i fråga om allsidig social sammansättning Huvudmännen för förskoleklassen, och gymnasieskolan ska aktivt verka för en allsidig social sammansättning av elever på sina skolenheter. I detta kapitel finns bestämmelser om –vilka som omfattas av skolplikt (2 §), –rätten till utbildning (3 §), –hur skolplikten fullgörs (4–9 §§), –när skolplikten inträder (10 §), –tidigare skolstart och undantag från skyldigheten att fullgöra skolplikt i förskoleklass (11–11 b §§), –när skolplikten upphör och rätten att därefter slutföra skolgången (12–16 §§), – deltagande i utbildning (17– – deltagande i utbildning (17– 19 §§), och 19 a §§), och – ansvar för att skolplikten fullgörs (20–23 §§). Om en elev har upprepad eller längre frånvaro från den verksamhet som avses i 17 § ska rektorn, oavsett om det är fråga om giltig eller ogiltig frånvaro, se till att frånvaron skyndsamt utreds om det 3 Senaste lydelse 2017:1115. inte är obehövligt. Utredningen ska Prop. 2017/18:182 genomföras i samråd med eleven och elevens vårdnadshavare samt med elevhälsan. Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 3 kap. 8 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas. När en utredning om en elevs frånvaro har inletts ska rektorn se till att frånvaron anmäls till huvudmannen. Hemkommunen ska se till att skolpliktiga barn som inte går i dess förskoleklass, grundskola eller grundsärskola på något annat sätt får föreskriven utbildning. Hemkommunen ska i frågor som rör skolpliktiga elever som avses i 19 a § vid behov samordna insatser med samhällsorgan, organisationer eller andra som berörs. I fråga om utlämnande av uppgifter gäller de begränsningar som följer av 29 kap. 14 § och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Huvudmannen ska se till att eleverna i huvudmannens förskoleklass, grundskola och grundsärskola fullgör sin skolgång. Huvudmannen för specialskolan och huvudmannen för sameskolan ska se till att elever i utbildning under deras ledning fullgör sin skolgång. När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en fristående skola eller utan giltig orsak är frånvarande i betydande utsträckning från obligatoriska inslag, ska huvudmannen lämna uppgift om detta till hemkommunen. När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en skolenhet med en annan huvudman än hemkommunen eller det hos en sådan huvudman har inletts en utredning om elevens frånvaro enligt 19 a §, ska huvudmannen lämna uppgift om detta till hemkommunen. Senaste lydelse 2017:1115. Senaste lydelse 2017:1115. får när det gäller en verksamhet som bedrivs av en kommun eller ett landsting besluta att staten på kommunens eller bekostnad ska vidta de åtgärder som behövs för att åstad- komma rättelse, om kommunen eller 1. inte har följt ett föreläggande enligt 10 §, och 2. missförhållandet är allvarligt. denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Har staten haft kostnader för en åtgärd som vidtagits med stöd av denna paragraf, får denna kostnad kvittas mot belopp som staten annars skulle ha betalt ut till kommunen eller . 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna i 2 kap. 8 a § och bestämmelserna i 26 kap. 17 § i den nya lydelsen tillämpas första gången för verksamhet som bedrivs efter utgången av 2018. Förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att 33 § lagen (2010:801) om införande av skol- lagen (2010:800) ska ha följande lydelse. I fråga om lärare eller förskollärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skolväsendet och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före tillämpas för anställningen 2 kap. 3 § första och andra styckena eller 2 a kap. 3 § andra stycket skollag i stället för 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen, dock längst till utgången av eller, när det gäller undervisning i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna, längst till utgången av . Lärare som saknar legitimation för att besluta om betyg enligt 3 kap. 16 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före är för anställningen behöriga att besluta om betyg, dock längst till utgången av eller, när det gäller betyg i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna, längst till utgången av . I fråga om lärare eller förskollärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skolväsendet och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före tillämpas för anställningen 2 kap. 3 § första och andra styckena eller 2 a kap. 3 § andra stycket skollag i stället för 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen, dock längst till utgången av eller, när det gäller undervisning i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna, längst till utgången av . Lärare som saknar legitimation för att besluta om betyg enligt 3 kap. 16 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före är för anställningen behöriga att besluta om betyg, dock längst till utgången av eller, när det gäller betyg i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna, längst till utgången av . Första stycket gäller inte lärare och förskollärare som avses i 2 kap. 17 § i den nya skollagen och som före har ingått avtal om anställning för att bedriva sådan undervisning som avses i samma paragraf. I fråga om en lärare som avses i 2 kap. 17 § första stycket 1 eller 2 i den nya skollagen gäller detta dock bara om han eller hon uppfyller de krav som anges där. 1 Senaste lydelse 2014:459. 2017/18:182 Andra stycket gäller inte lärare som har ingått avtal om anställning utan tidsbegränsning före för att bedriva sådan undervisning som avses i 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket i den nya skollagen. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en kommitté – en skolkommission – i uppdrag att lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan (dir. 2015:35). Förslagen skulle enligt direktiven fokusera på förskoleklassen, och gymnasieskolan och bl.a. utgå från slutliga rekommendationer från den tematiska granskningen av den svenska skolan (Improving Schools in : An Perspective, 2015). Därefter beslutades om förlängd utredningstid (dir. 2015:140 och 2016:86). Utredningen, som antog namnet skolkommission, överlämnade delbetänkandet Samling för skolan – Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet (SOU 2016:38). överlämnade kommissionen slutbetänkandet Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35). I propositionen behandlas förslag till ändringar i skollagen (2010:800) i slutbetänkandets avsnitt 4.1.9, 4.2 och 10.6.1. En sammanfattning av slutbetänkandet i relevanta delar finns i bilaga 1. Slutbetänkandets lagförslag i dessa delar finns i bilaga 2. Slutbetänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (U2017/1967/S). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att kartlägga elevers problematiska frånvaro i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Utredaren fick också i uppdrag att analysera orsakerna till frånvaro och föreslå hur skolans arbete med att främja närvaro och vidta åtgärder vid frånvaro kan förbättras (dir. 2015:119). I ett tilläggsdirektiv beslutades om förlängd utredningstid (dir. 2016:50). Utredningen, som antog namnet Att vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk elevfrånvaro, överlämnade betänkandet Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera (SOU 2016:94). I propositionen behandlas utredningens förslag som avser skollagen i betänkandets avsnitt 9.2, 15.2.2 och 16.4. En sammanfattning av betänkandet i relevanta delar finns i bilaga 4. Betänkandets lagförslag i dessa delar finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (U2017/00057/S). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag och bl.a. se över behörighets- och legitimationsreglerna (dir. 2016:76). Utredningen, som antog namnet Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner, överlämnade delbetänkandet Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51). I propositionen behandlas utredningens förslag i betänkandets avsnitt 5.3.4. Förslaget avser en ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). En sammanfattning av betänkandet i relevant del finns i bilaga 7. Betänkandets lagförslag i den delen finns i bilaga 8. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över 2017/18:182 remissinstanserna finns i bilaga 9. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (U2017/02696/S). Under den fortsatta beredningen har tjänstemän från samrått med företrädare för Kommuner och Landsting (SKL) om bl.a. de ekonomiska effekterna av de förslag som lämnas i propositionen. Vidare har vissa myndigheter och organisationer beretts tillfälle att yttra sig över ett utdrag ur ett utkast till lagrådsremiss som avser avsnitt 4 och förslagen i avsnitt 6 och 8. Förslagen i propositionen överensstämmer med förslagen i avsnitt 6 och 8 i utkastet, med ett förtydligande av att den nya bestämmelsen i 7 kap. 21 § skollagen avser skolpliktiga elever och en justering av ikraftträdandebestämmelserna. De som har beretts tillfälle att yttra sig är , , Barn- och elevombudet (), Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, , , Idéburna skolors riksförbund, SKL och . Inkomna yttranden finns tillgängliga i (U2017/1967/S). har ställt sig bakom de justerade förslagen. BEO är positivt inställt till förslagen och har inga ytterligare synpunkter. , Specialpedagogiska skolmyndigheten och SKL har angett att de inte har några synpunkter på förslagen i utkastet. har inte lämnat några synpunkter på förslagen, men vissa synpunkter på enstaka formuleringar. Vidare har synpunkter inkommit från Skolinspektionen och . Dessa behandlas i avsnitt 6 och 8. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 10. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har några språkliga ändringar gjorts. 4En samlad strategi för ett robust skolsystem Kunskapsresultaten har sjunkit i den svenska enligt internationella undersökningar. Detta problem måste tas på största allvar. Det är dock glädjande att internationella studier visar på förbättrade kunskapsresultat (se t.ex. 2015, TIMSS 2015 och PIRLS 2016). Den fallande resultatkurvan har alltså brutits, men mycket behöver göras för att kunskaperna ska fortsätta öka. De senaste internationella undersökningarna visar dessvärre på en fortsatt negativ trend för utbildningens likvärdighet i den svenska . Resultaten tyder på att elevernas familjebakgrund har fått större betydelse Även svenska studier visar att likvärdigheten i den Prop. 2017/18:182 svenska skolan har försämrats . Regeringen tillsatte skolkommission, nedan kallad , med syftet att skapa förutsättningar för att höja kunskapsresultaten, stärka kvaliteten i undervisningen och öka likvärdigheten i skolan. En utgångspunkt för skulle bl.a. vara () slutliga rekommendationer från den tematiska granskningen av den svenska skolan. har arbetat i dialog med en parlamentariskt sammansatt referensgrupp. Kommissionen har också samlat företrädare för bl.a. lärare, rektorer, elever och forskare. Syftet med kommissionens arbete har varit att gemensamt peka ut vägen för ökad kunskap och likvärdig utbildning i den svenska skolan. 4.2Skolans systemsvagheter måste motverkas strategi för att stärka skolsystemet Skolväsendet i har enligt starka sidor som måste framhållas. Skolsystemet är väl utbyggt från förskola till vuxenutbildning. Elever och vårdnadshavare har möjlighet att välja mellan offentligt finansierade, avgiftsfria skolor med såväl offentliga som enskilda huvudmän. Relationerna mellan elever och lärare är i huvudsak goda och de allra flesta elever trivs bra i skolan. I t.ex. engelska, medborgarkunskaper och demokratisk kompetens uppvisar svenska elever goda resultat. I de kommande ansträngningarna för att lyfta resultaten och förbättra utbildningens likvärdighet är det viktigt att bevara och bygga vidare på skolans starka sidor. konstaterar emellertid att den svenska skolan också kännetecknas av allvarliga systemsvagheter. Det har lett till försämrade förutsättningar för en hög kvalitet i undervisningen, vilket är avgörande för att eleverna ska kunna nå goda kunskapsresultat. Dessa systemsvagheter består enligt kommissionen framför allt av följande brister: –sviktande kapacitet och ansvarstagande hos många skolhuvudmän, –för svag kompensatorisk resursfördelning, –otillräcklig kompetensförsörjning till lärar- och skolledaryrkena och bristande förutsättningar för professionsutveckling, –brister i resultatinformation som försvårar kvalitetsarbetet, –skolsegregation som leder till kvalitetsskillnader mellan skolor, –problem i lärandemiljön, och –splittrad och oenig nationell styrning av skolan. lämnar en rad förslag och bedömningar som tillsammans innebär en samlad strategi för skolan. Strategin innefattar insatser för att bl.a. stärka huvudmannaskapet, förbättra kompetensförsörjningen, minska skolsegregationen, utveckla en god miljö för lärande och utveckling samt öka den nationella resursstyrningen. Förutsättningarna för en hög kvalitet i undervisningen behöver stärkas i hela skolsystemet för att förbättrade kunskaper och en stärkt likvärdighet ska kunna uppnås. 2017/18:182 föreslår också ett antal nationella målsättningar för kunskapsresultat, kvalitet i undervisningen och likvärdighet. De uppföljningsbara målsättningarna ska enligt kommissionen ses som hjälpmedel för att bedöma om den långsiktiga plan som kommissionen föreslår och de åtgärder som vidtas leder till positiva förändringar. Kommissionens förslag till nationella målsättningar bereds i . Arbetet med att förbättra utvecklingen inom den svenska skolan har påbörjats Regeringen delar bild och anser att det finns ett behov av grundläggande förändringar för att säkerställa en jämlik kunskapsskola. Regeringen har också beslutat om en rad insatser och reformer för att motverka sådana systemsvagheter som pekat ut. Regeringen har satsat på väsentligt ökade resurser till skolan, exempelvis till höjda lärarlöner, fler anställda och en stärkt elevhälsa. Med hänsyn till bristen på lärare och förskollärare genomförs omfattande insatser (se budgetpropositionen , prop. 2017/18:1, utg.omr. 16, avsnitt 9.8.2). Vidare ökar det statliga stödet till skolor med tuffa förutsättningar, i form av extra resurser och riktat utvecklingsstöd. Förskoleklassen har fått ett förstärkt uppdrag genom egna avsnitt i läroplanerna. Från och med kommer vidare att ha en tioårig obligatorisk skola i och med att förskoleklassen då också blir obligatorisk. Som framgår av propositionen Skolstart (prop. 2017/18:9) är syftet med reformen bl.a. att alla barn ska få en bra och likvärdig grund inför och motsvarande skolformer. Regeringen avser också att återkomma till med ett nytt förslag om en garanti för tidiga stödinsatser, i förhållande till propositionen Läsa, skriva, räkna – en åtgärdsgaranti (prop. 2017/18:18, skr. 2017/18:97). konstaterar att flera insatser behövs för att bryta skolsegregationen och de negativa effekterna av den. Regeringen har i syfte att nå målet om en mer jämlik kunskapsskola beslutat om ett nytt statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling (förordningen [2018:49] om statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling). Det statliga stödet, som infasning beräknas uppgå till , ska fördelas så att resurserna, i enlighet med förslag, viktas med hänsyn till socioekonomiska faktorer. Fördelningen av stödet till huvudmännen utgår från ett socioekonomiskt index beräknat av , som speglar huvudmännens relativa behov av kompensatoriska insatser. Indexet baseras på variabler med anknytning till bl.a. vårdnadshavarnas utbildningsnivå och inkomst samt bostadsområdets socioekonomiska status. Vidare har regeringen inrättat en ny myndighet – Delegationen mot segregation – som har i uppdrag att bidra till att lyfta socialt utsatta områden och bryta segregationsmekanismer strukturellt. Inrättandet av Delegationen mot segregation är ett led i regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation som sträcker sig över perioden –2025. Myndigheten ska bl.a. lämna statsbidrag med syfte att minska och motverka segregationen. Regeringen har vidare förtydligat instruktionerna för och så att myndigheterna inom ramen för sitt arbete ska främja en stärkt likvärdighet mellan skolor och mellan förskolor.