prop · H503260 · 2018-05-15 00:00:00 — 9 § första stycket 1 inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihets- förordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att med- dela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift om enskilds personliga förhållanden. Den tystnadsplikt som följer av 9 § första stycket 1 inskränker rätten enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 10 §§ yttrandefrihetsgrund- lagen att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om upp- gift om någon enskilds personliga förhållanden. Den tystnadsplikt som följer av 4 och 6 §§ begränsar rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrande- frihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. Den tystnadsplikt som följer av 4 och 6 §§ begränsar rätten enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihets- förordningen och 1 kap. 1 och 10 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. Rätten enligt 1 kap. 1 § Rätten enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen och 1 kap. Senaste lydelse 2010:85. Senaste lydelse 2014:806. 1 och 2 §§ 1 och 10 §§ yttrandefrihetsgrund- Prop. lagen att meddela och offentliggöra lagen att meddela och offentliggöra uppgifter inskränks av den tyst- tystnadsplikt som följer av nadsplikt som följer av 1.beslut enligt 10 kap. 12 § tredje stycket andra meningen regerings- formen, 2.3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen, 3.2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen, 4.6 kap. 8 § riksdagsordningen, när det är fråga om uppgift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt, och 5.beslut enligt 7 kap. 20 § riksdagsordningen, när det är fråga om upp- gift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt. Rätten enligt 1 kap. 1 § tryck- frihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrund- lagen att meddela och offentliggöra uppgifter inskränks av den tystnadsplikt som följer av Rätten enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 10 §§ yttrandefrihetsgrund- lagen att meddela och offentliggöra uppgifter inskränks av den tyst- nadsplikt som följer av 1. beslut som har meddelats med 5 kap. 4 § eller 23 kap. 10 § sjunde stöd av 5 kap. 4 § eller 23 kap. 10 § sjunde stycket , och 8 kap. 4 § första stycket andra meningen . Rätten enligt 1 kap. Rätten enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ 1 och 10 §§ yttrandefrihetsgrund- lagen att meddela och offentliggöra lagen att meddela och offentliggöra uppgifter inskränks av den tystnadsplikt som följer av tystnadsplikt som följer av 1.6 kap. 12–14 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659), och 2.5 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453). Rätten enligt 1 kap. 1 § Rätten enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ 1 och 10 §§ yttrandefrihetsgrund- lagen att meddela och offentliggöra lagen att meddela och offentliggöra uppgifter inskränks av den tystnadsplikt som följer av tystnadsplikt som följer av 2 kap. 14 § första stycket 1 och 3 postlagen (2010:1045), Senaste lydelse 2011:739. Senaste lydelse 2010:679. Senaste lydelse 2012:288. 6 kap. 20 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, när det är fråga om uppgift om innehållet i ett elektroniskt meddelande eller som annars rör ett särskilt sådant meddelande, och 6 kap. 21 § lagen om elektronisk kommunikation, när det är fråga om uppgift om kvarhållande av försändelse på befordringsföretag, om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation eller hemlig övervakning av elektronisk kommunikation på grund av beslut av domstol, undersöknings- ledare eller åklagare eller om inhämtning av uppgifter enligt lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet. Rätten enligt 1 kap. 1 § tryck- frihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrund- lagen att meddela och offentliggöra uppgifter inskränks av den tystnadsplikt som följer av 1. förordnande med stöd av 7 § lagen (1999:988) om förhör m.m. hos kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet, Rätten enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 10 §§ yttrandefrihetsgrund- lagen att meddela och offentliggöra uppgifter inskränks av den tystnadsplikt som följer av 1. beslut som har meddelats med stöd av 7 § lagen (1999:988) om förhör m.m. hos kommissionen för granskning av de svenska säker- hetstjänsternas författnings- skyddande verksamhet, 2.7 kap. 1 § 1 lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap, 3.4 kap. 16 § försäkringsrörelselagen (2010:2043), och 4.5 kap. 15 § lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i . Denna lag träder i kraft . 22 Senaste lydelse 2013:626. 2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (2010:566) Prop. 2017/18:260 om vidareutnyttjande av handlingar från den Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen ska ha följande lydelse. I denna lag avses med handlingar: sådana handlingar handlingar: sådana handlingar som avses i 2 kap. 3 § första stycket som avses i 2 kap. 3 § tryckfrihets- vidareutnyttjande: användning av handlingar för andra ändamål än det ursprungliga ändamål för vilket handlingarna behandlas av en myndighet. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2015:289. 2017/18:260 2.13 Förslag till lag om ändring i radio- och tv-lagen Härigenom föreskrivs att 1 kap. 4 § och 16 kap. 16 § radio- och tv-lagen (2010:696) ska ha följande lydelse. För sändningar genom tråd som når 100 hushåll eller färre gäller bara 9 kap. 1–4 §§ och i yttrande- frihetsgrundlagen bara 1 kap. 2 och 3 §§. För sändningar genom tråd som når 100 hushåll eller färre gäller bara 9 kap. 1–4 §§ och i yttrande- frihetsgrundlagen bara 1 kap. 10– 13 §§. En behörig myndighet i ska, om en behörig myndighet i en annan EES-stat har lämnat en motiverad begäran, uppmana ett program- företag under svensk jurisdiktion att följa den andra EES-statens bestämmelser om 1.programföretaget tillhandahåller en tv-sändning som helt eller huvud- sakligen är riktad mot den andra EES-staten, och 2.det är fråga om överträdelse av en bestämmelse i allmänhetens intresse som är mer långtgående än AV-direktivets bestämmelser, i den ursprungliga lydelsen. Bestämmelser om meddelar- och anskaffarfrihet och om förbud mot censur finns i 1 kap. 2 och 3 §§ yttrandefrihetsgrundlagen. Bestämmelser om meddelar- och anskaffarfrihet och om förbud mot censur finns i 1 kap. 10 och 11 §§ yttrandefrihetsgrundlagen. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2015:662. Förslag till lag om ändring i lagen (2012:492) om pliktexemplar av elektroniskt material Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (2012:492) om pliktexemplar av elektroniskt material ska ha följande lydelse. Av elektroniskt material som har gjorts tillgängligt för allmänheten här i landet genom överföring via nätverk ska ett pliktexemplar lämnas till Kungl. Skyldigheten enligt första stycket gäller dock bara om 1. tillgängliggörandet haft grund- lagsskydd enligt 1 kap. 6 § eller 9 § första stycket yttrandefrihetsgrund- lagen, eller 2. ett företag som yrkesmässigt låter framställa elektroniskt material eller andra yttranden har låtit framställa det elektroniska materialet och tillgängliggörandet har skett på det sätt som avses i 1 kap. 9 § första stycket yttrande- frihetsgrundlagen av framställaren eller av ett företag för yrkesmässigt tillhandahållande av elektroniskt material eller andra yttranden. 1. tillgängliggörandet har haft grundlagsskydd enligt 1 kap. 3 eller 4 § yttrandefrihetsgrund- lagen, med undantag för när informationen tillhandahållits all- mänheten av någon med utgivningsbevis för verksamheten enligt 1 kap. 5 § samma lag, eller 2. ett företag som yrkesmässigt låter framställa elektroniskt material eller andra yttranden har låtit framställa det elektroniska materialet och tillgängliggörandet har skett på det sätt som avses i 1 kap. 4 § första stycket 2 yttrande- frihetsgrundlagen av framställaren eller av ett företag för yrkesmässigt tillhandahållande av elektroniskt material eller andra yttranden. Denna lag träder i kraft . 2017/18:260 2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (2014:836) Härigenom föreskrivs att 14 § lagen (2014:836) om näringsförbud ska ha följande lydelse. Den som har näringsförbud får, trots förbudet, såsom enskild närings- idkare utöva sådan grundlagsskyddad rättighet som avses i –2 kap. 1 § regeringsformen, –1 kap. 1 §, 4 kap. 1 §, 6 kap. 1 § eller 13 kap. 1 § tryckfrihets- förordningen, eller – 1 kap. 1 §, 3 kap. 1, 2 eller 8 § – 1 kap. 1 §, 3 kap. 1, 3, 4 eller eller 10 kap. 1 § yttrandefrihets- 10 § eller 11 kap. 2 § yttrande- Denna lag träder i kraft . 2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (2015:602) Prop. 2017/18:260 om överlämnande av allmänna handlingar för Härigenom föreskrivs att 1 och 20 §§ lagen (2015:602) om överlämnande av allmänna handlingar för förvaring ska ha följande lydelse. Denna lag innehåller bestämmel- Denna lag innehåller bestämmel- ser om överlämnande av allmänna ser om överlämnande av allmänna organ som avses i 2 kap. 17 § första organ som avses i 2 kap. 21 § tryck- och om förvaring av handlingarna förvaring av handlingarna sedan de sedan de överlämnats. I lagen finns också också bestämmelser om de enskilda organens skyldighet att pröva fram- organens skyldighet att pröva fram- ställningar om utlämnande av all- ställningar om utlämnande av all- männa handlingar enligt reglerna i männa handlingar enligt reglerna i (2009:400). (2009:400). I fråga om allmänna handlingar som förvaras hos eller någon av dess organisatoriska delar finns bestämmelser i lagen (1999:288) om överlämnande av allmänna handlingar till eller någon av dess organisatoriska delar för förvaring, m.m. I 2 kap. tryckfrihetsförordningen finns bestämmelser om rätten att ta del av allmänna handlingar. I offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) finns bestämmelser om begränsningar i rätten att ta del av allmänna handlingar och om skyldig- heten att iaktta sekretess. Av 2 kap. 17 § första stycket tryckfrihetsförordningen och 2 kap. 5 § första meningen offentlighets- och sekretesslagen framgår att ett enskilt organ, som efter ett beslut enligt denna lag förvarar allmänna handlingar, ska jämställas med en myndighet i fråga om befattningen med dessa handlingar. Av 2 kap. 21 § tryckfrihets- förordningen och 2 kap. 5 § första meningen offentlighets- och sekretesslagen framgår att ett enskilt organ, som efter ett beslut enligt denna lag förvarar allmänna handlingar, ska jämställas med en myndighet i fråga om befattningen med dessa handlingar. Denna lag träder i kraft . 2017/18:260 3 Ärendet och dess beredning I propositionen Ändrade mediegrundlagar (prop. 2017/18:49) föreslår regeringen att språket moderniseras och meningsbyggnaden förenklas i tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). Vidare föreslås i den propositionen bl.a. redaktionella ändringar som innebär att strukturen i grundlagarna och numreringen av paragraferna ändras. Det innebär bl.a. att längre paragrafer delas upp och att vissa bestämmelser flyttas. I promemorian Följdändringar till ändrade mediegrundlagar (Ds 2017:57), som har upprättats inom (Justitie- departementet), lämnas vissa förslag till ändringar i författningar där hänvisningar görs till de bestämmelser i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen som regeringen i den nämnda propositionen föreslår ska ändras. I promemorian görs också en bedömning bl.a. av behovet av kompletterande författningsreglering av verksamhet som innefattar offentliggörande av vissa typer av personuppgifter i strukturerade uppgiftssamlingar. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i Justitie- departementet (Ju2017/08822/L6). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Övriga lagförslag är författningstekniskt och i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats över lagförslagen. Följdändringar med anledning av Språkliga och redaktionella följdändringar Regeringens förslag: Hänvisningar till olika bestämmelser i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen som görs i arkivlagen, lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden, lagen om pliktexemplar av dokument, lagen om överlämnande av allmänna handlingar till Svenska kyrkan eller någon av dess organisatoriska delar för förvaring, m.m., offentlighets- och sekretesslagen, lagen om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen, radio- och tv-lagen och lagen om överlämnande av allmänna handlingar för förvaring ersätts med hänvisningar till motsvarande bestämmelser i de båda grundlagarna i deras nya lydelser. Termen juryman ersätts med termen juryledamot i lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrund- Termen radioprogram ersätts med termen program i lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrund- lagens områden, lagen om pliktexemplar av dokument och offentlighets- och sekretesslagen. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna har inga invändningar mot förslagen. Skälen för regeringens förslag Följdändringar med anledning av att paragrafer byter plats, delas upp Förslagen i propositionen Ändrade mediegrundlagar innebär bl.a. att längre paragrafer delas upp i flera, att vissa bestämmelser flyttas till andra delar av grundlagarna och att det införs nya punktuppställningar i ett antal paragrafer, utan att det innebär några ändringar i sak. ändringar i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen behöver följas av ändringar i författningar som hänvisar till bestämmelser i grundlagarna, så att hänvisningarna sker till rätt lagrum efter Som exempel kan nämnas ändrade hänvisningar som föranleds av ändringar i portalparagrafen i 1 kap. 1 § TF. anger dels tryckfrihetens syfte och innebörd (första och andra styckena), dels grundläggande bestämmelser om meddelar- och anskaffarfrihet (tredje och fjärde styckena). Enligt förslaget i propositionen flyttas bestämmelserna om meddelar- och anskaffarfrihet till en annan paragraf i kapitel (1 kap. 7 § enligt förslaget). grundlagen flyttas motsvarande bestämmelser, vilka finns i 1 kap. 2 §, längre fram i samma kapitel (1 kap. 10 § enligt förslaget). I denna del kan även nämnas att bestämmelsen med de grundläggande reglerna om tillämpningsområdet i 1 kap. 5 § TF byter plats inom kapitlet (1 kap. 2 § enligt förslaget). De nu nämnda ändringarna medför att det finns behov av 2017/18:260 att göra följdändringar i flera författningar, bl.a. i bestämmelser om tystnadsplikt i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. I flera författningar finns även hänvisningar till bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet i 2 kap. TF. Enligt förslagen i propositionen Ändrade mediegrundlagar struktureras detta kapitel om, vilket medför att numreringen ändras på de flesta paragraferna. I de fall då en författning hänvisar till någon av dessa paragrafer i tryckfrihets- förordningen bör hänvisningarna därför ändras till att avse motsvarande bestämmelse i den föreslagna lydelsen. Ett exempel på detta är hänvisningen i 3 § arkivlagen (1990:782) till bestämmelsen om minnesanteckningar, utkast och koncept i 2 kap. 9 § TF, som enligt propositionens förslag flyttas till 12 § i samma kapitel. I några författningar förekommer hänvisningar till bestämmelserna om tryck- och yttrandefrihetsbrott i 7 kap. TF och 5 kap. YGL. Enligt propositionens förslag disponeras dessa båda kapitel om, med följden att de flesta paragraferna byter plats. I dessa fall bör hänvisningarna ändras till att avse motsvarande bestämmelser enligt de nya lydelserna. Följdändringar behövs även vid hänvisningar till bestämmelser om rättegången i tryck- och yttrandefrihetsmål, då dessa bestämmelser enligt förslaget byter plats i både tryckfrihetsförordningen och yttrande- frihetsgrundlagen. Utöver de nämnda exemplen förekommer även flera andra hänvisningar till bestämmelser i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen som enligt förslaget i propositionen Ändrade mediegrundlagar struktureras om eller byter numrering. Även i dessa fall bör hänvisningarna ändras så att de sker till rätt lagrum eller stycke efter författningsändringarna. På de ovan angivna grunderna finns det skäl att ändra hänvisningar till tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen i arkivlagen, lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrande- frihetsgrundlagens områden (fortsättningsvis kallad tillämpningslagen), lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument, lagen (1999:288) om överlämnande av allmänna handlingar till eller någon av dess organisatoriska delar för förvaring, m.m., offentlighets- och sekretesslagen, lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen, radio- och tv-lagen (2010:696) och lagen (2015:602) om överlämnande av allmänna handlingar för förvaring. I propositionen har vissa språkliga och redaktionella justeringar gjorts i lagtexten, jämfört med promemorians förslag. Termerna juryman och radioprogram ersätts med juryledamot respektive program I propositionen Ändrade mediegrundlagar föreslås bl.a. att några av de termer som används i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihets- grundlagen ska ersättas av nya termer. Det föreslås t.ex. att termen radioprogram ska ersättas med termen program i yttrandefrihets- grundlagen och att termen juryman ska ersättas med termen juryledamot i tryckfrihetsförordningen. I flera författningar används dessa termer med hänvisning till tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen. ändringar som i grundlagarna bör därför göras i dessa fall. Som exempel Prop. 2017/18:260 på författningar där termen radioprogram förekommer i detta avseende kan nämnas 7 § lagen om pliktexemplar av dokument och 13 kap. 1 § OSL. Termen används också i flera paragrafer i tillämpningslagen, där även termen juryman förekommer. I 1 kap. 2 § andra stycket tillämpningslagen anges bl.a. att med radioprogram avses detsamma som i yttrandefrihetsgrundlagen. Genom att ersätta denna term med termen program ges den därigenom den innebörd som följer av 1 kap. 2 § YGL i den lydelse som föreslås i propositionen Ändrade mediegrundlagar, dvs. ”innehållet i ljudradio, tv eller andra sådana överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor samt innehållet i offentliga uppspelningar ur en databas”. I tillämpningslagen i nuvarande lydelse används omväxlande termerna radioprogram och program. Regeringens bedömning är att det inte finns någon skillnad i betydelse mellan termerna, dvs. att även termen program har den innebörd som termen radioprogram har i yttrande- frihetsgrundlagen (se t.ex. 3 kap. 1, 2 och 17 §§ tillämpningslagen). 4.2Materiella ändringar i grundlagarna får genom hänvisningar genomslag i andra författningar Regeringens förslag: De hänvisningar till tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen som finns i , konkurs- lagen, lagen om domstolsärenden, lagen om elektronisk kommunika- tion, lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet och lagen om näringsförbud ändras så att hänvisningarna avser de paragrafer där motsvarande bestämmelser tas in i grundlagarnas nya lydelser. Regeringens bedömning: De materiella ändringar i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen som föreslås i propositionen Ändrade mediegrundlagar dels i form av att det genomgående anges att skyddet i grundlagarna riktar sig till var och en och inte, som enligt dagens ordning, till svenska medborgare, dels att reglerna om tystnadsplikt i yttrandefrihetsgrundlagen anpassas till reglerna i tryckfrihetsförordningen, bör få genomslag även i de författningar som hänvisar till de aktuella bestämmelserna. Det innebär i vissa fall att skyddet utökas. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna har inga invändningar mot förslaget och bedömningen. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Förslagen i propositionen Ändrade mediegrundlagar medför i två fall förändringar som kan tänkas ändra rättsläget något. Det rör dels vilket skydd i fråga om tryck- och yttrandefriheten som ska gälla för andra än svenska medborgare, dels om det ska vara någon skillnad när det gäller tillämpningsområdet för tystnadsplikten i tryckfrihetsförordningen och 2017/18:260 I det första fallet innebär förslaget i propositionen att tryckfrihets- förordningen och yttrandefrihetsgrundlagen samordnas med hur fri- och rättighetsregleringen har utformats i 2 kap. regeringsformen. Enligt förslaget anges det genomgående i tryckfrihetsförordningen och yttrande- frihetsgrundlagen att skyddet riktar sig till var och en eller varje fysisk eller juridisk person och inte, som enligt nuvarande ordning, till svenska medborgare. Av särskilda bestämmelser i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen följer dock enligt förslaget att för andra än svenska medborgare ska särskilda begränsningar få göras genom lag i fråga om tryck- och yttrandefriheten. I det andra fallet föreslås att bestämmelsen om tystnadsplikt i yttrandefrihetsgrundlagen ändras så att den stämmer överens med vad som anges i tryckfrihetsförordningen (2 kap. 3 § andra stycket YGL enligt förslaget). I flera författningar förekommer hänvisningar till tryckfrihets- förordningen och yttrandefrihetsgrundlagen i nu aktuella avseenden. Som exempel kan nämnas att följden av att grundlagsskyddet i tryckfrihets- förordningen och yttrandefrihetsgrundlagen riktar sig till var och en är att även andra än svenska medborgare träffas av undantagen från förbudet mot att driva näringsverksamhet i lagen (2014:836) om näringsförbud och konkurslagen (1987:672). När det gäller den utökade tystnadsplikten innebär den bl.a. att fler personer kommer att träffas av det s.k. frågeförbudet i 36 kap. 5 § , t.ex. receptionspersonal, datatekniker och vaktmästare. Den innebär också att förstöringsskyldig- heten enligt 7 § lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunder- rättelseverksamhet kommer att omfatta en större personkrets än . De materiella ändringarna som föreslås i grundlagarna i dessa avseenden bör få genomslag även i de författningar som hänvisar till bestämmelser i grundlagarna. I propositionen har vissa språkliga och redaktionella justeringar gjorts i lagtexten, jämfört med promemorians förslag. Regeringens förslag: De hänvisningar till databasregeln i yttrandefrihetsgrundlagen som görs i kreditupplysningslagen, tillämpningslagen samt lagen om pliktexemplar av elektroniskt material ändras så att hänvisningarna avser de paragrafer där motsvarande bestämmelser tas in i grundlagen i dess nya lydelse. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. promemorian föreslås även en ändring i varumärkeslagen (2010:1877). Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inga synpunkter på det. Skälen för regeringens förslag: Enligt regeringens förslag i propositionen Ändrade mediegrundlagar delas databasregeln i 1 kap. 9 § YGL upp i fyra paragrafer (1 kap. 4–7 §§). Av 4 § följer att grundlagens bestämmelser om sändningar av program även ska tillämpas på tillhanda- hållanden ur databaser. Paragrafen motsvarar nuvarande 9 § första stycket och andra stycket första meningen.