prop · H503190 · 2018-03-19 00:00:00 — enligt denna lag. I vissa fall har även en annan arbetstagare rätt Samma rätt har också en arbets- Med förälder jämställs den som 1.utan att vara förälder är rättslig vårdnadshavare och har vård om ett barn, 2.har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem, 3.stadigvarande sammanbor med en förälder under förutsättning att arbetstagaren är eller har varit gift med eller har eller har haft barn med denna förälder. Bestämmelser om förbud mot missgynnande behandling av arbets- sökande och arbetstagare finns i 16 §. En förälder har rätt till för- kortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel om det för barnet lämnas omvårdnadsbidrag enligt 22 kap. socialförsäkrings- balken. En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 4, 5, 6 eller 7 § ska anmäla detta till ar- betsgivaren före ledighetens början eller, om det En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 4, 5, 6, 7 eller 9 § ska anmäla detta till ar- betsgivaren före ledighetens början eller, om det 27Senaste lydelse av 3 § 2015:760. 28Senaste lydelse 2006:442. 29Tidigare 9 § upphävd genom 2015:760. 30Senaste lydelse 2015:760. inte kan ske, . inte kan ske, . samband med sin anmälan ska ar- samband med sin anmälan ska ar- betstagaren ange hur ledig- betstagaren ange hur ledig- heten är planerad att pågå. heten är planerad att pågå. En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 8 § ska an- mäla ledigheten till arbetsgivaren minst före ledighetens början. Om ledigheten beror på sjukdom eller smitta, gäller dock inte någon anmälningstid. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 9 och 13 §§ ska även tillämpas när vårdbidrag lämnas enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken i dess lydelse före . Förslag till lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1998:676) om statlig ålderspen- sionsavgift ska ha följande lydelse. Avgiften utgör av ersättning i form av 1. sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt 24–28 och 31 kap. socialförsäkringsbalken samt arbetsskadesjukpenning enligt 40 kap. nämnda balk eller motsvarande ersättning som utgetts enligt nämnda balk eller annan författning eller på grund av regeringens förordnande, i den utsträckning ersättningen trätt i stället för en försäkrads inkomst av an- ställning enligt 59 kap. 8–11 §§ socialförsäkringsbalken eller inkomst av annat förvärvsarbete enligt 59 kap. 14 § första stycket 1–3 nämnda balk, 2.föräldrapenningsförmåner enligt 11–13 kap. socialförsäkringsbal- 3.närståendepenning enligt 47 kap. socialförsäkringsbalken, 4.ersättning enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön, 5.livränta enligt 41–44 kap. socialförsäkringsbalken eller annan mot- svarande livränta som bestäms med tillämpning av 41 och 42 kap. nämn- da balk, 7. vårdbidrag enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken, i den ut- 22 kap. socialförsäkringsbalken, sträckning bidraget inte är ersätt- ning för merkostnader, 8. dagpenning från arbetslöshetskassa, 10. aktivitetsstöd till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt pro- gram, 14.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 15.dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning en- ligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, samt 16.bidrag från och i den ut- sträckning som regeringen så föreskriver. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om vårdbidrag enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken i dess lydelse före . 31 Senaste lydelse 2017:280. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 16 § och 11 kap. 31 § inkomstskatte- lagen (1999:1229)32 ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse och ersättning för merutgifter för och ersättning för merutgifter för resor enligt 27 kap. 5 § resor enligt 27 kap. 5 § balk är skattefria. balk är skattefria. Följande ersättningar enligt socialförsäkringsbalken i samband med vård ska tas upp: 3. vårdbidrag. 3. omvårdnadsbidrag. Vårdbidrag ska dock inte tas upp till den del det utgör ersättning för 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 8 kap. 16 § i den äldre lydelsen tillämpas fortfaran- de för handikappersättning, om beslutet om handikappersättning enligt punkten 4 eller 5 övergångsbestämmelserna till lagen (2018:000) om ändring i socialförsäkringsbalken ska fortsätta att gälla. Motsvarande gäller för nya beslut om handikappersättning enligt nämnda övergångs- bestämmelser. Bestämmelsen i 11 kap. 31 § i den äldre lydelsen tillämpas fortfaran- de för vårdbidrag, om beslutet om vårdbidrag enligt punkten 2 över- gångsbestämmelserna till lagen (2018:000) om ändring i socialför- säkringsbalken ska fortsätta att gälla. 32Lagen omtryckt 2008:803. 33Senaste lydelse 2010:1277. 34Senaste lydelse 2010:1277. Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 28 kap. 1 och 6 §§ offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller hos , och domstol för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende enligt lagstiftningen om 4. handikappersättning och 4. merkostnadsersättning och 7.ersättning för fysioterapi, 8.annan ekonomisk förmån för enskild, eller Motsvarande sekretess gäller hos en annan myndighet som har till upp- gift att handlägga ärenden enligt den lagstiftning som anges i första stycket. För en myndighet som anges i 14 § gäller dock bestämmelserna där. Sekretess gäller hos och även i verksamhet som avser registrering av enskilda för uppgift om en en- skilds personliga förhållanden som myndigheten fått från Migrations- verket, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Första och andra styckena gäller inte om annat följer av 3 §. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretessen enligt 1 § hindrar inte att uppgift lämnas till en en- skild enligt vad som föreskrivs i lagstiftningen om allmän försäk- ring, allmän pension, handikapp- ersättning och vårdbidrag, sjuklön, statligt tandvårdsstöd eller särskild sjukförsäkringsavgift. Sekretessen enligt 1 § hindrar inte att uppgift lämnas till en en- skild enligt vad som föreskrivs i lagstiftningen om allmän försäk- ring, allmän pension, merkostnads- ersättning och omvårdnadsbidrag, sjuklön, statligt tandvårdsstöd eller särskild sjukförsäkringsavgift. 35 Senaste lydelse 2016:1297. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för uppgifter i ärenden om vårdbidrag och handikappersättning enligt 22 kap. respektive 50 kap. socialförsäkringsbalken i deras lydelse före . Förslag till lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 2 kap. 16 § lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Den som vid utgången av 2000 Den som vid utgången av 2000 fick handikappersättning som till- fick handikappersättning som till- lägg till pension enligt den upp- lägg till pension enligt den upp- hävda lagen (1962:381) om allmän hävda lagen (1962:381) om allmän försäkring utbetalad till utlandet ska, utan hinder av bestämmel- ska, trots bestämmelserna i 5 kap. socialförsäkringsbalken, ha rätt att balken, ha rätt att få handikapper- sättning enligt balken utbetalad till ska då beräknas enligt de äldre be- beräknas enligt de äldre bestäm- stämmelserna om sådan ersättning melserna om sådan ersättning i den i den upphävda lagen om allmän upphävda lagen om allmän försäk- Om förmånen har be- Om förmånen har beviljats viljats för begränsad tid eller om för begränsad tid eller om den ska omprövas enligt 50 kap. 14 § balken ska dock de nya be- ning och utlandsvistelse i samma balk tillämpas därefter. ning och utlandsvistelse i samma Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) 11 kap. 18 § skatteförfarandelagen (2011:1244) ska ha följande lydelse. Skatteavdrag ska göras enligt en särskild skattetabell för sjukpenning m.m., om ersättningen för arbete är sådan som avses i 11 kap. 24 §, 30 § första stycket eller 31 § eller 15 kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:1229). Första stycket gäller inte Första stycket gäller inte om er- 22 kap. socialförsäkringsbalken. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för ersättning som är vårdbi- drag, om beslutet om ersättning enligt punkten 2 av övergångsbestäm- melserna till lagen (2018:000) om ändring i socialförsäkringsbalken ska Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Reformerade stöd till personer med funktionsnedsättning Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 2.lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584), 3.lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift, 4.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 5.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 6.lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkrings- balken, 7.lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 22 kap. 6 § och 50 kap. 7 § I paragraferna regleras situationer där en förälder har flera barn som på grund av funktionsnedsättning har behov av omvårdnad och tillsyn, eller där en förälder har merkostnader för flera barn. Rätten till omvårdnads- bidrag och merkostnadsersättning ska då grundas på en bedömning av de sammanlagda behoven resp. de sammanlagda merkostnaderna för barnen. När det gäller omvårdnadsbidrag innebär detta, vilket framgår av författ- ningskommentaren till föreslagna 22 kap. 6 §, att rätt till sådant bidrag kan föreligga när en förälder har två barn som vardera har omvård- nadsbehov som understiger den nedre gräns som berättigar till bidrag, men där det sammanlagda behovet uppgår till åtminstone denna nedre gräns, dvs. det sammanlagda omvårdnadsbehovet ska vara ”mer än mått- ligt” (jfr 22 kap. 4 §). Enligt författningskommentaren bör i denna situation bidraget betalas ut ”för båda barnen”. Även när en förälder har två barn som vardera uppfyller kraven för bidrag ska en sammanvägning göras av behoven. Även om denna reglering avses motsvara vad som gäller för vård- bidrag, ger lagtext och författningskommentar ingen klar bild av hur denna sammanvägning ska ske och vilken ersättningsnivå som gäller för varje barn om fler än ett barn i familjen har behov av omvårdnad och tillsyn på grund av funktionsnedsättning. Enligt Lagrådets mening bör frågan analyseras ytterligare och kommenteras. När det gäller merkostnadsersättning ska enligt författningskommentaren till 50 kap. 7 § principen om att de sammanlagda merkostnaderna är av- görande medföra att ersättning kan lämnas även om merkostnaden för varje barn understiger den lägsta ersättningsgränsen (av pris- basbeloppet, 50 kap. 12 §). Å andra sidan ska dock hänsyn tas till kost- nadsbesparingar som uppnås genom att flera barn har funktionsned- sättning (och vissa kostnader därför kan vara gemensamma). Ersättningsnivån bestäms sedan enligt en skala relaterad till kostnadernas storlek, där högst ersättningsnivå uppnås när omkostnaderna uppgår till av prisbasbeloppet (50 kap. 12 §). Nivåerna är dock an- passade till den prövning som ska ske avseende ett barns behov. Vid föredragningen av lagrådsremissen har diskuterats hur denna skala ska tillämpas t.ex. när vart och ett av flera barn ger upphov till merkostnader som motsvarar den lägsta ersättningsnivån eller mer. Någon klarhet i detta avseende har inte gått att uppnå. Även här behövs därför ett förtydligande. 22 kap. 14 § och 50 kap.13 §. Enligt 22 kap. 14 § kan ansökan om omvårdnadsbidrag göras gemensamt av föräldrarna, av var och en av dem för sig eller av endast den ena för- äldern. En motsvarande bestämmelse beträffande ansökan om merkost- nadsersättning för barn finns i 50 kap.13 §. Enligt 22 kap. 7 § gäller, att om föräldrarna är oense om fördelningen av omvårdnadsbidraget, ska bidraget fördelas mellan dem i fjärdedelar med hänsyn till var barnet bor eller vistas. Om föräldrarna är oense om för- delningen av merkostnadsersättningen, ska ersättningen enligt 50 kap. 8 § fördelas mellan dem i fjärdedelar utifrån en bedömning av respektive förälders merkostnader för barnet. Av 22 kap 2 § framgår att bl.a. förälders make som stadigvarande sam- manbor med föräldern och förälders sambo som har barn med föräldern likställs med förälder när det gäller omvårdnadsbidrag. I den promemoria som ligger till grund för lagstiftningsarbetet (Ds 2015:58 s.192 och 241) anges att om båda föräldrarna ansöker om omvårdnadsbidrag för samma barn bör behandla det som ett ärende, även om föräldrarna ansöker var för sig, eftersom det bara kan beviljas ett omvårdnadsbidrag för varje barn. Motsvarande be- dömning görs beträffande merkostnadsersättning för barn. I sitt remissyttrande anför , med anledning av ut- talandet att ansökningarna bör handläggas i ett gemensamt ärende även om föräldrarna ansöker var och en för sig, att detta innebär att båda för- äldrarna då har partsinsyn. Detta kan enligt leda till att även föräldrar som inte är vårdnadshavare får rätt att ta del av uppgifter om barnet som vanligtvis endast vårdnadshavare har. Detsamma gäller förälders make eller sambo om denne omfattas av definitionen av för- älder. anser att det därför finns en risk för att föräldrar avstår från att ansöka för att den andre föräldern eller dennes make eller sambo inte ska få del av uppgifter om barnet och det finns därför mycket som talar för att ansökningarna bör handläggas som separata ärenden. I lagrådsremissen konstaterar regeringen att det kan gälla sekretess mellan två föräldrar för uppgifter om dem. Om de är parter i samma ärende och har rätt till partsinsyn är dock möjligheterna till sådan sekre- tess mycket begränsade. Regeringen anför vidare. Det torde ofta saknas hinder mot att i ett ärende handlägga två föräldrars gemensamma ansökan om omvårdnadsbidrag för ett barn. Det ankommer dock på att ta ställning till om en ansökan ska hanteras i ett eller två ärenden. Även när två föräldrar ansöker var för sig om om- vårdnadsbidrag för samma barn har att ta ställning till om ansökningarna ska handläggas som ett eller två ärenden. Det kan väcka frågor om hur långt en förälders partsinsyn sträcker sig och i vad mån det i det enskilda fallet råder sekretess mellan föräldrarna för upp- gifter om deras personliga förhållanden. bör i möj- ligaste mån underlätta för en förälder att ta del av de uppgifter om barnet som föräldern har rätt att få del av i egenskap av vårdnadshavare. Enligt 16 § förvaltningslagen (1986:223) har en sökande, klagande eller annan part rätt att ta del av det som har tillförts ärendet, om detta avser myndighetsutövning mot någon enskild. Rätten att ta del av uppgifter gäller med de begränsningar som följer av 10 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Enligt den bestämmelsen hindrar sekretess inte att en enskild som är part i ett ärende hos en myndighet och som på grund av sin partsställning har rätt till insyn i handläggningen av ett ärende, tar del av en handling eller annat material i ärendet. Handlingen eller materialet får dock inte lämnas ut till parten i den mån det av hänsyn till allmänt eller enskilt intresse är av synnerlig vikt att sekre- tessbelagd uppgift inte röjs. I sådana fall ska myndigheten på annat sätt upplysa parten om vad materialet innehåller i den mån det behövs för att parten ska kunna ta till vara sin rätt och det kan ske utan allvarlig skada för det som sekretessen ska skydda. De aktuella ärendena kommer att avse ansökan om omvårdnadsbidrag respektive merkostnadsersättning för ett barn. Ansökan om bidrag res- pektive ersättning kan göras av var och en av föräldrarna för sig. Om föräldrarna är oense om fördelningen av omvårdnadsbidraget, ska bi- draget fördelas mellan dem i fjärdedelar med hänsyn till var barnet bor eller vistas. Är föräldrarna oense om fördelningen av merkostnadsersätt- ningen, ska ersättningen fördelas mellan dem i fjärdedelar utifrån en be- dömning av respektive förälders merkostnader för barnet. Hur stor del av bidraget respektive ersättningen en förälder ska få beror således även på en bedömning av hur stor del den andra föräldern är berättigad till. , som är den myndighet som har att ta ställning till ansökningarna, är av den uppfattningen att de problem som myndigheten ser framför sig mot bakgrund av rätten till partsinsyn kan lösas genom ett administrativt beslut som innebär att ansökningar från respektive förälder handläggs som separata ärenden. Regeringen bör i den fortsatta bered- ningen av lagstiftningsärendet förtydliga sin syn på detta. 22 kap. 16 § och 50 kap. 15 § I paragraferna anges när en ändring av bidragsbelopp respektive ersätt- ningsbelopp ska börja gälla. I 22 kap. 16 § anges sålunda att ändring av bidragsbelopp ska gälla från och med månaden närmast efter den när anledningen till ändringen upp- kom. Om det gäller ökning av beloppet ”efter” ansökan, "ska dock även 8 § beaktas”. Enligt författningskommentaren innebär hänvisningen till 8 § att ändring kan ges tre månaders retroaktiv tillämpning räknat från ansökningsmånaden. I 50 kap. 15 § anges att ändring av ersättningsbelopp ska gälla från och med månaden närmast efter den när anledning till ändringen uppkom. Om det gäller ökning ”som kräver” ansökan ”tillämpas även 10 § första stycket”. Det sistnämnda lagrummet innebär bl.a. att ändringen kan ges tre månaders retroaktiv tillämpning räknat från ansökningsmånaden. Bägge paragraferna reglerar alltså ändring efter ansökan med samma innehåll. De bör då enligt Lagrådets mening utformas på samma sätt. Förslaget till lag om ändring i föräldraledighetslagen Enligt förslaget har en förälder rätt till förkortning av normal arbetstid om det för barnet lämnas omvårdnadsbidrag enligt 22 kap. socialför- säkringsbalken. Vidare ska, enligt förslaget avseende 1 § i lagen, med föräldrar jämställas bl.a. annan rättslig vårdnadshavare samt, under vissa förutsättningar, den som stadigvarande sammanbor med en förälder. När det gäller förslaget avseende omvårdnadsbidrag gäller väsentligen motsvarande regler om personkretsen, dock med den skillnaden att bi- drag endast kan beviljas för högst två personer för samma barn och tid (22 kap. 3 §). I föräldraledighetslagen föreslås ingen sådan begränsning. Det innebär att flera personer kan ha rätt till ledighet, exempelvis såväl båda föräldrarna som båda föräldrarnas sambor samt i förekommande fall en rättslig vårdnadshavare. Avsikten synes vara att delledighet bör kunna ges till båda föräldrarna i de fall det lämnas omvårdnadsbidrag, men att det också för att underlätta för föräldrar som lever i nya familjekonstellationer bör finnas en flexi- bilitet kring vem som ska vårda och stödja barnet (remissen s. 102). Effekten av lagregleringen blir emellertid att, jämfört med reglerna om omvårdnadsbidrag, möjligheten till delledighet utsträckts till fler per- soner än två. Enligt Lagrådets mening bör motiven för detta redovisas. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , M , , , , , Hellmark , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar proposition Reformerade stöd till personer med funktionsnedsättning