prop · H503243 · 2018-04-12 00:00:00 — 2.en specifik miljöbedömning göras, information lämnas och samordning ske enligt 6 kap. 28–46 §§ , om en betydande miljöpåverkan kan antas, och 3.en liten miljökonsekvensbeskrivning tas fram enligt 6 kap. 47 § , om beslutar att en betydande miljöpåverkan inte kan antas. I första stycket görs två följdändringar. Den ena ändringen görs med anled- ning av att bestämmelser i hittillsvarande 2 kap. 7 § placeras i 5 kap. 5 § och med anledning av att de bestämmelserna kompletteras med den nya bestämmelsen i 5 kap. 4 §. Den andra ändringen görs med anledning av att hittillsvarande 5 kap. 15 § byter beteckning till 5 kap. 18 §. Regeringen ges i 5 kap. 6 § ett bemyndigande att meddela föreskrifter om undantag från 5 kap. 4 § . Sådana föreskrifter ska tillämpas även vid bedömning med stöd av denna lag. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 14. 22.16Förslaget till lag om ändring i luftfartslagen (2010:500) 6§ Ett tillstånd enligt 5 § får meddelas endast om flygplatsen är lämplig från allmän synpunkt. Vid prövningen ska hänsyn särskilt tas till flygsäkerheten, rela- tionen till övrig luftfart och andra transportslag, totalförsvaret samt särskilda stör- ningar. Vid tillståndsprövningen ska 3 och 4 kap. samt 5 kap. 3–5 §§ tillämpas. Ett tillstånd som medverkar till att en miljökvalitetsnorm för annat än vatten som avses i 5 kap. 2 § första stycket 1 inte följs får meddelas endast om tillståndet förenas med de krav som behövs för att följa eller om det finns en sådan förutsättning för tillstånd som anges i 5 kap. 5 § andra stycket . Vid tillståndsprövningen ska prövningsmyndigheten tillämpa det som sägs om mark- och miljödomstolens handläggning i 22 kap. 13 § . Ett tillstånd får inte meddelas i strid mot en detaljplan eller områdesbestäm- melser. Om syftet med planen eller bestämmelserna inte motverkas, får dock mindre avvikelser göras. I andra stycket görs en följdändring med anledning av att bestämmelsen i hittillsvarande 2 kap. 7 § tredje stycket placeras i 5 kap. 5 § andra stycket . Regeringen ges i 5 kap. 6 § ett be- myndigande att meddela föreskrifter om undantag från 5 kap. 4 § miljö- balken. Sådana föreskrifter ska tillämpas även vid bedömning med stöd av denna lag. Den nya sista meningen i andra stycket hör samman med att det i 22 kap. 13 § införs en ny bestämmelse om att mark- och miljödomstolen under vissa omständigheter ska inhämta ett särskilt yttrande i mål som avser prövning av en verksamhet eller åtgärd som kan påverka vattenmiljön. Den som prövar en tillståndsfråga enligt 5 § luft- fartslagen för något som kan påverka vattenmiljön ska tillämpa samma förfarande om förutsättningarna för det är uppfyllda. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 14. 22.17Förslaget till lag om ändring i strålskyddslagen (2018:000) 10 § Om det finns risk för att verksamheten medför att en miljökvalitetsnorm som avses i 5 kap. 2 § första stycket 1 inte följs, får tillstånd ges endast om det förenas med de villkor som behövs för att följa eller om det finns en förutsättning för tillstånd enligt 5 kap. 4 eller 5 § . I paragrafen görs en följdändring med anledning av att bestämmelsen i hittillsvarande 2 kap. 7 § tredje stycket placeras i 5 kap. 5 § andra stycket. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:811) om införande av Härigenom föreskrivs i fråga lagen (1998:811) om införande av miljöbal- ken dels att 5 § ska ha följande lydelse, delsatt det i lagen ska införas åtta nya paragrafer 5 a § och 19 a–g §§ av följande lydelse, dels att 34 § upphävs. Tillstånd, godkännanden, lagligför- klaringar, undantag, dispenser, be- slut om överlåtelse av tillsyns- ansvar, medgivanden, föreläggan- den och förbud enligt 20 § natur- vårdslagen (1964:822), villkor eller registreringar som avser verksam- heter, hanteringar eller andra åtgär- der skall fortsätta att gälla, om de har meddelats genom beslut enligt bestämmelser i en lag som anges i 2 § eller motsvarande bestämmel- ser i äldre lag eller enligt föreskrif- ter som har meddelats med stöd av sådana bestämmelser. Besluten skall anses meddelade med stöd av mot- svarande bestämmelser i miljöbal- ken eller i föreskrifter som har meddelats med stöd av miljöbal- ken, om det inte följer något annat av denna lag eller av föreskrifterna. Tillstånd, godkännanden, lagligför- klaringar, undantag, dispenser, be- slut om överlåtelse av tillsyns- ansvar, medgivanden, föreläggan- den och förbud enligt 20 § natur- vårdslagen (1964:822), villkor eller registreringar som avser verksam- heter, hanteringar eller andra åtgär- der ska fortsätta att gälla, om de har meddelats genom beslut enligt bestämmelser i en lag som anges i 2 § eller motsvarande bestämmel- ser i äldre lag eller enligt föreskrif- ter som har meddelats med stöd av sådana bestämmelser. Besluten ska anses meddelade med stöd av mot- svarande bestämmelser i miljöbal- ken eller i föreskrifter som har meddelats med stöd av miljöbal- ken, om det inte följer något annat av denna lag eller av föreskrifterna. Bestämmelsen i 24 kap. 1 § miljö- balken är endast tillämplig beträf- fande de frågor som prövats i b- eslutet. Första stycket gäller även för urminnes hävd, privilegiebrev och andra sådana särskilda rättigheter att förfoga över vattnet som avses i 2 kap. 41 § vattenlagen (1918:523). Första stycket gäller inte sådan dispens från skyldigheten att söka tillstånd som anges i 10 § andra stycket eller 17 § andra stycket mil- jöskyddslagen (1969:387) i dess lydelse före . Vill- koren för en sådan dispens skall dock fortsätta att gälla till dess något annat bestäms. Bestämmel- serna i 26 kap. 9 § tillämpas på villkoren. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot sådant villkor, döms till böter eller fängelse i högst . Första stycket gäller inte sådan dispens från skyldigheten att söka tillstånd som anges i 10 § andra stycket eller 17 § andra stycket mil- jöskyddslagen (1969:387) i dess lydelse före . Vill- koren för en sådan dispens ska dock fortsätta att gälla till dess något annat bestäms. Bestämmelserna i 26 kap. 9 § tillämpas på villkoren. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot sådant villkor, döms till böter eller fängelse i högst . Vad som anges i 5 § hindrar inte att beslut meddelas enligt 19 a– §§. får genom beslut ange att det för fortsatt drift av en viss vattenverksamhet eller för bibehållandet av en viss vattenan- läggning krävs att den som bedri- ver verksamheten eller ansvarar för anläggningens underhåll ska ansöka om tillstånd enligt 11 kap. senast ett visst datum. Första stycket gäller endast för enligt tillståndspliktiga vattenregleringar, vattenbortled- ningar och vattenöverledningar samt för sådana verksamheter ut- förda vattenanläggningar som till någon del bedrivs eller bibehålls med stöd av 1.tillstånd enligt vattenlagen (1983:291), 2.tillstånd enligt vattenlagen (1918:523) eller 3.tillstånd enligt Kongl. Maj:ts nådiga förordning (1880:57) om jordegares rätt öfver vattnet å hans grund eller 4.urminnes hävd, privilegiebrev eller annan sådan särskild rättighet att förfoga över vattnet som avses i 2 kap. 41 § vattenlagen (1918:523) eller Efterlevs inte ett sådant beslut som avses i 19 a § första stycket ska överlämna ärendet till mark- och miljödomstolen. För domstolens handläggning av det överlämnade ärendet tillämpas bestämmelserna i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar gäl- lande mål som har överklagats till mark- och miljödomstolen. Mark- och miljödomstolen ska i samband med en tillståndsprövning enligt 19 a § eller då ett ärende enligt 19 b § avslutas genom dom eller beslut förordna 1.att tidigare meddelade till- stånd, rättigheter, godkännanden eller motsvarande beslut för berörd verksamhet eller anläggning ska upphöra . Ett sådant förordnande får inte avse tidigare avgjorda frågor om ersätt- ning för skada. 2.om kvarvarande rättigheter och skyldigheter enligt de tidigare meddelade tillstånd, rättigheter, godkännanden eller motsvarande beslut som upphör att gälla enligt punkten 1. miljödomstolen avslår, avskriver eller avvisar en ansökan om till- stånd som avses i 19 a § avseende en vattenanläggning kan domsto- len, utöver vad som följer av 19 c §, i samband med beslutet ålägga den som är ansvarig för underhållet av anläggningen att riva ut den och att vidta de åtgärder som behövs för att förebygga eller minska skador genom utrivning. I stället för ett åläggande enligt första stycket får domstolen medge någon annan vars rätt är beroende av utrivningen eller, till skydd för allmänna intressen, staten, en kom- mun eller ett vattenförbund att riva ut anläggningen på den underhålls- skyldiges bekostnad. Den som har ålagts enligt 19 d § att riva ut en vattenanläggning ska betala skälig ersättning för skador på annans egendom som orsakas av bestående ändring i vattenförhåll- andena. Skyldighet att betala er- sättning för en sådan förlust av för- mån som orsakas av utrivningen finns endast om förmånen har till- försäkrats i tillståndsdomen eller i avtal som träffats i samband med vattenanläggningens tillkomst. Er- sättning lämnas i sådant fall endast för kostnader orsakade av förlusten av förmånen. Om medgivande att riva ut en vattenanläggning har lämnats till någon annan än den som är skyldig att underhålla anläggningen och skyldighet att betala ersättning har ålagts i samband med detta, får er- sättningen sökas åter av den under- hållsskyldige. Bestämmelserna i 19 a–19 e §§ ska också tillämpas på vattenregler- ingar, vattenbortledning och vat- tenöverledningar med tillhörande vattenanläggningar som tillkommit innan trätt i kraft och för vilka någon domstols eller an- nan myndighets tillstånd inte be- hövts och inte heller lämnats. Innehavare av tillstånd till vatten- anläggning och den vattenverksam- het som bedrivs vid anläggningen har rätt till ersättning, om till- ståndsprövningen enligt 19 a § innebär att det allmänna inskrän- ker den tidigare medgivna använd- ningen av mark eller byggnad så att pågående markanvändning inom berörd del av fastigheten avsevärt försvåras eller upphör. Första stycket gäller även inne- havare av lagligförklarad vatten- anläggning och vattenverksamhet samt innehavare av sådan särskild rättighet att förfoga över vattnet som avses i 2 kap. 41 § vattenlagen (1918:523). Ersättning betalas endast om det vid en avvägning mellan det all- männas och den enskildes intressen inte framstår som rimligt att den enskilde själv får bära kostnaderna för ingreppet. Ersättning betalas med skäligt belopp. Ersättning betalas av staten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i § ska upphöra att gälla . Bestäm- melsen ska fortsätta att gälla för sådana mål som inletts i mark- och miljödomstol före detta datum. , ' Advokatbyrå, Arbetslivsmuseernas Samarbetsråd, , Bax PTC, , , kommun, , , , E.ON, Fastighetsägarna, Fiskevattenägarna , Fortum, och , Vattenkraftfören- ing, Handelskammaren Mittsverige, Havs- och vattenmyndigheten, Hol- men AB, , , Bruk, , Innovations- och kemiindustrierna i , Jernkonto- ret, Jämtkraft, Kammarkollegiet, , , Kungl. Vetenskaps- (), , , , LRF Skogsägarna, , länsstyrelserna i , , , , , , Jönköp- ings, , , , , , Söderman- lands, , , , , Västman- lands, , och , mark- och miljö- domstolarna vid , , , och tings- rätter, Mark- och vid , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , kommun, , bespar- ingsskog, , ombudsmän (), , Sjöfarts- verket, Kraft, SKGS, Skogsindustrierna, , Skån- ska Energi, , , , , Strömfallstjänst KB, , , , , Svenska Byggindustrier, , , , Svenskt Vatten, , , , Hamnar, , Sveri- ges Kommuner och Landsting, , , Sydsvenska Industri- och Handels- kammaren, , Tekniska Verken i , , Transportgruppen, Besparingsskog, Transportstyrelsen, (miljörättsliga fakulteten), , Vattenreg- leringsföretagen, , , Världsnatur- fonden WWF, Åbergs Advokatbyrå, ÅFF Fiskeråd och Model , , Besparingsskogar, Älvräddarnas samorgani- sation, Östersjölaxälvar i Samverkan, Östsvenska Handelskammaren samt åtta privatpersoner. Ramöverenskommelse mellan , , de gröna, och Den svenska energipolitiken ska bygga på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Politiken syftar alltså till att förena: ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Det skapar långsiktig- het och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Energipolitiken tar sin utgångspunkt i att är tätt sammankopplat med sina grannländer i norra och syftar till att hitta gemensamma lösningar på utmaningar på den gemensamma el- marknaden. ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Målet är förnybar elproduktion. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Ett mål för energieffektivisering för ska tas fram och beslutas . Förutsättningar på den svenska elmarknaden Det behövs bättre förutsättningar för investeringar i förnybar energi, energiteknik och energieffektiviseringar. Utvecklingen av energisystemet ska utgå från en mångfald av storskalig och småskalig förnybar produktion som är anpassad till lokala och industriella behov. En stor utmaning är att förändra energipolitiken från att nästan enbart fokusera på levererad mängd energi (TWh) till att även se till att det finns tillräckligt med effekt (MW). Ett viktigt steg bör vara att se över regelverk på energiområdet och modifiera dem så att de är anpassade till effektut- maningen. Det är viktigt att se över regelverk på energiområdet. Hit hör såväl frågor rörande marknadsdesign som insatser på produktions-, över- förings- och efterfrågesidan. Svensk kärnkraft står inför stora investeringsbehov för att möta kommande säkerhetskrav. har beslutat att dessa krav be- höver vara uppfyllda 2020, i annat fall får reaktorerna inte drivas vidare. Det har redan fattats beslut om att fyra reaktorer ska avvecklas till 2020. Kärnkraften ska bära sina egna kostnader och principen om att kärnkraft inte ska subventioneras består. Principerna från regeringens proposition 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik kvarstår. Det innebär bland annat att: Avvecklingslagen har avskaffats och kommer inte att återinföras. Kärnkraftsparentesen är förlängd genom att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser. Tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. Tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik. Något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, kan inte påräknas. För kärnkraften gäller utöver detta att: Skatten på termisk effekt avvecklas stegvis med start . Placeringsreglementet i kärnavfallsfonden ska förändras så att place- ringsmöjligheterna utökas från och med starten på nästa treårsperiod 2018. ska, i samråd med Riksgälden, utifrån de nya förutsättningarna för kärnkraften utreda behovet av förändringar av drifttider i kärnavfallsfonden. Principen ska alltjämt vara att kostna- derna för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall ska täckas av dem som genererat avfallet, staten ska varken betala för avveckling eller slutförvar. Nivån på inbetalningarna till kärnavfallsfonden beslutas av regeringen efter förslag från . En utökning av ansvaret vid radiologiska olyckor till ska genomföras i enlighet med riksdagsbeslut i betänkande 2009/10:CU29. Vattenkraften spelar en central roll för förnybara elförsörj- ning. En fortsatt hög produktion av vattenkraft är en viktig del i arbetet för att uppnå en ökad andel el från förnybara energikällor såsom vind- och solkraft. För vattenkraften gäller att: ska leva upp till och dess krav på vattenverk- samheter. ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men där prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt admini- strativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Reglerna för omprövning av vattenverksamheter som vattenkraftverk och dammar bör förenklas så långt det är möjligt med hänsyn till be- hovet av att säkerställa en hållbar utveckling där våra vattenresurser inte kan betraktas som vilken resurs som helst. Vattenkraftens utbyggnad ska främst ske genom effekthöjning i befint- liga verk med moderna miljötillstånd. Nya anläggningar ska ha moderna miljötillstånd. Nationalälvarna, och övriga i lagen angivna älvsträckor, ska fortsatt skyddas från utbyggnad. Fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas till samma nivå som för de flesta övriga elproduktionsanläggningar, det vill säga 0,. Skatten ska sänkas stegvis med start . ska vattenkraftsbranschen fullt ut finansiera de kostnader, för till exem- pel omprövning av verksamheter, som gör att lever upp till och dess krav på vattenverksamheter. Arbetet ska utgå ifrån den partsdiskuterade fondlösningen som och Hav- och vattenmyndigheten har haft. Stöd till förnybar energi Den förnybara energin ska fortsätta att byggas ut. har fantastiska förutsättningar för förnybar elproduktion och det är rimligt att är nettoexportör av elektricitet även . Genom exempelvis effektivt utnyttjande av befintlig vattenkraft och bioenergi kan effektuttaget ökas. En konkurrenskraftig fjärrvärmesektor och minskad elanvändning i upp- värmningen är förutsättningar för att klara den förnybara el- och värme- försörjningen under kalla vinterdagar. Effektfrågan är viktig att beakta när det gäller utbyggnad av förnybar elproduktion. Hänsyn behöver tas till behoven och situ- ationer med låga elpriser. Denna fråga får berörda myndigheter i uppdrag att analysera. Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. För elcertifikatsystemet gäller följande: Elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med nya elcer- tifikat till 2030. Ingen ytterligare ambitionshöjning ska göras . Tekniska justeringar för att förbättra marknadens funktion, utan att öka ambitionsnivån, ska dock kunna göras för att öka tilltron till systemet. ska få i uppdrag att ta fram förslag på utformning av kvotkurvan för elcertifikaten efter 2020 och ska optimera systemet för att få fram den mest kostnadseffektiva elproduktionen. Teknik och teknikutveckling spelar en viktig roll på el- och energimark- naderna. Befintliga regelverk bör anpassas till nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilagring och försäljning av el. Det ska bli enklare att vara en småskalig producent av el. Möjligheterna till energilag- ring ska tas tillvara och utvecklas. Det ska utredas hur förenklingar och anpassningar kan ske av befintliga regelverk och skattelagstiftning för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilagring och småskalig för- säljning av el till olika ändamål samt elektrifieringen av transport- sektorn. Det är gynnsamt för såväl hushåll och företag som för det svenska el- systemet med en effektiv användning av el och annan energi. Att minska elanvändningen är klokt för det enskilda hushållet och det bidrar till företags konkurrenskraft. En effektivisering, framförallt vad gäller effekt, är särskilt viktigt för att möta de framtida utmaningarna för det svenska elsystemet. I arbetet med energieffektivisering ska faktorer som befolkningsökning, utökad industriproduktion och en växande ekonomi beaktas. De åtgärder som krävs för att få till en fungerande efterfrågeflexibilitet, det vill säga att kunderna fullt ut ska kunna delta på elmarknaden, ska genomföras. Ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande PFE, bör införas givet att man kan hitta ansvarsfull finansiering. En utredning bör tillsättas för att brett utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och effektivisering. Utredningen bör undersöka vilka ekono- miska och andra styrmedel, exempelvis vita certifikat, som är effekti- vast för att öka effektiviseringen både ur energi- och effekthänseende. Elmarknaden är internationell. Sammankopplingen mellan olika länder har ökat i betydelse. Överföringskapaciteten inom har stor bety- delse givet att stor produktion sker i norra som den huvudsakliga efterfrågan finns i landets södra delar. Regelverken kring elnäten bör ständigt utvecklas för att säkerställa att näten byggs ut på ett kostnadseffektivt sätt, att elnäten är möjliggörare för nya produkter och tjänster och att det sker samhällsekonomiskt effektiva investeringar i ny elproduktion. Utvecklingen av överföringssystemet ska ses ur ett perspektiv som sträcker sig bortom gränser och ske i tätt samarbete med de nor- diska grannländerna. Flaskhalsar i det nordiska elnätet och mellan och kontinenten ska byggas bort. Genom bättre sammanbindning av el- näten mellan länderna kring skapas också bättre förutsättningar för samhällsekonomiskt effektiv utbyggnad av vindkraftsparker till havs. Överföringskapaciteten inom ska öka Överföringskapaciteten mellan och grannländerna ska öka ska driva på i EU för ökad sammankoppling mellan och inom länder Marknadens funktion och upplägg är det som sätter ramarna för energi- marknaden och alla dess intressenter. ska arbeta aktivt för att stärka nordiskt samarbetet kring nätinvesteringar, utveckla samarbetet kring NordPool och bidra till att fullfölja utvecklingen mot en fungerande nordisk slutkundsmarknad. I och i förs en bred diskussion om vilken framtida marknadsmodell som ska användas. Det finns inget skäl att i det korta perspektivet ändra den befintliga marknadsmodell och använder. Däremot är det rimligt att föra en bred diskussion om den framtida marknadsdesignen. ska ta fram en särskild underlagsrapport där olika framtida marknadsdesigner med fakta och effekter beskrivs. Fokus på insatserna inom energiforskningen är områden: som bidrar till att uppnå uppställda klimat- och energipolitiska mål. som har förutsättningar för tillväxt och för export. Insatserna på energiforskningsområdet ska även fortsättningsvis fokusera på teknikutveckling, demonstrations- och pilotprojekt på alla områden inom energiforskningen. Energiforskningen har en avgörande roll i att se till att nya, innovativa tekniska lösningar ska komma fram för alla förny- bara kraftslag. Finansiering av den slopade skatten på termisk effekt och sänkningen av fastighetsskatt på vattenkraft ska ske genom en höjning av energiskatten. Elintensiv industri ska undantas. All övrig finansiering ska ske inom ramen för ansvarsfulla offentliga En genomförandegrupp för energipolitik och kontrollstationer Ovanstående överenskommelse bör förvaltas och uppdateras. pågår arbetet i , som fått i uppdrag att ta fram en rad underlag och förslag för den framtida politiken. partier är denna överenskommelse utgångspunkten i det arbetet. lämnat sitt betänkande bör det inrättas en genomfö- randegrupp som är sammansatt av representanter från de partier som gjort Genomförandegruppen ska kontinuerligt följa De berörda myndigheterna bör kontinuerligt följa utvecklingen på den Det handlar om att analysera effektsituationen inklusive behovet av effektreserven, behovet av ytterligare systemtjänster, nätstabilitet och andra avgörande faktorer för att uppnå målet att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en god överfö- ringskapacitet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. ska det göras en särskild sammanställning med slutsatser och förslag kring elmarknadens utveckling samt uppföljning av de energi- Sammanställningen ska sedan ligga till grund för en kon- trollstation som genomförs , med planerad start . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 11 kap. 6 § ska upphöra att gälla, dels att 16 kap. 2 a § ska betecknas 16 kap. 2 d §, 16 kap. 2 b § ska be- tecknas 16 kap. 2 c § och 24 kap. 5 a–15 §§ ska betecknas 24 kap. 6, 7, 11 och 13–20 §§,