prop · H503114 · 2018-03-20 00:00:00 — Strategisk exportkontroll 2017 - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Strategisk exportkontroll 2017 – krigsmateriel Skr. och produkter med dubbla användningsområden Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för den svenska exportkontrollpolitiken i fråga om krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden . Skrivelsen innehåller också en redovisning av den export som har förekommit . Dessutom beskrivs samarbetet inom EU och i andra internationella forum i frågor som rör strategisk exportkontroll av såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användningsområden. Regeringens skrivelse om strategisk exportkontroll ......................... Bakgrund och regelverk ..................................................... 2.2Försvarsexportens roll ur ett säkerhetspolitiskt 2.3Samarbetet inom EU om exportkontroll av 2.4Övrigt internationellt samarbete om exportkontroll 3 Produkter med dubbla användningsområden .................................. Bakgrund och regelverk ................................................... 3.2Samarbete inom de internationella 3.3Samarbetet inom EU om produkter med dubbla FN:s säkerhetsråds resolution och Initiative (PSI).............. Statistik och begrepp....................................................................... Export av krigsmateriel .................................................... Export av produkter med dubbla Regelverk i urval .............................................................. Vägledning till andra källor............................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... 1Regeringens skrivelse om strategisk exportkontroll I denna skrivelse redovisar regeringen sin politik när det gäller den strategiska exportkontrollen – dvs. krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Kontrollen av export av krigsmateriel är nödvändig för att uppfylla både våra nationella målsättningar och våra internationella åtaganden, och att säkerställa att de produkter som förs ut ur gör det enligt Krigsmateriel får enligt 1 §, andra stycket, krigsmateriellagen (1992:1300) endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot Tillståndsprövningen sker i enlighet med de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport, EU:s gemensamma vapenhandelsfördrag (eng. , ATT). De multilaterala avtalen och instrumenten om nedrustning och icke- spridning av massförstörelsevapen är viktiga uttryck för det internationella samfundets strävan att förhindra spridning av sådana Genom att kontrollera handeln med produkter med dubbla användningsområden (PDA), vilken främst handlar om teknik som kan användas för framställning av massförstörelsevapen, kan spridningen Det är ett arbete vars målsättningar fullt ut delar. detta skäl krävs en strikt och effektiv nationell exportkontroll. Exportkontrollen är ett centralt instrument som möjliggör för enskilda stater att uppfylla sina internationella åtaganden på icke- Detta är trettiofjärde gången som regeringen i en skrivelse till redogör för sin politik på exportkontrollområdet. skrivelsen om strategisk exportkontroll överlämnades . var då bland de första i med att redovisa det gångna årets aktiviteter på området. Skrivelsen har utvecklats från en kortfattad sammanställning av svensk krigsmaterielexport till en omfattande redogörelse för svensk exportkontrollpolitik i sin helhet. informationsbehandlingssystem och en öppnare politik. den svenska redovisningen har medlemsstaterna i EU gradvis utvecklat en gemensam och detaljerad redovisning. eftersträvar kontinuerligt ökad öppenhet på exportkontrollområdet. Förutom att bidra till parlamentarisk insyn i exportkontrollpolitik syftar skrivelsen till att utgöra underlag till en bredare diskussion om frågor relaterade till exportkontroll av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Skrivelsen består av tre delar och ett statistikavsnitt. består av en redogörelse för svensk exportkontroll av krigsmateriel. andra behandlar svensk exportkontroll av produkter med dubbla I den tredje delen redogör regeringen för ansvariga myndigheter på området. Därefter följer bilagor där statistik över bl.a. svensk krigsmaterielexport och export av produkter med dubbla användningsområden redovisas. () och () bidrar, på begäran av regeringen, med underlag till skrivelsen. Statistiken i skrivelsen kompletterar den information som lämnas i myndigheternas egna publikationer. Det svenska exportkontrollregelverket uppdateras kontinuerligt, bl.a. inom ramen för samarbetet inom EU. Möjligheterna att framgångsrikt hantera de många problem och utmaningar som präglar icke- spridningsarbetet förbättras därigenom. överlämnade regeringen en proposition (prop. 2017/18:23) till med förslag om en rad skärpningar i exportkontrollen av krigsmateriel. Propositionen genomför i stort de förslag som den parlamentariska () lade fram i sitt slutbetänkande (SOU 2015:72). Det nya regelverket föreslås träda i kraft . beslutade regeringen också att uppdra åt ISP att utreda och lämna förslag till ett system för efterkontroller i utlandet av krigsmateriel, med syftet att få ytterligare verktyg för att säkerställa att krigsmateriel som förs ut ur går till avsedda mottagare och således förhindra avledning. För att ytterligare tydliggöra de nationella och internationella exportkontrollregelverken, fick dessutom en utredare i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att sammanföra de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport med bestämmelserna i gemensamma ståndpunkt och . Verksamheten under konsoliderades ytterligare . fortsatte under större delen av 2017 att ansvara för samordningen av vapenhandelsfördragets rapporterings- och transparensarbete, som ordförande för en av arbetsgrupperna. har också fortsatt att delta aktivt i arbetet för att stödja statsparternas genomförande av fördraget och för att främja en ytterligare anslutning till fördraget, bl.a. genom frivilliga bidrag till de fonder som används för stöd till genomförandet i olika länder. Vid slutet av 2017 hade fördraget 93 statsparter. Verksamheten inom rådsarbetsgruppen för PDA-frågor, WPDU (eng. Working Party on Dual-use Goods), dominerades av fortsatta förhandlingar om kommissionens förslag till omarbetning av rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (den s.k. PDA- förordningen). redovisade sin granskning av exportkontrollen av krigsmateriel i rapporten 2017:2. Regeringen redogjorde i skr. 2016/17:160 för sina bedömningar och åtgärder med anledning av iakttagelserna och rekommendationerna i , som avsåg skriftliga rutiner för handläggning, dokumentation av ärenden, tillgång Skr. till information och riskanalys avseende korruption. en diskussion med ISP inom ramen för den löpande myndighetsdialogen. I ISP:s regleringsbrev har myndigheten även fått i uppdrag att återrapportera till regeringen vilka åtgärder som vidtagits med anledning av granskning. Sammanfattning av det statistiska underlaget I två bilagor till denna skrivelse redovisas en samlad statistik över tillståndsgivningen samt svensk export av krigsmateriel respektive produkter med dubbla användningsområden (PDA). Redovisningen av krigsmaterielexporten 2017 görs i bilaga 1. jämförelse visas även statistik från . rättvisande bild ges om exporten visas , eftersom enstaka försäljningar respektive leveranser av större system kan orsaka kraftiga svängningar i den årliga statistiken. Uppgifterna i skrivelsen baseras på tillståndsmyndighetens egna beslut, samt på lagstadgad årlig rapportering från de krigsmaterielexporterande företagen och myndigheterna för år Materialet har sammanställts av ISP. tog 62 länder samt FN emot leveranser av svensk I tio fall mottogs enbart jakt- och sportskyttemateriel (, , , , , , , , och ). Värdet av de faktiska exportleveranserna av krigsmateriel uppgick till . Exporten ökade därmed med jämfört med föregående år. Det i särklass största mottagarlandet för svensk krigsmateriel var, liksom föregående år, (). Värdet utgjordes i huvudsak av fortsatta leveranser inom ramen för JAS Vid sidan av var (1,4 miljarder kronor), (), () och () de mest betydande mottagarländerna. Till och bestod exporten till stor del av pansarvärnsvapen och tillhörande ammunition. Till levererades också bland annat Till fortsatte leveranser av stridsfordon och till levererades främst komponenter till robotsystem. procent av exporten gick fortsatt till för etablerade , , , och var andra betydande mottagare av svensk krigsmateriel under Värdet av de beviljade utförseltillstånden uppgick till , vilket är en minskning jämfört med då värdet av de meddelade tillstånden uppgick till Den ojämförligt största delen av tillståndsvärdet 2016 avsåg försäljningen av JAS Gripen till , en försäljning som kommer att ge utslag i exportstatistiken framöver. värdet nu minskat jämfört med understryker enskilda större affärers påverkan på statistiken. Att anges som det största mottagarlandet vad gäller beviljade tillstånd 2017 förklaras av en försäljning av delsystem från till I ska delsystemen integreras på helikoptrar för slutlig leverans till den svenska försvarsmakten. Vid sidan av har det största tillståndsvärdet avsett , , och . I statistikredovisningen finns också en beskrivning av den svenska exporten av produkter med dubbla användningsområden (PDA). Till skillnad mot krigsmaterielexporten lämnas inga leveransdeklarationer av berörda företag. Det innebär att uppgifter saknas om den faktiska exporten. Antal ärenden rörande PDA var i stort sett detsamma som . Ärenden som rör finansiella transaktioner kopplade till sanktioner upphörde , med anledning av antagandet av en ny Iran-förordning (se tabell 17 i bilaga 2). Krav på tillstånd för export av krigsmateriel är nödvändigt för att säkerställa att produkter som förs ut ur , och tekniskt bistånd som lämnas, gör det enligt fastställt exportkontrollregelverk. Det svenska exportkontrollregelverket består av lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel samt de principer och riktlinjer för krigsmaterielexport som har beslutats av regeringen och godkänts av . Enligt 1 § andra stycket krigsmateriellagen får krigsmateriel endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Vid tillståndsprövningen ska även internationella åtaganden iakttas, inbegripet rådets gemensamma ståndpunkt (2008/944/Gusp) om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel, samt de kriterier som ställs upp i . Den svenska tillståndsprövningen bygger på en helhetsbedömning med utgångspunkt från regeringens riktlinjer och etablerad praxis. De internationella regelverken har mer karaktären av enskilda kriterier som ska iakttas, bedömas eller beaktas. ISP har som fristående myndighet till uppgift att självständigt pröva ansökningar om tillstånd i enlighet med regelverket i dess helhet. Kontrollen enligt lagen om krigsmateriel omfattar tillverkning, tillhandahållande och utförsel av krigsmateriel liksom vissa avtal om tillverkningsrätt m.m. avseende sådan materiel. Enligt samma lag krävs även tillstånd för att bedriva militärt inriktad utbildning. Lagen gäller dels materiel som är utformad för militärt bruk och som enligt regeringens föreskrifter utgör krigsmateriel, dels tekniskt stöd avseende krigsmateriel som enligt regeringens föreskrifter utgör tekniskt bistånd. Förteckningen över vad som utgör krigsmateriel och tekniskt bistånd finns i bilagan till krigsmaterielförordningen. Den svenska krigsmaterielförteckningen överensstämmer med EU:s gemensamma militära förteckning, så när som på tre nationella tillägg: kärnladdningar och speciella delar till sådana, befästningsanläggningar m.m. samt vissa Skr. Genom förordningen (2017:516) om ändring av krigsmaterielförordningen uppdaterades förteckningen för att återspegla de ändringar som beslutades i och med Europeiska kommissionens direktiv (EU) 2017/433, vilket trädde i kraft . Det är också främst genom krigsmaterielförordningen som och rådets direktiv /43/EG av om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen har genomförts i svensk rätt. Proposition om skärpt exportkontroll av krigsmateriel överlämnade regeringen en proposition (prop. 2017/18:23) till med förslag om en rad skärpningar i exportkontrollen av krigsmateriel. Propositionen genomför i stort de förslag som den parlamentariska () lade fram i sitt slutbetänkande (SOU 2015:72). I propositionen föreslås bland annat att mottagarlandets demokratiska status ska utgöra ett centralt villkor för tillståndsprövningen. Ju sämre den demokratiska statusen är desto mindre utrymme för att tillstånd ska beviljas. Om det förekommer allvarliga och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter eller grava brister i mottagarens demokratiska status, utgör det hinder för beviljande av tillstånd. I tillståndsprövningen ska det också beaktas om exporten motverkar en hållbar utveckling i mottagarlandet. Dessutom klargörs principerna för följdleveranser och internationella samarbeten. Det föreslås vidare en stärkt tillsyn, sanktionsavgifter för vissa överträdelser av regelverket, samt ökad öppenhet och transparens i frågor som rör krigsmaterielexporten. Det nya regelverket föreslås träda i kraft . Exportkontroll och politiken för global utveckling Ett av regeringens uttalade mål har varit att stärka arbetet med politiken för global utveckling (PGU, prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:122). En nystart av politiken för global utveckling har genomförts i ljuset av att Agenda 2030 för hållbar utveckling antogs på internationell nivå 2015. Regeringen överlämnade skrivelsen Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 (skr. 2015/16: 182) till . Agenda 2030 innehåller 17 globala mål. Genomförandet av den nya agendan kräver att samstämmigheten mellan olika politikområden stärks i syfte att öka den samlade politikens bidrag till en rättvis och hållbar utveckling. Målkonflikter bör tydliggöras och bli föremål för medvetna och övervägda val. Politiken för global utveckling bygger på tanken om att globala utmaningar kräver gemensamma lösningar där alla tar ett ansvar. Den hållbara utvecklingens tre dimensioner, den sociala, den ekonomiska och den miljömässiga, är centrala utgångspunkter för arbetet med politiken för global utveckling. Ytterligare centrala utgångspunkter är rättighetsperspektivet och de fattigas perspektiv på utveckling. verkar för att PGU-perspektiven ska belysas i underlagen till , när det kan vara av betydelse för bedömningen av enskilda ärenden. Regeringens strävan är att effekter av den svenska krigsmaterielexporten som är negativa för ansträngningarna att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling ska undvikas. Aspekter som avser politiken för global utveckling vägs in i de bedömningar som görs när det gäller svensk krigsmaterielexport, exempelvis genom tillämpningen av EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport, vars åttonde kriterium lyfter fram mottagarländers tekniska och ekonomiska förmåga samt behovet av att beakta om den hållbara utvecklingen riskerar att allvarligt hindras av en tilltänkt export. Exportkontroll och feministisk utrikespolitik Genom att bedriva en feministisk utrikespolitik arbetar regeringen systematiskt med att nå resultat som stärker kvinnors och flickors rättigheter, representation och resurser. Regeringen lägger mycket stor vikt vid att förebygga och motverka könsrelaterat och sexuellt våld i konflikt och i samhällen generellt. En viktig del i detta arbete är den strikta kontroll som utövas över export av krigsmateriel från . Det finns ofta ett samband mellan ansamlingar av små och lätta vapen och förekomsten av våld i en konflikt eller i ett samhälle. Illegala och oansvariga överföringar av vapen och ammunition är i detta sammanhang ett särskilt problem, liksom bristande kontroll över lagerhållning av sådan materiel. I linje med ovanstående verkar regeringen aktivt för att dessa frågor ska uppmärksammas och följas upp inom . Det sker bland annat genom att verkar för att artikel 7.4 i vapenhandelsfördraget operationaliseras och tillämpas praktiskt av statsparterna. Fördraget föreskriver i denna artikel – som fördes in i fördraget med starkt stöd av bland annat – att statsparterna ska beakta risken för att exporterad materiel används för, eller underlättar, allvarliga könsrelaterade våldshandlingar eller allvarliga våldshandlingar mot kvinnor eller mot barn. Det bör noteras att beaktandet av artikel 7.4 i vapenhandelsfördraget sker utöver den prövning som görs avseende mänskliga rättigheter enligt de svenska riktlinjerna, samt enligt kriterium två i EU:s gemensamma ståndpunkt (2008/944/Gusp) om krigsmaterielexport. Även de senare regelverken är därför betydelsefulla i detta sammanhang. I arbetet att utforma ett nytt regelverk för krigsmateriel beaktades bl.a. dessa frågor. verkar löpande för att säkerställa att har tillräcklig kompetens för att kunna inkludera jämställdhetsaspekter och risker för könsrelaterat och sexuellt våld i bedömningar som gäller mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt samt att tillämpa artikel 7.4 i vapenhandelsfördraget. Regeringen verkar vidare för att öka kunskapen på området. Detta görs bland annat genom stöd till en stärkt datainsamling om förekomsten av små och lätta vapen, samt vilka effekter som dessa har på kvinnor och män, flickor och pojkar. Exportkontroll och hållbart företagande Regeringen har utarbetat en ny och ambitiös politik för hållbart företagande. överlämnades en skrivelse till med regeringens syn på ett flertal frågor inom ramen för hållbart företagande, t.ex. mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och miljöhänsyn (Politik för hållbart företagande, skr. 2015/16:69). En nationell handlingsplan har också tagits fram för företagande och mänskliga rättigheter. Från regeringens sida finns en tydlig förväntan att svenska företag ska agera hållbart och ansvarsfullt samt ha de internationella riktlinjerna för hållbart företagande som utgångspunkt för sitt arbete, både hemma och i utlandet. Ett flertal åtgärder har vidtagits för att driva på och stödja företagen i deras hållbarhetsarbete. Bland annat har det införts ny lagstiftning om hållbarhetsrapportering för stora företag, tydligare kriterier för hållbarhet i lagen om offentlig upphandling, samt starkare lagskydd för visselblåsare. Antikorruption är en central fråga inom regeringens mer ambitiösa politik för hållbart företagande. Såväl givande av muta (tidigare ”bestickning”) som tagande av muta är straffbelagt i svensk lagstiftning. Vid reformen av mutbrottslagstiftningen infördes dessutom bl.a. en bestämmelse som straffbelägger vårdslös finansiering av mutbrott. Utöver vad som regleras genom bl.a. svensk lagstiftning förväntar sig regeringen att svenska företag ska tillämpa en tydlig antikorruptionspolicy och bidra till ökad transparens. Det nya straffstadgandet kan även antas bli betydelsefullt bl.a. för den internationella försvarsmaterielmarknaden. arbetar aktivt i olika internationella forum för att konventioner som förbjuder mutor i internationella affärstransaktioner ska tillämpas på ett effektivt sätt. Det gäller bl.a. konvention om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförhållanden, FN:s konvention mot korruption och civilrättsliga respektive straffrättsliga konventioner på området. Regeringen har tidigare välkomnat det initiativ som togs av europeiska tillverkare av krigsmateriel genom branschorganisationen and () och dess amerikanska motsvarighet, för en internationell uppförandekod med nolltolerans mot korruption. Den största svenska branschorganisationen, Säkerhets- och försvarsföretagen (SOFF), som organiserar av företagen inom försvarsindustrin i , ställer krav på att företag för att få vara medlemmar undertecknar och följer en uppförandekod. Uppförandekoden syftar till en hög affärsetik. Personer som representerar företagen genomgår även en särskild e-utbildning om antikorruption som har tagits fram gemensamt av SOFF och (). har drygt 4 500 personer genomgått utbildningen. 2.2Försvarsexportens roll ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv Grunden för den moderna svenska försvarsindustrin lades under det kalla neutralitetspolitik, såsom den utformades efter andra världskriget, byggde på ett totalförsvar med en stark försvarsmakt och en stark nationell försvarsindustri. Ambitionen var att skulle vara oberoende av utländska leverantörer. Försvarsindustrin blev således en viktig del av den svenska säkerhetspolitiken. Exporten av krigsmateriel, som var begränsad, var ett led i att säkra kapaciteten att utveckla och producera materiel anpassad till den svenska Strävan efter oberoende vad gäller tillgången till krigsmateriel för det svenska försvaret har sedan slut gradvis ersatts av ett växande behov av materielsamarbete med likasinnade stater och grannar. Den tekniska och ekonomiska utvecklingen har inneburit att både och dess samarbetsländer är ömsesidigt beroende av leveranser av komponenter, delsystem och färdiga system som är tillverkade i andra I många fall säkras dessa leveranser genom avtalsförpliktelser. Regeringen bekräftade i propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109) att säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra och att hot mot fred och säkerhet bäst avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder säkerhets- och försvarssamarbeten utvecklas tillsammans med , de övriga nordiska länderna och de baltiska staterna samt inom ramen för EU, FN, Organisationen för samarbete och säkerhet i (), Natos partnerskap och den transatlantiska Såväl engagemang i internationell krishantering som våra utvecklade samarbeten i närområdet understryker vikten av förmåga till praktisk militär samverkan (interoperabilitet) med andra länder och Interoperabiliteten är beroende av att våra materielsystem kan fungera tillsammans med samarbetspartnernas materiel, liksom att den är tekniskt mogen, funktionssäker och tillgänglig. Detta är i många fall minst lika viktigt som att den har högsta tekniska prestanda. ligger i säkerhetspolitiska intresse att värna om ett långsiktigt och kontinuerligt samarbete i materielfrågor med ett antal traditionella Detta ömsesidiga samarbete bygger på såväl export som import av krigsmateriel. I budgetpropositionen för (prop. 2015/16:1) framhåller regeringen att försvaret är en nationell angelägenhet och att EU- medlemsstaternas val av säkerhetspolitisk lösning återspeglas i materielförsörjningen, t.ex. när det gäller synen på försörjningstrygghet och upprätthållandet av strategiska kompetenser för militära förmågor. Det fortsatta arbetet med industri- och marknadsfrågor inom EU bör därför beakta försvarsmaterielmarknadens särart och behovet att tillgodose medlemsstaternas säkerhetsintressen inom ramen för den I detta sammanhang ska också möjligheten att upprätthålla den transatlantiska länken beaktas. Regeringen anser vidare att deltagande i bilaterala och multilaterala materielsamarbeten tydligt bör bidra till Försvarsmaktens operativa förmåga på ett kostnadseffektivt sätt. I takt med att civil-militär samverkan ökar och nya teknologier görs tillgängliga för militär användning levererar allt fler it-företag och andra företag med högteknologisk inriktning produkter och tjänster till En internationellt konkurrenskraftig teknologinivå bidrar till att Skr. förblir ett intressant land för det internationella samarbetet. Det medför också bättre möjligheter för att påverka det internationella exportkontrollsamarbetet. Detta gäller främst inom EU men även i ett bredare internationellt sammanhang.