prop · H503269 · 2018-06-19 00:00:00 — beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, föreligga i fråga om en intagen som har begått mycket allvarlig brottslighet eller som har an- knytning till grov organiserad brottslighet. Det är straffskalan för brottet som är avgörande för om uppgifterna får registreras. att brott som har ett maximistraff om två års fängelse eller mer omfattas. Genom formuleringen omfattas även livstidsstraff. Det är endast brott eller brottslig verksamhet i häkte eller under verk- Prop. 2017/18:269 ställighet av fängelsestraff som får beaktas. Punkt 2 innebär att personuppgifter får behandlas beträffande en häk- tad eller intagen, om det finns risk för att han eller hon förbereder rym- ning eller försöker rymma. Enligt punkt 3 får uppgifter behandlas om en häktad eller intagen om det finns risk för att han eller hon blir föremål för fritagning. försök till rymning eller fritagning kan tyda på att det finns en sådan risk. Enligt punkt 4 får uppgifter om en häktad eller intagen behandlas om det finns risk för att han eller hon bidrar till att allvarligt störa ordningen eller säkerheten på ett häkte eller i en kriminalvårdsanstalt. Det behöver inte vara fråga om ett straffbart handlande. Kravet på att ordningsstör- ningen ska vara allvarlig innebär att inte alla störningar får beaktas. Punkt 5 innebär att uppgifter om en person som riskerar att utsättas för våld eller hot under verkställigheten också får registreras i säkerhets- registret. Det kan behövas för att förhindra att en intagen placeras till- sammans med personer som kan utgöra ett hot mot honom eller henne under verkställigheten. Av 2 kap. 9 § brottsdatalagen följer att det ska framgå av registret att personen i fråga inte själv utgör en säkerhetsrisk. Paragrafen reglerar tillsammans med 2 och 4 §§ vilka personkategorier som får registreras i säkerhetsregistret. Övervägandena finns i av- snitt 13.5.3. Gruppen av personer som får registreras med stöd av denna paragraf är bredare än i 2 §. Paragrafen kan tillämpas på alla som verkställer en påföljd inom kriminalvården. Förutom fängelsestraff är det fråga om frivårdspåföljder som kriminalvården ansvarar för. Förutsättningen för att personuppgifter ska få behandlas är att det finns risk för att personen utövar våld eller hot mot eller otillbörlig påverkan på personal inom kriminalvården eller andra personer som uppehåller sig i kriminalvårdens lokaler. Otillbörlig påverkan kan i vissa fall innefatta ett straffbart hand- lande, t.ex. utpressning, men även andra former av påverkan kan utgöra grund för registrering, t.ex. förtäckta hot. Den som t.ex. genom brev eller telefonsamtal hotar kriminalvårdens personal omfattas av regleringen, eftersom det inte krävs att hotet uttalas i kriminalvårdens lokaler. Regle- ringen träffar också den som i kriminalvårdens lokaler utövar våld mot andra klienter eller personer som tillfälligt befinner sig i lokalerna. Paragrafen reglerar möjligheten att i säkerhetsregistret behandla upp- gifter om personer som inte är intagna i häkte eller verkställer påföljd. Övervägandena finns i avsnitt 13.5.4. Enligt paragrafen får Kriminalvården även behandla uppgifter om personer som har personlig anknytning till eller annan nära förbindelse med någon som är registrerad i säkerhetsregistret med stöd av 2 §. Det krävs dock att registreringen är absolut nödvändig för ändamålet med behandlingen. Det ställs således väsentligt högre krav för registrering med stöd av nu aktuell paragraf. 2017/18:269 Med personlig anknytning avses t.ex. anhöriga eller andra närstående till en registrerad. En person som har nära förbindelse med den som är registrerad enligt 2 § kan exempelvis vara en tidigare medbrottsling. Genom kravet på nära förbindelse utesluts professionella aktörer som t.ex. försvarare, kontaktpersoner och tolkar som i den egenskapen har en förbindelse med en registrerad. Uppgifter om sådana personer får alltså inte registreras. Uppgifter om personer som registreras med stöd av paragrafen och som inte själva är häktade eller intagna ska alltid förses med en särskild upplysning om det enligt 2 kap. 9 § brottsdatalagen. Genom sådana upp- lysningar kan man skilja anknytningspersoner från sådana personer som själva utgör en säkerhetsrisk. Paragrafen reglerar Kriminalvårdens möjlighet att använda känsliga personuppgifter vid sökning i personuppgifter i säkerhetsregistret. Över- vägandena finns i avsnitt 13.5.5. Paragrafen motsvarar nuvarande 41 § andra stycket förordningen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården. I paragrafen görs undantag från det generella sökförbudet i 2 kap. 14 § brottsdatalagen. Enligt paragrafen är det tillåtet att utföra sökningar i syfte att få fram ett urval av personer grundat på vissa känsliga personuppgifter. Därmed tillåts sökningar som görs för att få fram ett urval av personer som t.ex. har visst etniskt ursprung eller viss religiös åskådning. Sökningar av det slaget kan behövas för t.ex. placering av en intagen. Rätten att söka på känsliga personuppgifter gäller dock inte sökning på ras, medlemskap i fackförening eller biometriska uppgifter. Sökning som syftar till att få fram ett urval av personer grundat på sådana uppgifter är alltså inte tillåten. I vilken utsträckning det är tillåtet att behandla någon eller några av personuppgifterna i en sammanställning av sådana uppgifter som sök- ningen resulterat i får prövas mot huvudregeln om behandling av käns- liga personuppgifter i 2 kap. 11 § brottsdatalagen. Rätten att göra sök- ningar enligt förevarande paragraf medför således inte en generell rätt att fortsätta att behandla uppgifterna. I paragrafen regleras möjligheten att medge direktåtkomst till säker- hetsregistret. Övervägandena finns i avsnitt 13.5.6. Paragrafen motsvarar nuvarande 44 § första stycket förordningen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården. De myndigheter som räknas upp är , Säkerhetspolisen, Ekobrottsmyn- digheten och . Direktåtkomst får endast medges ett syfte som anges i 1 kap. 2 § brottsdatalagen. Vilka personuppgifter som får göras tillgängliga genom direktåtkomst regleras i förordning. Längsta tid som personuppgifter får behandlas Paragrafen anger den längsta tid som personuppgifter i säkerhetsregistret får behandlas. Övervägandena finns i avsnitt 13.5.7. Paragrafen motsvarar i huvudsak nuvarande 45 § förordningen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården. I första stycket anges hur länge uppgifterna får behandlas. Av andra stycket framgår att bestämmelsen i 2 kap. 17 § andra stycket brottsdatalagen (2018:000) inte gäller vid tillämpningen av denna paragraf. Det innebär att personuppgifterna inte får arkiveras digitalt. Ut- gångspunkten är alltså att all automatiserad behandling av uppgifterna ska upphöra när den tid som anges i paragrafen har löpt ut, vilket innebär att de ska tas bort. Endast om det har meddelats uttryckliga föreskrifter som innebär att uppgifterna i fråga får behandlas för arkivändamål av allmänt intresse eller för vetenskapliga, statistiska eller historiska ända- mål får de behandlas automatiserat längre än vad som anges i denna paragraf (jfr 2 kap. 6 §). Rätt att meddela föreskrifter I paragrafen finns en upplysning om att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, kan meddela föreskrifter om innehållet i säkerhetsregistret och om utlämnande av personuppgifter ur registret. Övervägandena finns i avsnitt 13.5.8. 4 kap. Övriga bestämmelser Paragrafen reglerar vid vilka överträdelser sanktionsavgift får tas ut. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.2. I första stycket anges vid vilka överträdelser sanktionsavgift får tas ut av den personuppgiftsansvarige. avgör i det enskil- da fallet om det är påkallat att ta ut sanktionsavgift, vilket framgår av for- muleringen att avgift får tas ut. Uppräkningen av vilka överträdelser som kan föranleda sanktionsavgift är uttömmande. Sanktionsavgift kan tas ut för överträdelse av bestämmelserna om tillåtna rättsliga grunder, särskil- da upplysningar och längsta tid som personuppgifter får behandlas. Brottsdatalagens förfaranderegler när det gäller sanktionsavgifter till- ämpas även vid överträdelser enligt förevarande lag. Enligt andra stycket får sanktionsavgift även tas ut vid överträdelse av föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen och som rör särskild upplysning eller längsta tid som personuppgifter får behandlas. I tredje stycket anges att sanktionsavgiften ska bestämmas till högst . I paragrafen regleras den registrerades rätt till skadestånd för behandling av personuppgifter i strid med denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.3. Paragrafen motsvarar nuvarande 8 §. Paragrafen hänvisar till 7 kap. 1 § brottsdatalagen (2018:000), som ska tillämpas vid behandling av person- uppgifter i strid med denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den. Det innebär att den personuppgiftsansvarige ska ersätta den registrerade för den skada och kränkning av den personliga integriteten som behandlingen av personuppgifter har orsakat. Med skada avses personskada, sakskada eller ren förmögenhetsskada. Med kränkning avses ideell skada som består i att den enskildes integritet kränkts genom behandlingen. Se vidare författningskommentaren till 7 kap. 1 § brottsdatalagen (prop. 2017/18:232 s. 486 f.). I paragrafen finns en upplysning om att det i 7 kap. brottsdatalagen finns bestämmelser om överklagande. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.4. Övervägandena kring ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna finns i avsnitt 16. Punkt 1 föreskriver när lagen ska träda i kraft. Av punkt 2 framgår att lagen (2001:617) om behandling av personupp- gifter inom kriminalvården upphävs genom lagen. En sanktionsavgift får enligt punkt 3 beslutas endast för överträdelser som har skett efter ikraftträdandet. Bestämmelsen tydliggör att sanktions- avgift inte får beslutas för en överträdelse som har skett före ikraftträd- andet, även om sanktionsavgift skulle betraktas som en mildare åtgärd än ett straff. Enligt punkt 4 ska den upphävda lagen fortsätta att gälla för överträd- elser av bestämmelser om personuppgiftsbehandling som skett före ikraftträdandet. Den gäller endast för sådana överträdelser som varit straffbara enligt 49 § personuppgiftslagen. Vid bedömningen av om det varit fråga om en överträdelse ska de krav som gällde för personuppgifts- behandling för överträdelsen tillämpas. I punkt 5 föreskrivs att den upphävda lagen också ska gälla för över- klagande av beslut om behandling av personuppgifter i sådana syften som anges i 1 kap. 1 § som har meddelats före ikraftträdandet. Punkten tar inte bara sikte på själva överklagandet utan också på vilket regelverk som ska tillämpas när överklagandet prövas. Den upphävda lagen ska tillämpas även i det fallet. Förslaget till lag om ändring i Prop. Paragrafen reglerar kroppsbesiktning i form av salivprov som tas på den som är skäligen misstänkt. En hänvisning till polisdatalagen (2010:361) ersätts med en hänvisning till polisens brottsdatalag. Övervägandena finns i avsnitt 7.1.2. Paragrafen ändras också redaktionellt. Paragrafen reglerar kroppsbesiktning i form av salivprov som tas på annan än den som är skäligen misstänkt. I första stycket görs endast en redaktionell ändring. I andra stycket ersätts en hänvisning till polisdatalagen (2010:361) med en hänvisning till polisens brottsdatalag. Övervägandena finns i av- snitt 7.1.2. Stycket ändras också redaktionellt. Tredje stycket är oförändrat. 18.9Förslaget till lag om ändring i polislagen (1984:387) I paragrafen regleras på vilket sätt och Säkerhetspo- lisen får ta del av uppgifter som med stöd av 26 § tillhandahålls av trans- portföretag. Övervägandena finns i avsnitt 7.4.1. Första stycket är oförändrat. I andra stycket regleras numera endast i vilken omfattning Polismyn- digheten och Säkerhetspolisen får ta del av uppgifter genom terminalåt- komst. behandling av sådana personuppgifter regleras i polisens brottsdatalag. Motsvarande behandling hos regleras övergångsvis i polisdatalagen (2010:361) enligt en övergångs- bestämmelse till samma lag. 18.10Förslaget till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (1996:627) I paragrafen anges vad som avses med registerkontroll. I paragrafen ersätts hänvisningen till polisdatalagen (2010:361) med en hänvisning till lagen (2010:361) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. Hänvisningen innebär att alla uppgifter som behandlas med stöd av de rättsliga grunderna i den lagen kan hämtas in. Övervägandena finns i avsnitt 7.1.2. Hänvisningen till lagen (2010:362) om polisens allmänna spanings- register tas bort, eftersom den lagen har upphört att gälla. 2017/18:269 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna tas upp i avsnitt 16. Punkt 1 föreskriver när lagen ska träda i kraft. Punkt 2 innebär att även uppgifter som Säkerhetspolisen behandlar med stöd av polisdatalagen (2010:361) kan hämtas inom ramen för en registerkontroll. Av en övergångsbestämmelse till polisens brottsdatalag framgår att Säkerhetspolisen övergångsvis ska tillämpa bestämmelserna i polisdatalagen (2010:361) vid behandling av personuppgifter i frågor som rör nationell säkerhet. Sådana uppgifter kan alltså hämtas in i samma utsträckning även fortsättningsvis inom ramen för en registerkontroll. 18.11Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen I paragrafen, som behandlas i avsnitt 8.4, regleras på vilket sätt Tullver- ket får ta del av uppgifter som lämnas av transportföretag med stöd av 15 §. Första stycket är oförändrat. I andra stycket regleras numera endast i vilken omfattning får ta del av uppgifter genom terminalåtkomst. Myndighetens behandling av sådana personuppgifter regleras i lagen (2018:000) om behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. 18.12Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:344) om Schengens informationssystem I paragrafen anges övergripande vad registret får innehålla och vem som får behandla personuppgifter i registret. Första stycket är oförändrat. I andra stycket ersätts hänvisningen till personuppgiftslagen (1998:204), polisdatalagen (2010:361) och annan svensk författning med en hänvisning till brottsdatalagen, polisens brottsdatalag och annan Med annan författning avses till exempel dataskyddsförordningen. Av lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen följer bl.a. att EU- förordningar är att jämställa med svensk lag. Övervägandena finns i avsnitt 7.1.2. 18.13 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:185) Prop. 2017/18:269 om behandling av uppgifter i Paragrafen anger tillämpningsområdet för lagen. Första och andra styckena är oförändrade. I tredje stycket tas en hänvisning bort, eftersom det i fortsättningen får avgöras utifrån syftet med behandlingen vilken reglering som är tillämp- lig när personuppgifter behandlas i brottsbekämpande verk- samhet. Om syftet är att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller utreda eller lagföra brott tillämpas brottsdatalagen och lagen (2018:000) om behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område, medan dataskyddsförordningen med komplette- rande lagstiftning är tillämplig om syftet ligger utanför dessa lagars tillämpningsområden. I paragrafen anges i vilken utsträckning personuppgifter som behandlas med stöd av 4 § får behandlas för att tillhandahållas utanför den verk- samhet som lagens tillämpningsområde omfattar. I andra punkten ändras hänvisningen med anledning av att tullbrottsdatalagen (2017:447) upphävs och ersätts av lagen om behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område, vilket behandlas i avsnitt 8.1.2 18.14Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang Paragrafen reglerar rätten att fotografera den som har eller skäligen kan antas få tillträdesförbud. I paragrafen ersätts en hänvisning till lagen (2015:51) om register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang med en hänvisning till polisens brottsdatalag. Övervägandena finns i av- snitt 14.5. 18.15Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:980) om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet I paragrafen anges vad utövar tillsyn över. Övervägandena finns i avsnitt 15.4. Första stycket är oförändrat. 2017/18:269 I andra stycket tydliggörs vad tillsynen över , och personuppgiftsbehandling omfattar. I stycket anges att nämndens tillsyn omfattar dels sådan be- handling av personuppgifter som utförs enligt polisens brottsdatalag, dels sådan behandling som omfattas av tillämpningsområdet för den lagen men som utförs enligt brottsdatalagen. Det innebär att personuppgiftsbe- handling som är undantagen från tillämpningsområdet för polisens brottsdatalag enligt 1 kap. 2 och 3 §§ den lagen inte omfattas. Att polisdatalagen (2010:361) upphävs och polisens brottsdatalag införs nödvändiggör en övergångsbestämmelse så att nämnden kan utöva tillsyn över sådan behandling av personuppgifter som ligger i tiden före den nya lagens ikraftträdande. Det tredje stycket är oförändrat. Paragrafen reglerar Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens skyldighet att på begäran av enskild kontrollera om han eller hon har varit föremål för personuppgiftsbehandling eller användning av hemliga tvångsmedel och om handläggningen har varit författningsenlig. Övervägandena finns i avsnitt 15.4. Ändringarna i första stycket är enbart redaktionella. Någon ändring i sak är inte avsedd. Det andra stycket motsvarar sista meningen i paragrafens nuvarande lydelse. I tredje stycket, som är nytt, föreskrivs att nämnden får vägra att utföra kontroll om begäran är orimlig eller uppenbart ogrundad. Syftet med bestämmelsen är att skapa utrymme för nämnden att underlåta att utföra kontroll i vissa fall. En begäran om kontroll kan vara orimlig om den upprepas med alltför täta intervall. Det är inte heller alltid rimligt att nämnden ska behöva kontrollera personuppgiftsbehandling som ligger långt tillbaka i tiden. Finns det inte längre möjlighet att begära skade- stånd för kränkande personuppgiftsbehandling saknas det som regel anledning att utföra kontroll. Någon bestämd gräns för hur gamla förhål- landen som bör kontrolleras anges dock inte. I paragrafen slås fast att nämnden har rätt att få de uppgifter och det biträde för sin tillsyn som den begär. Övervägandena finns i avsnitt 15.4. I paragrafen tydliggörs genom ett tillägg att nämnden har rätt att få till- gång till all den information och de upplysningar som den anser sig be- höva för sin tillsyn. Det innebär en rätt att inte bara få tillgång till de personuppgifter som behandlas och dokumentation som rör den behand- lingen utan också tillgång till dokumentation som rör it-system, informa- tion om säkerhetsåtgärder och liknande. På motsvarande sätt har nämn- den rätt att få all information som behövs för tillsynen över handlägg- ningen av hemliga tvångsmedel. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna tas upp i avsnitt 16. Punkt 1 föreskriver när lagen ska träda i kraft. Punkt 2 innebär att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla för Säker- hets- och integritetsskyddsnämndens tillsyn över Säkerhetspolisens per- sonuppgiftsbehandling i frågor som rör nationell säkerhet med stöd av polisdatalagen (2010:361) och enligt polisdatalagen (1998:622). ska gälla övergångsvis till dess att en ny lag om Säkerhetspolisens behandling av personuppgifter träder i kraft. Punkt 3 innebär att Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsyn behandling fortfarande regleras enligt det äldre regelverket avseende förhållanden före ikraftträdandet (). 18.16Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Paragrafen reglerar sekretess till skydd för underrättelseverksamhet. Övervägandena finns i avsnitt 15.1.1. I första stycket ändras hänvisningarna till reglering av personuppgiftsbehandling. För Säkerhetspolisens del gäller fortfa- rande den äldre bestämmelsen, vilket framgår av en övergångsbestäm- melse. I andra stycket ändras hänvisningar till lagar som byter namn. Tredje och fjärde styckena är oförändrade. I paragrafen, som innehåller en sekretessbrytande bestämmelse, ersätts en hänvisning till polisdatalagen (2010:361) med en hänvisning till polisens brottsdatalag. Övervägandena finns i avsnitt 15.1.1. Paragrafen reglerar sekretess för enskilds personliga och ekonomiska förhållanden i viss brottsbekämpande verksamhet. Övervägandena finns i avsnitt 15.1.1. I första stycket ändras hänvisningarna till lagar som byter namn. För Säkerhetspolisens del gäller fortfarande den äldre bestämmelsen, vilket framgår av en övergångsbestämmelse. Hänvisningen till lagen (2010:362) om polisens allmänna spaningsregister tas bort, eftersom den lagen upphört att gälla. Andra–fjärde styckena är oförändrade. Paragrafen reglerar sekretessen för tillträdesförbudsregistret. Övervägan- dena finns i avsnitt 14.5. 2017/18:269 I första stycket ändras hänvisningen till lagen (2015:51) om register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang till en hänvisning till polisens brottsdatalag, där registret numera regleras. Andra stycket är oförändrat. Paragrafen innehåller hänvisningar till sekretessbrytande bestämmelser i ett antal andra lagar. Övervägandena finns i avsnitt 15.1.1. Hänvisningar till lagar som byter namn ändras. För Säkerhetspolisens del gäller fortfa- rande den äldre bestämmelsen, vilket framgår av en övergångsbestäm- melse. Vidare görs redaktionella ändringar. Paragrafen innehåller en sekretessbrytande bestämmelse. Övervägandena finns i avsnitt 14.5. Hänvisningen till lagen (2015:51) om register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang ändras till en hänvisning till polisens brottsdatalag, där registret numera regleras. I paragrafen, som innehåller en sekretessbrytande bestämmelse, ändras en hänvisning till en lag som byter namn. Övervägandena finns i av- snitt 15.1.1. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna tas upp i avsnitt 16. Punkt 1 föreskriver när lagen ska träda i kraft. Punkt 2 innebär att den äldre bestämmelsen i 18 kap. 2 § fortfarande gäller för sådan verksamhet hos som avses i 6 kap. 1 § 1 polisdatalagen (2010:361), dvs. i Säkerhetspolisens underrättelse- verksamhet. Punkt 3 innebär att de äldre bestämmelserna i 35 kap. 1 § och 35 kap. 10 § fortfarande gäller för Säkerhetspolisens personuppgiftsbehandling med stöd av polisdatalagen. Punkt 4 innebär att äldre bestämmelser fortfarande gäller för uppgifter i handlingar som omhändertagits för arkivering före ikraftträdande av lagen. 18.17Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:400) om elimineringsdatabas Paragrafen reglerar rätt att föra register över dna- profiler. I första och andra styckena görs endast redaktionella ändringar. I tredje stycket ersätts en hänvisning till polisdatalagen (2010:361) med Prop. 2017/18:269 en hänvisning till polisens brottsdatalag. Övervägandena finns i av- Paragrafen reglerar förhållandet till annan personuppgiftsreglering. I paragrafen föreskrivs att lagen gäller utöver brottsdatalagen. Övervägan- dena finns i avsnitt 15.3. Vad det innebär att lagen gäller utöver brotts- datalagen utvecklas i kommentaren till 1 kap. 1 § polisens brottsdatalag. Av paragrafen framgår vilka jämförelser som får göras med dna-profiler i elimineringsdatabasen. I första och andra styckena ersätts hänvisningar till polisdatalagen med hänvisningar till polisens brottsdatalag. Övervägandena finns i avsnitt 7.2.1. Vidare görs redaktionella ändringar. I tredje stycket görs endast redaktionella ändringar. Paragrafen reglerar hur länge uppgifter får behandlas i elimineringsdata- basen. Ändringarna i första–fjärde styckena består enbart i anpassningar till brottsdatalagen och den terminologi som används i den lagen. Övervä- gandena finns i avsnitt 15.3.