prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — Myndigheten har inte förklarat överskridandet i årsredovisningen . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Tabell 2.32 UO 2 Anslag -1,6 -16,8 Vissa garanti- och medlemsavgifter -0,3 Utgiftsområdet omfattar utgifter för allmän offentlig förvaltning, inklusive finansförvaltning och finansiell tillsyn m.m., utgifter för de statliga tjänstepensionerna, statistik och fastighets- förvaltning. Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2016 blev utgifterna (1,) högre. Utfallet för anslaget 1:5 Statliga tjänste- pensioner m.m. blev , vilket är (0,) högre än budgeterat. Statliga tjänstepensioner är tjänstepensioner för anställda i staten. Utgifterna för lägre än budgeterat I statens budget anvisades för anslaget 1:12 . Utfallet blev (16,) lägre än budgeterat. Det beror främst på att Riksgälds- kontoret har tagit beslut om att inte emittera premieobligationer och att personalkostnaderna blev lägre. Utfallet för vissa garanti- och medlemsavgifter högre med anledning av högre dollarkurs Utfallet för anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter blev , vilket är högre än vad som anvisades i statens budget och jämfört med föregående år. Skillnaderna beror främst på en högre dollarkurs. har Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) fått den andra delbetalningen från , (motsvarande ), av ett totalt kapitaltillskott på . Det betalas i fem lika stora årliga utbetalningar –2020. Tillskottet sker genom teckning av aktier som tilldelas medlemsländerna. medverkade 2015 i förhandlingarna om bildandet av AIIB tillsammans med 56 andra länder. Tabell 2.33 UO 2 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om två beställningsbemyndiganden på . Totalt har utnyttjats . Tabell 2.34 UO 2 Utlåning 1 Lån till ges med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). återbetalade hela det lån som togs . Lånet till var ett tillägg till ett lånepaket som IMF och EU gett, på villkor att genomförde ett ekonomiskt reformprogram. betalade ut lånet till i fyra delar efter att IMF och EU godkänt landets framsteg under reformprogrammet. De första två delarna betalades ut och de andra två . Lån till uppgick till 2017. Det är en minsk- lånen till kassamässigt, och uppgår till , utan valuta- omvärdering. I ovanstående tabell redovisas lånen valutaomvärderade till bokslutskurs. Tabell 2.35 UO 2 Garantier banken (EIB) 4 banken (NIB) 5 en () 7 (CEB) 8 S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 (AIIB) 10 1Lag (1995:1571) om insättningsgaranti. 2Lag (2008:812) om statliga garantier till insättare i utländska instituts filialer i . 3Lagen (1999:158) om investerarskydd. 2008/09:116, bet 2008/09: FiU36, rskr. 2008/09:200. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU2, rskr. 2016/17:123 -124. 6Prop 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU2, rskr. 2016/17:123-124. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU2, rskr. 2010/11:139. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU2, rskr. 2011/12:104. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rksr. Tabell 2.36 UO 2 Inomstatliga lån Statens järnvägars långfristiga lån mark, anläggningar och lokaler anläggningstillgångar som används i 7 AP-fondens investeringar i anläggningstillgångar som används i 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU2, rskr. 2013/14:135avser . Utestående lån vid utgången av 2017 var . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.37 UO 2 Övriga krediter Kredit för infriande av kapitalgarantier Kredit för infriande av Kammarkollegiets behov av likviditet för inrättande av nya myndigheter Kammarkollegiets kredit för statliga 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 2Lagen (1999:158) om investerarskydd. 2001/02:1 (vol. 1), bet. 2001/02:FiU1, rskr. 4Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). 5Budgetlag (2011:203), förordning (2011:211) 1995/96:105, bet. 1995/96:FiU11, rskr. 1995/96:191 . har beviljat krediter inom utgiftsområdet, bl.a. för insättningsgarantin och investerarskyddet. Utnyttjade krediter uppgår till och avser Kammarkollegiets likviditetsbehov för inr- ättandet av nya myndigheter. iakttagelser – årlig revision har fått en revisions- berättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. redovisar i års- redovisningen en omsättning för avgiftsområdet Officiell statistik på och ett ackumulerat underskott om per . För Övriga uppdrag redovisar en omsättning på och ett ackumulerat avgiftsförordningen (1992:191) att avgifter ska beräknas så att de helt täcker verksamhetens kostnader (full kostnadstäckning). Enligt föreskrifter till 5 § avgiftsförordningen ska avgifterna beräknas så att intäkterna på ett eller täcker samtliga med verksamheten direkt eller indirekt förenade kostnader. har byggt upp de ackumulerade under- och överskotten vilka avviker från det ekonomiska målet om full kostnadstäckning som regleras i 5 § avgiftsförordningen. RiR 2016:16 Behövs myndigheternas delårsrapporter? – Nytta och kostnader har granskat om nyttan av myndigheternas delårsrapporter uppväger kostnaderna för att upprätta och granska dem i form av tid och resurser för berörda myndigheter och . Regeringen har i skrivelsen om myndigheternas delårsrapporter (Skr. 2016/17:52) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses att vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2016/17:FiU19, rskr. 2017/18:183). RiR 2017:5 Internrevisionen vid myndigheter – en funktion som behöver stärkas har granskat internrevisionen vid de statliga myndigheterna. Regeringen gör i skrivelsen om internrevisionen vid de statliga myndigheterna (skr. 2016/17:189) en annan bedömning än och vidtar därför inte några åtgärder med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2017/18:FiU29, rskr. 2017/18:132). RiR 2017:11 Regeringens medelfristiga makroprognoser har granskat regeringens medelfristiga makroprognoser. Regeringen gör i skrivelsen om regeringens medelfristiga makro- prognoser (skr. 2017/18:37) en annan bedömning än och vidtar därför inte några åtgärder med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2017:22 Regeringens hantering av rekommendationer från EU, IMF och har granskat regeringens hantering av rekommendationer till från Europeiska unionen, Internationella valuta- fonden och och utveckling. Regeringen gör i skrivelsen om regeringens hantering av rekommendationer från EU, och (skr. 2017/18:85) en annan bedömning än och vidtar därför inte några åtgärder med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2017:32 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket har granskat transparensen i regeringens ekonomiska propositioner och statens årsredovisning. Regeringen har i skrivelsen om tillämpning av det finanspolitiska ramverket (skr. 2017/18:203) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2017:14 Tillgänglighet till SCB:s registerdata – en fråga om prioritering har granskat tillgängligheten till registerdata i syfte att undersöka vad regeringen och myndigheten kan göra för att säkerställa en god tillgänglighet med bibehållet skydd för enskildas integritet. Regeringen har i skrivelsen om tillgängligheten till registerdata (skr. 2017/18:46) redovisat vilka åtgärder som har vidtagits eller avses vidtas med anledning av S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2017/18:FiU33 rskr. 2017/18:160). S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Tabell 2.38 UO 3 Anslag -1,3 Utgiftsområdet omfattar beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Förutom dessa verksamheter ingår även verksamhet för bl.a. folkbokföring, fastighetstaxering och brottsbekämpning. myndigheter för respektive område. uppgick till 11 011 miljoner (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. (1,). genomförde it-utveckling avseende arbetsgivardeklarationer Utfallet för anslaget 1:1 blev , vilket är högre än anvisat i statens budget och högre än föregående år. I enlighet med propositionen Höständringsbudget anvisades anslaget 1:1 för att i rätt tid kunna slutföra it-utveckling, så att uppgiftslämnare av arbetsgivardeklarationer i sin tur ska hinna anpassa sina it-system till i och med nya regler som träder i kraft . De nya reglerna innebär bl.a. att uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå ska lämnas i en arbetsgivardeklaration till . har bl.a. publicerat en testtjänst för uppgiftslämnande av arbetsgivaredeklarationer. hanterade ett ökat antal ärenden inom skuldsaneringen Utgifterna för anslaget 1:3 Kronofogdemyndig- heten uppgick till , vilket är högre än anvisat i budgeten. Utfallet blev högre än före- gående år. I enlighet med propositionen Höständringsbudget anvisades anslaget 1:3 för att hantera det ökade antalet ansökningar om skuldsanering till Krono- (57,). avslutades 15 777 ärenden, det är en ökning med 3 576 ärenden (29,). Utfallet för anslaget 1:2 uppgick till . Det är lägre än anvisat i budgeten och högre än föregående år. RiR 2017:12 Regeringens skatteutgifts- redovisning – som vill ha den? har granskat regeringens skatte- utgiftsredovisning. Regeringen har i skrivelsen om regeringens skatteutgiftsredovisning (skr. 2017/18:27) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2017/18:SkU7, rskr 2017/18:147). S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 RiR 2017:23 Folkbokföringen – ett kvalitets- arbete i uppförsbacke har granskat arbete med att upprätthålla kvaliteten i folkbokföring- en. Regeringen har i skrivelsen om folkbokföringen (skr. 2017/18:124) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.39 UO 4 Anslag -0,2 -1,3 Ersättning för skador på grund av brott -25,2 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s -52,8 -0,4 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak utgifter för kriminalpolitiskt inriktad verksamhet och rättsväsendet i övrigt. Utgiftsområdet innefattar myndigheter inom polisen och åklagarväsendet, Domstolar samt Kriminalvården. Dess- utom ingår bl.a. , Brotts- förebyggande rådet och Brottsoffer- myndigheten. Utfallet uppgick till och blev därmed (3,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2016 blev utgifterna (4,) högre. Fler civilanställda vid polisen men antalet poliser minskar Utfallet för anslaget 1:1 uppgick till , vilket är (4,) högre än vad som anvisades i statens budget och (4,) högre än föregående år. Den främsta orsaken till det högre utfallet är att antalet anställda har ökat. Medeltalet anställda ökade med 647. Det är antalet civilanställda som har ökat medan antalet anställda poliser har minskat. Vid utgången av 2017 var det 284 färre poliser än året innan. I enlighet med propositionerna Vår- och Höständringsbudget anvisade anslaget ytterligare för att kunna öka antalet polisanställda samt förstärka verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum (NFC). NFC genomför forensiska under- sökningar, forensisk spårsäkring och analys vid händelser som innefattar kemiska, biologiska, radiologiska eller nukleära och explosiva element samt följer upp och utvärderar befintliga metoder. ökade antalet anställda vid med 30, totalt uppgick antalet anställda till 493. Antalet årsarbetskrafter ökade vid med 940 (3,) och uppgick vid slutet av 2017 till 26 237 årsarbetskrafter. Av dessa avser 17 511 årsarbets- krafter (66,) poliser och 8 726 årsarbetskrafter (33,) avser civil- anställda. Av antalet anställda poliser är gruppen inom åldersspannet 35–störst, gruppen består av kvinnor och män. Bland civilanställda är gruppen inom åldersspannet 40–störst, gruppen består av kvinnor och män. Fler anställda i Kriminalvården Utfallet för anslaget 1:6 Kriminalvården blev . Det är högre än vad som anvisades i statens budget och (5,) högre än 2016. En orsak till det högre utfallet är att kostnaderna för personal inom häkte, anstalt och administration ökade. En annan orsak till det högre utfallet är en lagändring rörande transporter av frihetsberövade som trädde i kraft . Ändringen har inneburit att fler transporter utförs av Kriminalvården och antalet årsarbetskrafter har ökat till följd av detta. Antalet årsarbetskrafter uppgick vid slutet av 2017 till 9 791, vilket är en ökning med 255 (2,). Färre avgjorda ärenden angående ersättning för skador på grund av brott Utgifterna för anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott blev (25,) lägre än anvisat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (18,) lägre. Totalt avgjordes 9 539 ärenden , vilket är en minskning med 1 824 ärenden. Den genom- snittliga kostnaden per ärende var . Utgifterna för Rättsliga biträden m.m. blev högre än anvisat men lägre än 2016 Utfallet för anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. blev , vilket är (13,) högre än vad som anvisades i statens budget. prognoser om att den debiterade tiden per förordnande har ökat. Det beror i sin tur på att det har blivit vanligare med brottmål med flera tilltalade och att behovet av tolkar har blivit större. Ökningarna blev dock lägre än beräknat. Jämfört med föregående år blev utgifterna för anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. lägre. Det beror bl.a. på att utgifterna för offentligt försvar och rättshjälpsbiträde minskade. Jämfört med föregående år minskade antalet debiterade timmar per förordnande för offentligt försvar med . Det vill säga att antalet debiterade timmar blev lägre än vad som prognostiserats. Utgifterna för skaderegleringar blev högre Utfallet för anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. blev , vilket är (59,) högre än anvisat i statens budget. I enlighet med propositionerna Vår- och Höständringsbudget anvisade ytterligare bl.a. på grund av ett ökat antal skadeståndsärenden kopplade till frihets- S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Anslaget används bl.a. för ersättning vid frihetsinskränkningar, frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Det används också till skadestånd på grund av fel eller försummelse vid myndighetsutövning. Det är framför allt utgifterna för ersättning vid frihetsinskränkning som minskat . avgjordes 1 473 ärenden där ersättning betalades ut, vilket är en minskning jämfört med . Det högsta belopp som har beslutats i ett ärende är . Totalt utbetalt belopp blev . Andelen ärenden där ersättning för frihetsinskränkning beviljats uppgick till . Kostnader i samband med statens rättegångar blev . Europeiska fonden för inre säkerhet finansierar förebyggande arbete mot extremism Utfallet för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet blev , vilket är (52,) lägre än anvisat i statens budget. Fonden är kopplad till EU:s fleråriga budgetram 2014–2020 som tilldelats ca . utvecklades arbetssätt kring förvaltning och kontroll av fondens medel. beviljade åtta projektmedel för aktiviteter som stärker EU:s inre säkerhet, bl.a. för förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism och radikalisering. Tabell 2.40 UO 4 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . utsågs till nationellt ansvarig för EU:s fond för inre säkerhet. De utestående åtagandena uppgick till . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 RiR 2017:6 Tingsrätters effektivitet och produktivitet har granskat tingsrätternas effektivitet och produktivitet –2015. Regeringen har i skrivelsen om tingsrätters effektivitet och produktivitet (skr. 2016/17:223) redovisat att regeringen avser att följa det fortsatta effekt- iviseringsarbetet. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2017/18:JuU5, rskr. 2017/18:64). RiR 2017:16 Från spår till bevis – Polisens forensiska organisation har granskat den forensiska verksamheten inom för att se om den på ett effektivt sätt bidrar till att brott upp. Iakttagelserna från granskningen avser och . Regeringen har redovisat sin bedömning av granskningsrapporten i skrivelsen Riks- revisionens rapport om Polisens forensiska organisation (skr. 2017/18:50). Gransknings- rapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till 2017/18:JuU22, 2017/18:205). RiR 2017:33 Tillsyn av ställföreträdare och överförmyndare – Statens bristande ansvar för samhällets mest utsatta har granskat om staten har skapat förutsättningar för att tillsynen av ställföreträdare (med vilket i detta sammanhang avses god man, förvaltare, god man för ensamkommande barn och förordnad förmyndare) och överförmyndare genomförs på ett rättssäkert sätt. Regeringen har i skrivelsen om tillsynen av ställföreträdare och överförmyndare (skr. 2017/18:128) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Tabell 2.41 UO 5 Anslag Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet -7,9 -0,3 Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Utfallet uppgick till , vilket är (2,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2016 blev utfallet (5,) lägre. Försvagad krona medför högre avgifter till FN och andra internationella organisationer Utfallet för anslaget 1:1 Avgifter till kronor (3,) högre än anvisat i statens budget. Anslaget får användas för avgifter avseende medlemskap i internationella organisationer, främst FN, , , och . I enlighet med propositionerna Vår- och Höständringsbudget anvisade ytterligare respektive . Orsaken var att regeringen räknade med en svagare kronkurs och därmed högre avgifter än i den ursprungliga budgeten. FN:s budget , som beslutades , blev dock lägre än väntat, vilket förklarar varför endast en mindre del av de medel som anvisades i ändringsbudgetarna behövde betalas ut. Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget (8,) lägre. beror främst på att avgifterna till FN:s fredsbevarande operationer blev lägre än 2016. Dessa avgifter uppgick till 2017. Tabell 2.42 UO 5 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . RiR 2017:2 Exportkontrollen av krigsmateriel har granskat exportkontrollen av krigsmateriel. Regeringen har i skrivelsen om exportkontrollen av krigsmateriel (skr. 2016/17:160) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningen är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2017/18:UU3, rskr. 2017/18:116). S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Tabell 2.43 UO 6 Anslag -8,2 Anskaffning av materiel och anläggningar -3,0 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor -20,3 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och Utgiftsområdet omfattar utgifter för försvar, samhällets krisberedskap, strålsäkerhet och elsäkerhet. Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2016 blev utfallet (2,) högre. Ökade anslag för att stärka det militära försvaret Utfallet för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap uppgick till , vilket är högre än anvisat i statens budget. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisades ytterligare för att stärka den operativa förmågan. Utfallet påverkades också av högre utgifter för materielunderhåll och på att flera nationella operationer har genomförts. genomfördes även försvarsmaktsövning 17 med totalt 21 900 deltagare. Utfallet för anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt uppgick till , vilket är (8,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror på att utgifterna för den svenska insatsen i (MINUSMA) blev lägre än beräknat på grund av att medel som avsatts baserat på ett sämre säkerhetsläge i inte behövde användas fullt ut och att åtgärder kopplade till Försvarsmaktens camp i landet inte blev av. Färre och försenade leveranser från Utfallet för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar blev . Det är (3,) lägre än anvisat i statens budget. har För- svarets materielverk (FMV) levererat materiel och tjänster i lägre omfattning än vad som beräknades i budgeten. Jämfört med föregående år minskade antalet genomförda leveranser av FMV med 31 stycken och uppgick till totalt 720 stycken. har FMV haft 199 försenade leveranser, vilket är en ökning jämfört med . Förseningarna avser bl.a. röjdykarfartyg typ Spårö, anskaffning av lastbilar kronor för att stärka den operativa förmågan. Utfallet för anslaget 1:11 Internationella (20,3 procent) lägre än anvisat i statens budget. Det beror främst på att avvecklingskostnaderna för Försvarsexport- myndigheten blev lägre än beräknat. Ökat anslag för att stärka det civila försvaret Utfallet för anslaget 2:4 Krisberedskap uppgick till , vilket är (2,) högre än vad som anvisades i statens budget. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisade anslaget ytterligare , som har betalats ut i form av ersättning till kommuner och landsting för arbetet med civilt försvar. Förändrad anslagsstruktur för Försvarsmakten påverkar jämförelsen mellan åren Utfallet för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap blev (26,) högre än föregående år. Det beror framför allt på att en stor del av den verksamhet som redovisades under anslaget 1:4 (2016) Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar 2016 nu ingår i anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Tabell 2.44 UO 6 Beställningsbemyndiganden mot jordskred och andra Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till huvudsakligen hänförlig till anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap och 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar. För anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap uppgick skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden till . Det beror främst på att S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Försvarsmakten inte ingick nya åtaganden i planerad omfattning. För anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar är skillnaden mellan beslutat ering innehåller ett stort antal projekt som ska beställas eller omförhandlas . Det är även ett stort antal åtaganden som kommer att infrias, vilket medför att det kan bli variationer i utfallet för de utestående åtagandena i förhållande till bemyndigandet. Tabell 2.45 UO 6 Garantier 1998/99:1, bet. 1998/99:FöU:1, rskr. 1998/99:74. Tabell 2.46 UO 6 Inomstatliga lån ramen för Myndigheten för Krig, krigsfara eller andra Tabell 2.47 UO 6 Övriga krediter S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Upplysning av särskild betydelse Utan att det påverkar uttalande vill fästa uppmärksamhet på s. 8 i årsredovisningen, där myndigheten redovisar resultatet av avgiftsbelagd verksamhet där avgifterna inte disponeras. Som framgår av tabell 3 i årsredovisningen finns det ett stort acku- mulerat överskott för kärnteknisk verksamhet respektive ett stort ackumulerat underskott för icke kärnteknisk verksamhet. RiR 2017:4 Lärdomar av flyktingsituationen – beredskap och hantering har granskat regeringens och ansvariga myndigheters beredskap för och hantering av mottagandet av asylsökande i den initiala fasen, dvs. registrering och första boende.