prop · H503197 · 2018-03-21 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:197 Regeringen överlämnar denna proposition till . Som ett led i regeringens arbete med att förenkla regelsystemet för bygglov, överlämna ett större ansvar till de enskilda fastighetsägarna och avlasta byggnadsnämnderna och rättsväsendet föreslår regeringen att fler åtgärder undantas från kravet på bygglov i . Förslagen i denna proposition syftar också till att underlätta och påskynda omvandlingen till förnybar el. Ändringarna innebär att det inte ska krävas bygglov för att på en byggnad inom ett detaljplanelagt område montera solcellspaneler och solfångare som följer byggnadens form. Åtgärderna ska följa gällande detaljplan. Kommunen ska ha möjlighet att återinföra lovplikt i detaljplan. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i (2010:900).......... Ärendet och dess beredning .............................................................. Slopat krav på bygglov för solcellspaneler och solfångare som följer byggnadens form ..................................................................... Förslaget om bygglovsbefrielse för altaner bereds vidare............... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser för staten ................................................... Konsekvenser för kommuner ........................................... Konsekvenser för företag ................................................. Konsekvenser för enskilda ............................................... Konsekvenser för miljön .................................................. Altaner, solcellspaneler och solfångare i PBL (Rapport 2017:26) ............................................................ Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 2017/18:197 2 Förslag till lag om ändring i plan- och bygglagen (2010:900) Härigenom föreskrivs i fråga om (2010:900) dels att 9 kap. 8 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 9 kap. 3 c §, av följande lydelse. Trots 2 § första stycket 3 c krävs det inte bygglov för att på en byggnad montera solcellspaneler och solfångare som följer byggnadens form även om byggnadens yttre utseende påverkas avsevärt. Första stycket gäller inte om 1. kommunen enligt 8 § första stycket 9 har bestämt att åtgärden kräver bygglov, 2. åtgärden vidtas på en byggnad eller inom ett bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 §, eller 3. åtgärden vidtas inom eller i anslutning till sådana områden som avses i 3 kap. 9 § andra stycket . Utöver det som följer av 2–7 §§ krävs det bygglov i den utsträckning som framgår av 1.föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 7 §, 2.det som kommunen för ett område som utgör en värdefull miljö a)i en detaljplan har bestämt för att vidta en åtgärd som avses i 4 § första stycket 3 eller 4 a–4 c §§, b)i en detaljplan eller områdesbestämmelser har bestämt för att underhålla eller ändra ett byggnadsverk eller bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 §, 3. det som kommunen i områdesbestämmelser har bestämt för att utanför en sammanhållen bebyggelse a) i en detaljplan har bestämt i fråga om att vidta en åtgärd som avses i 4 § första stycket 3 eller 4 a–4 c §§, b) i en detaljplan eller områdesbestämmelser har bestämt i fråga om att underhålla eller ändra ett byggnadsverk eller bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 §, 3. det som kommunen i områdesbestämmelser har bestämt i fråga om att utanför en sammanhållen bebyg- 1 Senaste lydelse 2017:424. vidta åtgärder som avses i 6 § första gelse vidta åtgärder som avses i 6 § stycket 1 och 2, första stycket 1 och 2, 4. det som kommunen i områdesbestämmelser har bestämt i fråga om ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller liknande näring, 5. det som kommunen i en detalj- 5. det som kommunen i en detalj- plan eller områdesbestämmelser har plan eller områdesbestämmelser har bestämt för att anordna eller väsent- bestämt i fråga om att anordna eller ligt ändra anläggningar för sådana väsentligt ändra anläggningar för så- grundvattentäkter som avses i dana grundvattentäkter som avses i 11 kap. 11 § 1 , 11 kap. 11 § 1 , 6. det som kommunen i en detalj- 6. det som kommunen i en detalj- plan har bestämt för att i området plan har bestämt i fråga om att i om- färga om, byta fasadbeklädnad eller rådet färga om, byta fasad- beklädnad eller byta taktäcknings- 7. det som kommunen i områdes- 7. det som kommunen i områdes- bestämmelser har bestämt för att i bestämmelser har bestämt i fråga området byta en färg, om att i området byta en färg, fasadbeklädnad eller tak- material eller vidta någon annan åt- täckningsmaterial eller vidta någon gärd som avsevärt påverkar bygg- annan åtgärd som avsevärt påverkar nadens yttre utseende, byggnadens yttre utseende, 8. det som kommunen i en detalj- 8. det som kommunen i en detalj- plan har bestämt i fråga om en så- plan har bestämt i fråga om en så- dan tillbyggnad som avses i 5 a §. dan tillbyggnad som avses i 5 a §, 9. det som kommunen i en detaljplan har bestämt i fråga om en sådan åtgärd som avses i 3 c §. Första stycket 4 och 5 gäller endast om det finns särskilda skäl för en bygglovsprövning. Denna lag träder i kraft . 2017/18:197 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att uppdra åt att bl.a. utreda förutsättningarna för ett generellt undantag från kravet på bygglov för altaner i anslutning till en- och tvåbostadshus och montering av solcells- paneler och solfångare på byggnader (dnr N2017/02045/PBB). ingick även att utreda förutsättningarna för ett generellt undantag från kravet på bygglov för byte av färg, fasadbeklädnad och taktäckningsmaterial på andra byggnader än en- och tvåbostadshus, liksom att se över kraven på Regeringen beslutade att ge ett tilläggs- uppdrag till att bl.a. utreda förutsättningarna för att öka ytan för bygglovsbefriade komplementbyggnader och komplementbostadshus (dnr N2017/05714/PBB). redovisade den första delen av grunduppdraget i rapporten Altaner, solcellspaneler och solfångare i PBL (Rapport 2017:26). fattning av rapporten finns i bilaga 1. Rapportens lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3 och en sammanställning av remissvaren finns till- gänglig i (dnr N2017/06521/SPN). I denna proposition behandlas förslag i fråga om solcells- paneler och solfångare. Förslaget om altaner bereds vidare inom Regerings- har tillkännagett för regeringen att behöver förenklas och att fler åtgärder bör bli bygglovsbefriade (bet. punkt 1, rskr. 2013/14:187; bet. 2015/16:CU1 punkt 8, rskr. 2016/17:CU15 punkt 1, rskr. 2016/17:234). Genom de förslag som nu lämnas behandlas delar av tillkännagivanden. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som överensstämmer med lagförslaget i denna propo- Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande finns i Regler om vilka åtgärder som kräver bygglov och vilka åtgärder som är undantagna från kravet på bygglov framgår av 9 kap. (2010:900), förkortad PBL, och 6 kap. plan- och byggförordningen (2011:338), förkortad PBF. I 6 kap. PBF finns även regler om krav på an- mälan för åtgärder som inte kräver bygglov (jfr 9 kap. 16 § PBL). Antalet åtgärder som är undantagna från kravet på bygglov utökades den genom de förslag som lämnades i propositionen Fler steg för en effektivare plan- och bygglag (prop. 2016/17:151). Då infördes bl.a. undan- tag för vissa fasadåtgärder på andra byggnader än en- och tvåbostadshus, fler typer av mindre tillbyggnader på en- och tvåbostadshus liksom mindre bygg- nader på allmän plats. Regeringens övergripande skäl för att undanta fler åtgärder från kravet Prop. 2017/18:197 på bygglov har varit att förenkla regelsystemet, överlämna ett större ansvar till de enskilda fastighetsägarna och avlasta byggnadsnämnderna och rättsväsendet. Gemensamt för de åtgärder som har undantagits är att de bedöms ha en sådan begränsad påverkan på allmänna och enskilda intressen att det inte är motiverat att samhället kontrollerar dem i förväg (se prop. 2016/17: 151 sid. 44 f.). Slopat krav på bygglov för som följer byggnadens form Regeringens förslag: Bygglov ska inte krävas för att på en byggnad inom detaljplanelagt område montera solcellspaneler och solfångare som följer byggnadens form, under förutsättning att åtgärden följer detaljplanen. En sådan åtgärd får inte vidtas utan bygglov på byggnader eller inom be- byggelseområden som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhisto- risk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. En sådan åtgärd får inte heller vidtas utan bygglov inom eller i anslutning till ett område som utgör riksintresse för totalförsvaret. Kommunen ska ha möjlighet att återinföra lovplikt i detaljplan. Vidare ska några språkliga justeringar göras. Rapportens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens för- föreslår inte att undantaget från krav på bygglov ska begrän- sas till att inte gälla inom eller i anslutning till ett område som utgör riks- intresse för totalförsvaret. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna är positiva eller har inga synpunkter på förslaget: ombudsmän, tingsrätt (mark- och miljödomstolen), , , Formas, , , , , , , Lantmäteriet, länsstyrelserna i , och , , , , , , och kom- muner, Kommuner och Landsting, Bergslagen, , Byggherrarna, hällsbyggarna, , , Svensk Solenergi, , , (Eon) Enligt ligger förslag i linje med hur kom- munen hanterar solcellspaneler och solfångare. Svensk Solenergi, Vatten- fall AB och HSB anser att förslaget kommer att innebära minskade kostnader vid installation av en solenergianläggning för många fastighetsägare, vilket bedöms höja utbyggnadstakten och gynna branschen. län är positiv till att bygglovsbefrielsen ökar i takt med stöden för dessa an- läggningar och ser att förenklingen kan underlätta för kommunen att uppfylla målsättningarna kring solenergiutbyggnad. 2017/18:197 styrelserna i och , kommun och Byggindustrier välkomnar enhetligare regler på området. att förslaget innebär en rimlig avvägning mellan önskemålet att öka antalet solenergianläggningar och intresset att värna den byggda miljön. Ett antal remissinstanser är negativa till förslaget: Försvarsmakten, För- svarets radioanstalt (FRA), , , Försvarsmakten anser att bygglovskrav kan behöva finnas kvar med hän- syn till solcellsanläggningars tekniska utformning och deras elektromagne- tiska påverkan på omkringliggande verksamheter. Denna påverkan är inte tillräckligt utredd i för att kunna stödja slutsatsen att det inte finns tillräckliga skäl att begränsa undantaget med hänsyn till riksintresset Med samma utgångspunkt som Försvarsmakten avstyrker avstyrker förslaget eftersom solenergi- anläggningar, genom sin stora synlighet i taklandskapet, riskerar att skada stads- och landskapsbilden och kulturhistoriska och arkitektoniska värden. avstyrker förslaget eftersom det har negativa konse- kvenser för kommunens möjlighet att ta tillvara och utveckla kulturmiljön. införda undantags inverkan på bl.a. kulturmiljön bör utvärderas innan fler undantag införs. Åtgärder på tak och fasad kan medföra ingrepp i ytor som kan påverka kulturvärden och vara mycket svåra att återställa. Om förslaget genomförs blir miljömålet God bebyggd miljö ännu svårare Även Arkitekter avstyrker förslaget och anser att bygg- lovsplikten ska behållas. Enligt skapar förslaget gräns- dragningsproblem och risker kring enskildas investeringar. läget och det förhållandet att anmälningsplikten inte är utredd i delrapporten talar starkt för att uppdrag bör beredas i sin helhet. undantag blir regelverket svårare att tillämpa för enskilda och kommunerna, som även får lägga tid och resurser på rådgivning och ökat antal tillsyns- ärenden till följd av enskildas felbedömningar. kommunernas ekonomi eftersom de är skattefinansierade. Som utvecklas nedan är det flera remissinstanser, positiva såväl som nega- tiva, som har synpunkter på förslag. anser att systemet med bygglovsplikt blir alltmer komplext och svåröver- skådligt när antalet undantag ökar, bl.a. (Mark- och miljööver- domstolen), (mark- och miljödomstolen), länsstyrelserna i , och , och kommu- ner, Kommuner och Landsting, , Fastighets- ägarna och Arkitekter. Enligt Kommuner och Landsting bör ges i uppdrag att på ett systematiskt sätt omarbeta relevanta delar av lagstiftningen. (Mark- och ) och m.fl. remissinstanser anser att förslaget inte bör genom- föras innan konsekvenserna av övriga undantagsbestämmelser i har Flera remissinstanser, bl.a. länsstyrelserna i och Östergöt- lands län, anser att det är bra att undantaget inte föreslås gälla för sådan bebyggelse som omfattas av kraven i 8 kap. 13 § PBL. framhåller att begränsningen är svår för enskilda påpekar att en sådan begränsning kom- mer att ställa högre krav på antikvarisk kompetens inom kommunerna. Byggindustrier anser att det tydligt måste definieras vilka bygg- nader och bebyggelseområden som omfattas av 8 kap. 13 § för att undvika olika tolkningar i olika kommuner. Enligt (mark- och miljö- domstolen) innebär förslaget inte någon lättnad mot bygglovspliktiga åt- gärder eftersom även bygglovsbefriade åtgärder ska prövas mot kraven i 8 kap. 13, 14 och 17 §§. Förslaget kan därför bli verkningslöst och skapar snarare större problem vid uppförande av solenergianläggningar än färre på grund av risk för ingripanden i efterhand. Flera remissinstanser har synpunkter på förslagets avgränsning. rätt (Mark- och ) och anser att det framstår som ologiskt att anläggningar som integreras i tak eller fasad och som innebär en mindre väsentlig ändring än utanpåliggande anläggningar fortsatt ska kräva bygglov. (mark- och miljödomstolen) anser att frågan om tillägg till byggnader som inte följer byggnadens form, höjd och fasad bör utredas vidare då frågan om solcellspaneler och solfångare även har påverkan på prövningen av antenner, skorstenar, ventilationshuvar och fläktrum ovanpå byggnader. Arkitekter anser att formulering- en av förslaget är problematisk eftersom montering av solenergianläggning- ar kan uppfattas innebära ett byte av färg, fasadbeklädnad eller taktäck- ningsmaterial, vilket ska hanteras i fortsatta utredningsuppdrag. Ett antal remissinstanser anser att fler solenergianläggningar bör omfattas av undantaget och att bygglovsplikten bör ses över för fristående anläggning- ar, däribland , länsstyrelserna i och län, Byggindustrier, Svensk Solenergi och Eon. att det finns en viss risk för suboptimering, eftersom förslaget skulle kunna leda till att fastighetsägare väljer en lösning som följer byggnadens form även om en uppvinklad lösning skulle ge mer energi. Ett par remissinstanser, bl.a. i , anser att innebörden av att en solenergi- anläggning följer byggnadens form bör definieras. holms län anser att de solenergianläggningar som omfattas av undantaget bör begränsas till ytan. kommun och anser att de bygglovsbefriade sol- energianläggningarna ska få kunna strida mot detaljplan. bedömer att det inte finns några risker med att totalhöjden kan överskridas genom solenergianläggningar eller att solenergianläggningar får en annan färg än vad som är begränsat i detaljplan. län anser inte att förslaget kan motiveras av att det är lättare att återställa en byggnad efter montering av utanpåliggande solceller eller solpaneler än efter upptagande av ett nytt fönster eller en ny dörr. Kommuner och Landsting anser att lagstiftning bör vara teknik- neutral för att inte bli ifrånsprungen av teknikutvecklingen. Skälen för regeringens förslag Montering av solcellspaneler och solfångare på befintliga byggnader om- fattas inte av uppräkningen av bygglovspliktiga åtgärder i 9 kap. 2 § PBL eller bygglovspliktiga anläggningar i 6 kap. 1 § PBF. lovsplikt för en sådan åtgärd finns därför inte. Trots det kan en sådan mon- tering vara bygglovspliktig inom ett detaljplanelagt område om åtgärden 2017/18:197 innebär att byggnaden byter färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial eller om byggnadens yttre utseende avsevärt påverkas på annat sätt (9 kap. 2 § första stycket 3 c och andra stycket PBL). Det saknas dock vägledande rättspraxis i fråga om bygglovsplikten för solenergianläggningar på byggnader inom detaljplanelagda områden. Utanför detaljplanelagt område är montering av solcellspaneler och solfångare på byggnader bara bygglovspliktigt om kommunen har bestämt det genom områdesbestämmelser (9 kap. 2 § andra stycket och 8 § första stycket 7). För att en åtgärd ska anses avsevärt påverka en yttre utseende ska det vara fråga om inte alltför obetydliga ingrepp eller ändringar i byggnadens substans. Exempel på åtgärder som enligt praxis har bedömts påverka byggnadens yttre utseende avsevärt och därför krävt bygglov är upptagande av nya fönster och dörrar och utvändig tilläggsisolering (se bl.a. RÅ 1986 ref. 156 och RÅ 2001 not. 123, jfr även prop. 1985/86:1 s. 693 f. och prop. 2009/10:170 del 1 s. 272 f. och 467). Bygglovsplikt för åtgärder som innebär att en byggnad byter färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial inträder enligt förarbetena om byggnaden färgas om till en ny kulör och om fasadbeklädnaden eller taktäckningsmaterialet ändras till ett annat material (prop. 1985/86:1 s. 694). För en- och tvåbostadshus och tillhörande komplementbyggnader inom ett detaljplanelagt område krävs det inte bygglov för att färga om, byta fasadbeklädnad eller byta taktäckningsmaterial, om åtgärden inte väsentligt ändrar byggnadens eller områdets karaktär (9 kap. 5 §). För andra byggnader än en- och tvåbostadshus och tillhörande komplementbyggnader inom ett detaljplanelagt område finns det ett generellt undantag från bygglovskravet för att färga om, byta fasadbeklädnad eller byta taktäckningsmaterial på fasad eller tak som vetter mot kringbyggd gård (9 kap. 6 a §). Det saknas motsvarande undantag från kravet på bygglov för åtgärder som innebär att byggnadens yttre utseende avsevärt påverkas på annat sätt. Bygglovsbefriade åtgärder måste utföras så att de bl.a. uppfyller de s.k. utformningskraven när det gäller god form-, färg- och materialverkan samt kraven på tekniska egenskaper, i den mån det är skäligt med hänsyn till åtgärdens art och omfattning (8 kap. 1–8 §§). Därtill ska bygglovsbefriade ändringsåtgärder på byggnader utföras så att byggnader eller bebyggelseområden som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt inte förvanskas. Åtgärderna ska utföras varsamt så att man tar hänsyn till byggnadens och bebyggelsens karaktärsdrag och tar tillvara byggnadens tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden (8 kap. 13 och 17 §§ och 2 kap. 6 § tredje stycket). Utformningen av åtgärderna ska ske på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till bl.a. stads- och landskapsbilden, natur- och kulturvärdena på platsen och intresset av en god helhetsverkan (2 kap. 6 § första stycket). Utformningen får inte leda till att betydande olägenheter för omgivningen uppstår (2 kap. 9 §). Det är byggherrens ansvar att åtgärderna genomförs i enlighet med de krav som gäller för åtgärden enligt PBL eller föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen (10 kap. 5 §). Om bygglovsbefriade åtgärder utförts så att de strider mot lag, föreskrifter eller beslut som meddelats med stöd av lagen, får enligt reglerna i 11 kap. PBL vidta tillsynsåtgärder och exempelvis förelägga den som äger fastigheten eller byggnadsverket som en åtgärd har vidtagits på att vidta rättelse inom , s.k. rättelseföreläggande. Som nämns ovan saknas det uttryckliga bestämmelser i plan- och bygglagstiftningen om krav på bygglov för solcellspaneler och solfångare som monteras på byggnader. Likaså saknas det vägledande rättspraxis. I rapporten redovisar sin uppfattning om rättsläget när det gäller hur bygglovsplikten för solenergianläggningar bör bedömas. Enligt är det endast solenergianläggningar som integreras i en fasad eller tak som omfattas av bygglovsplikten för byte av färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial. Det innebär att solenergianläggningar som ersätter en tidigare färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial kan vidtas utan bygglov med stöd av de undantag som finns enligt PBL för byte av färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial (se 9 kap. 5 och 6 a §§). Enligt kan solcellspaneler eller solfångare som monteras utanpå en tak eller fasad kräva bygglov om åtgärden innebär att byggnadens yttre utseende påverkas avsevärt. Något undantag från kravet på bygglov för sådana solenergianläggningar finns inte. i pekar på att flera kommuner tillämpar undantaget i 9 kap. 5 § för byte av färg, fasadbeklädnad och taktäckningsmaterial även för solenergianläggningar som monteras utanpå en fasad- eller takmaterial. Mot den bakgrunden anser regeringen att rättsläget bör förtydligas. I förarbetena till den äldre (1987:10) beskrevs hur bygglovsplikten för fasadändringar skulle förstås. Med byte av fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial avsågs en ändring till ett annat material (prop. 1985/86:1 s. 693 f.). I samband med införandet av PBL har någon ändring av bygglovsplikten inte varit avsedd (prop. 2009/10:170 del 1 s. 273 och 467). Enligt regeringens mening bör solenergianläggningar som monteras på en byggnad inte likställas med att byggnadens fasad- eller takmaterial byts ut. Bygglovsplikt för utanpåliggande solenergianläggningar bör därför utifrån gällande bestämmelser endast kunna uppstå om åtgärden innebär att byggnadens yttre utseende påverkas avsevärt. Med den utgångspunkten saknas det alltså undantagsbestämmelser som kan tillämpas för bygglovspliktiga solenergianläggningar som monteras på en byggnad. Regeringen gav i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett generellt undantag från krav på bygglov för solcellspaneler och solfångare på byggnader. I delrapporten hänvisar till att solcellspaneler och solfångare som är tak- och fasadintegrerade kommer att redovisas i uppdragets slutrapport, då ytterligare undantag från krav på bygglov för byte av färg, fasadbeklädnad och taktäckningsmaterial ska behandlas. Regeringens förslag i detta lagstiftningsärende begränsas därför till solenergianläggningar som monteras på en byggnad. Omställning till förnybar el underlättas Solen är vår renaste energikälla. Den ger jorden dess enda verkliga tillskott av energi. används solens energi för produktion av både el och värme genom solceller respektive solfångare. Sådan produktion kan spela en viktig roll i ett framtida hållbart energisystem. har det skett en snabb ökning av solenergi och den installerade effekten i världen har ökat 2017/18:197 nära femtio gånger. Användningen i är dock fortfarande relativt liten. av elen i kommer från solkraft, men intresset hos privatpersoner och företag att använda solenergi är stort. Många människor vill göra en aktiv insats för att helt ställa om till förnybar el och regeringen vill underlätta sådana insatser. Enligt budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 21) avsätter regeringen –2020 till investeringsstöd för solceller. Den stora efterfrågan på solinvesteringsstödet visar att det finns goda möjligheter att skynda på utbyggnadstakten (jfr förordningen [2009:689] om statligt stöd till solceller). Enligt regeringen är en reform som påskyndar och underlättar omställningen till förnybar el angelägen. Att undanta solenergianläggningar från kravet på bygglov är ett ytterligare sätt att underlätta för fastighetsägare och byggherrar. Enligt regeringen bör bygglovsplikten inte omfatta fler åtgärder än vad som är nödvändigt för att säkerställa samhällets och grannars intressen. Regeringen bedömer att sådana solenergianläggningar som omfattas av förslaget har en sådan begränsad påverkan på allmänna och enskilda intressen att de bör kunna undantas från samhällets prövning och en större frihet överlåtas på byggherrarna.