prop · H503188 · 2018-03-20 00:00:00 — Fattiga människors försörjning är ofta mer direkt knuten till naturresurser. I kombination med att de ofta lever i de mest sårbara områdena i världen innebär detta att de drabbas värst av miljö- och klimatförändringar. Trots detta finns det goda skäl att känna tillförsikt. –2016 har grunden lagts för att vända utvecklingen. Genom Action Agenda om internationell utvecklingsfinansiering, antagandet av Agenda 2030 och har ett internationellt policyramverk skapats för att skydda klimatet och livet på jorden. Den snabba tekniska utvecklingen erbjuder också allt fler lösningar och förbättrar förutsättningarna för en hållbar framtid. 7.2Multilaterala organisationers verksamhet och svenska prioriteringar Inom området miljö och klimat har de tongivande organisationerna varit GCF, GEF, Världsbanksgruppen och . organisationer har ökat kraftigt . Med utgångspunkt i internationella konventioner och avtal har intagit en ledande roll i det internationella miljö- och klimatarbetet. , Asiatiska , , Gröna Klimatfonden (GCF), Globala Miljöfonden (GEF), , , , Generellt sett har fått gott genomslag för ståndpunkter på miljö- och klimatområdet i dessa organisationer. organisationer som arbetar med frågorna med ett tydligt normativt mandat, som t.ex. , GCF och FAO. I de organisationer som är inriktade mot miljö- och klimatfrågor har också verkat för andra svenska profilfrågor, som exempelvis jämställdhet. Arbetet med de multilaterala organisationerna har präglats av att, som Agenda 2030, tydliggöra kopplingarna mellan miljö- och klimatfrågorna och övriga utvecklingsaspekter. lägger stor vikt vid att söka synergier mellan de multilaterala organisationernas respektive verksamheter. förhållandena mellan och , där kopplingen mellan miljöfrågor och fattigdom varit en fråga som drivit under perioden genom det globala programmet Poverty Environment Initiative. Programmet har visat på goda resultat av integration av miljöaspekter i arbetet med utveckling i främst de minst utvecklade länderna. samarbetet mellan GEF och UNDP har bl.a. verkat för det gemensamma arbetet med internationella vatten. Det har resulterat i att havsfrågornas betydelse och kopplingarna till andra konventionsområden uppmärksammats och stärkts i organisationernas verksamheter. har en ledande roll i finansiering av klimat och miljöinvesteringar och är exempelvis den största givaren per capita till både GCF och GEF. är även en av de största givarna i absoluta tal till exempelvis Anpassningsfonden (AF) och Fonden för de minst utvecklade länderna (LDCF). har profilerat sig som ledare i det globala arbetet med att rädda världens hav, vilket kulminerade i medordförandeskapet i FN:s första Inför konferensen hade stärkt de aspekterna i flera organisationers verksamhet, vilket var tydligt i de svenska organisationsstrategierna för GEF och UNDP. organisationer har exempelvis (havsmiljöfrågor), FAO (fiskefrågor) och Världsbanksgruppen (hållbara havsrelaterade näringar) varit engagerade i havsfrågorna, bl.a. genom att leda förberedande arbetsgrupper och hjälpa länder med att ta fram frivilliga havsåtaganden. FN:s miljöprogram () etablerades i samband med och har varit en normgivande aktör i det internationella miljöarbetet. ska enligt sitt mandat främja internationellt miljösamarbete, föreslå policyer på miljöområdet, övervaka miljösituationen i världen och samordna miljöverksamheten är pådrivande i det mellanstatliga miljöarbetet och ledande i utvecklingen, genomförandet och uppföljningen av existerande och eventuella nya miljöavtal. I samband med om hållbar utveckling i , Rio+20, antogs ett flertal beslut som syftade till att stärka roll inom FN-systemet, bl.a. infördes universellt medlemskap och fick ökade resurser från FN:s reguljära budget. Sedan är högsta beslutande organ FN:s miljöförsamling, United Nations Environment Assembly (UNEA), som har tre miljöförsamlingar arrangerats. Regeringen antog 2015 en ny organisationsstrategi är bland de fem–tio största givarna. kärnstöd ligger i nivå med vår andel enligt indikativa samarbete med fokuserar i sak på genomförande och synergier mellan de fyra sakområdena biologisk mångfald, klimat och energi, kemikalier samt hav och kust, vilka alla bidrar till det svenska generationsmålet, som är en del av det svenska miljömålssystemet. Gröna klimatfonden (GCF) etablerades efter klimatmötet i 2009 och är den största mellanstatliga fonden för GCF är en central aktör i den internationella Fonden förväntas på ett signifikant sätt bidra till ökade klimatfinansieringsflöden från den privata sektorn, bl.a. genom att tillhandahålla finansiella instrument såsom garantier och försäkringar för att minska den privata sektorns investeringsrisker. Regeringen antog 2016 en ny organisationsstrategi för samarbete med GCF. bidrag på 4 miljarder under den initiala påfyllnadsperioden –2018 gör till den största givaren per Bidraget betalas ut fördelat (2015– 2023) i enlighet med ett överenskommet dragningschema med fonden. Sammanlagt 700 miljoner betalades ut –2016. har också genom Sidas mångåriga och framgångsrika arbete med garantiinstrument bidragit med värdefull kunskap och erfarenheter. Globala Miljöfonden (GEF) etablerades 1991 med uppdrag att bidra till globala miljönyttigheter genom finansiellt stöd till miljö- och klimatinslag i utvecklingsinsatser i låg- och medelinkomstländer. Insatserna bidrar till hållbar utveckling, förbättrade levnadsvillkor för fattiga människor lokalt samt till utvecklingsländernas möjlighet att genomföra sina åtaganden under klimatkonventionen och de fyra GEF bidrar till genomförandet av och har hjälpt utvecklingsländer att bygga nationell kapacitet för rapportering av sitt klimatarbete. har bidragit finansiellt till fonden från början. har stort mervärde och är åttonde största givaren. Regeringen antog 2016 en ny organisationsstrategi för samarbete med GEF. Utöver rollen som genomförare av de miljörelaterade målen i Agenda värnar GEF:s ställning som huvudsaklig gemensam finansiell mekanism för klimatkonventionen och har därmed bidragit till GEF:s arbete för biologisk mångfald och hållbar hantering av kemikalier och avfall. GEF har enligt svenska prioriteringar ökat fördelningen av medel till de minst utvecklade och mest sårbara länderna. för att verksamheten ska ta hänsyn till ett konfliktförebyggande och jämställdhetsperspektiv, och att miljöförstöringar och klimatförändringar ofta drabbar kvinnor hårdast. Vidare har arbetat för att GEF ska finansiera klimatrelaterade insatser och förtydliga sitt mervärde i förhållande till GCF och den övriga multilaterala klimatfinansieringsarkitekturen. Även de multilaterala utvecklingsbankerna Development Banks, MDB:s) har en central roll och hjälpa länder att uppfylla åtaganden i . Det sker dels genom policydialog och rådgivning i samband med finansieringsbeslut, dels som katalysatorer för andra aktörer och finansieringskällor för att bidra till ökad klimatfinansiering. har bedrivit ett målmedvetet och strategiskt påverkansarbete gentemot MDB:s vad avser organisationernas klimatarbete, särskilt inom energiområdet. Aktivt påverkansarbete har gjorts genom bilateral dialog med institutionerna, kapitalöversyner och påfyllnadsförhandlingar, löpande styrelsearbete och samverkan med likasinnade. Arbetet har vägletts av regeringens organisationsstrategier för Världsbanksgruppen och de regionala utvecklingsbankerna, som samtliga uttrycker en tydlig ambitionshöjning på klimatområdet. Klimatfrågan har varit det område som lagt störst tonvikt vid i arbetet gentemot dessa organisationer . Utgångspunkten för arbetet har varit att ska använda sitt inflytande i det multilaterala samarbetet för att främja en hållbar och klimatsmart utveckling. med målsättningen att investeringar och stöd till fossil energi fasas ut . har aktivt verkat för att MDB:s avsevärt minskar investeringar i fossil energi och i stället ökar investeringar i förnybar energi och energieffektivisering. Svenskt påverkansarbete har bl.a. bidragit till att MDB:s gjort följande viktiga åtaganden om ökad klimatfinansiering: •Världsbanksgruppen: Öka andelen klimatfinansiering från (genomsnitt –2015) till av total volym . •Asiatiska : Fördubbla klimatfinansieringen från 3 mdr USD 2015 till 6 mdr USD , motsvarande av total volym, till 2020. •Afrikanska : Öka andelen klimatfinansiering från år av total volym . •Interamerikanska : Fördubbla andelen klimatfinansiering från år av total volym . 7.3Konkreta exempel på svenskt påverkansarbete Exempel 11: Studie om klimatfinansiering Det stora antalet multilaterala klimatfinansieringskanaler ställer höga krav på samordning, såväl i givarsom i mottagarländerna. Diskussionen i givarländerna handlar alltmer om att undvika dubblering av mandat och insatser. För mottagarländerna innebär ett stort utbud av kanaler å ena sidan ökade möjligheter att få tillgång till finansiering, men å andra sidan komplicerar det processen. 2017/18:188 Fragmentisering riskerar att leda till försämrad effektivitet. gav därför 2016 i uppdrag att genomföra en kartläggning av nuvarande multilaterala klimatfinansieringsarkitektur med tydliga rekommendationer om de olika klimatfondernas framtida inriktning. Studien, som har fått stort internationellt genomslag, har lagt grunden för de årliga dialoger som äger rum mellan de stora multilaterala klimatfonderna i syfte att åstadkomma större effektivitet och koherens. Exempel 12: Gröna Klimatfonden (GCF) i är en av regeringens främsta plattformar för att omsätta klimat- och utvecklingspolitiska mål och prioriteringar. Regeringen bedömer att – när mer än halva tiden av organisationsstrategin –2018 passerat – fått starkt genomslag för flera prioriterade frågor. Av 57 beslutade projekt och program genomförs 25 i de minst utvecklade och mest sårbara länderna. Att 10 av 57 projekt genomförs i små önationer under utveckling pekar på att ansträngningar att verka för ökad tillgång till klimatfinansiering nu börjar ge resultat. 1,5 av allokerade 2,8 miljarder USD har tilldelats privatsektorsprojekt. Aktieandelar () och garantier () utgör närmare en femtedel av fondens projektfinansiering. Ett konfliktperspektiv har inkluderats i fondens ramverk för sociala och miljömässiga standarder. Huruvida en konfliktanalys har genomförts utgör numera en bedömningsgrund i granskningen av projektansökningar. Som medlem i fondens ackrediteringskommitté har verkat för att stärka de minst utvecklade och mest sårbara länderna i att tillgodogöra sig finansiering genom att prioritera ackrediteringen av nationella genomförandeorganisationer. Dessa utgör merparten av ackrediterade entiteter (32 av 57). Sedan organisationsstrategins antogs har stärkt samverkan med berörda myndigheter. Både Sida och bidrar till granskning av projektförslag, förberedelser av möten och ingår i den svenska delegationen till styrelsemöten. UD har också tagit initiativ till en GCF-referensgrupp som består av representanter för näringslivet, civilsamhället, myndigheter och tankesmedjor i syfte att öka transparensen och skapa större delaktighet och engagemang i arbetet med fonden samt stärka civilsamhällets möjligheter att påverka arbetet. Exempel 13: Miljö- och klimatpåverkansarbete i de multilaterala I den senaste påfyllnaden av fond för låginkomstländer ”()” som avslutades i var den sjunde största givaren. tidigt signalerade vilja att bidra till en ambitiös påfyllnad kunde vi agera utifrån en stark förhandlingsposition. klimatfrågorna med stor emfas bidrog i hög grad till de goda förhandlingsresultat som uppnåddes, och de långtgående åtagandena på klimatområdet som banken gjorde. Klimat är nu en av fem tematiska prioriteringar i ramverket för 18 och konkreta åtaganden som gjordes från bankens sida var bl.a. att: -Applicera ett så kallat skuggpris på koldioxid, vilket innebär att man explicit räknar in samhällskostnaderna av CO2-utsläppen från fossila bränslen när man jämför investeringar i olika energislag. -Stödja installationen av förnybar energi i de fattigaste länderna. -Säkerställa att alla bankens landstrategier reflekterar mottagarländernas nationella klimatplaner och kraftigt öka stödet till implementeringen av dessa, och -Öka fokus på klimat inom stödet till jordbruks- och skogssektorerna. deltar i i en valkrets tillsammans med övriga nordiska och baltiska länder. På svenskt initiativ har man i denna krets kunnat enas om en gemensam position vad gäller Positionen innebär att valkretsen enats om en tydlig målsättning om att fasa ut stöd som bidrar till att öka utsläppen förhandlingsposition gentemot såväl banken som andra 2017/18:188 styrelsen och har bidragit till att svenska prioriteringar vad gäller såväl policybeslut som konkreta energiprojekt har fått större genomslag. Signaleffekten av denna position förväntas bidra till att projekt blir klimatvänligare. Andelen av bankens program som fokuserar på energitillgång med förnybart innehåll har ökat från till . Exempel 14: Stärkande av FN:s interna miljöarbete En komponent av Sidas stöd till är samarbete mellan Sustainable UN inom och i syfte att FN- organisationer ska etablera hållbara system för systematiska, kontinuerliga och långsiktiga förbättringar av sin interna miljöprestanda. Det svenska påverkansarbetet har bidragit till en handlingsplan för integrering av miljömässig hållbarhet i FN:s sekretariat. Det innebär att miljöledningssystem ska etableras på alla geografiska platser där sekretariatet är representerat. Resolutionen om handlingsplanen godkännandes av . Ett annat konkret utfall är att fyra pilotorganisationer, exempelvis de fredsbevarande styrkorna i , omfattande ca 21 000 personer, har etablerat en tydligare styrning av sitt miljöarbete och aktivt påbörjat arbetet att minska sin negativa miljöpåverkan. mottog Sustainable UN, som de svenska experterna ingår i, och () för , generalsekreterarens pris för "Greening the UN". Exempel 15: Miljö och naturresurser inkluderat i fredsplan deltog 2016 i referenssamt skrivargrupp för fredsbyggandeplanen för som beställdes genom en resolution i . lyckades förhandla fram tydliga referenser till miljö och klimat. Kopplingarna mellan miljö, konflikt och naturresurser tydliggjordes liksom ambitionen att verka för att integreramiljö-, inklusive klimatfrågorna. Genom att bidrog till att involvera ”” stärktes trovärdigheten och det nationella ägarskapet. Arbetet ledde bl.a. till att fredsplanen beskriver hur miljöförstörelse, konkurrens om naturresurser samt sårbarhet för klimatförändringar motverkar social sammanhållning, mänskliga rättigheter och miljömässigt hållbar Vidare slås fast att FN:s stöd till miljömässig hållbarhet är en integrerad del av ansatsen om mänsklig säkerhet genom Planen innehåller exempelvis stöd till kapacitetsutveckling för hållbar förvaltning och nyttjande av Fredsbyggandeplanen genomförs och det är för tidigt att kunna redovisa resultat. Då planen innehåller mål och uppföljningsmekanismer, liksom att den bedöms vara ett tungt politiskt dokument, finns förutsättningar för att den genomförs även om begränsade resurser utgör en tydlig utmaning. Exempel 16: FN:s miljöprogram Som stor givare till har en central plattform för att omsätta miljö- och klimatpolitiska mål och prioriteringar i det globala miljöarbetet, både i den kontinuerliga dialogen med , men även i UNEA. Sedan Unep-strategin antogs 2015 har det hållits två möten i UNEA där världens alla samlas för att fatta beslut om verksamhet. Inför UNEA2 som hölls 2016 var med och ledde arbetet med att ta fram en global resolution om klimat, den första som antagits efter 2015. Resolutionen är en tydlig uppmaning till att förstärka sitt arbete på klimatområdet, vilket bl.a. handlar om ökade insatser för utbildning, medvetenhet och engagemang från civilsamhället, samt insatser för att stärka utvecklingsländerna att genomföra . Vid mötet beslutades bl.a. att integrera arbete för att genomföra de delar av Agenda 2030 som kopplar till miljöområdet med deras reguljära verksamhet. fick genom resolutionen även finansiering för detta arbete, vilket är en förutsättning för genomförande. En tredje viktig fråga för vid UNEA2 var resolutionen om kemikalier som lade grunden för ett nytt globalt ramverk . Förutom att ombeds se över det globala arbetet med avfall och kemikalier uppmanas näringslivet att inta en starkare roll. UNEA3 ägde rum på temat föroreningar, ”Towards a Pollution-Free Planet”. Med gott genomslag drev , genom EU och bilaterala kontakter inför mötet, svenska övergripande prioriteringar såsom kvinnors och barns utsatthet för föroreningar och 2017/18:188 de tydliga kopplingarna till Agenda 2030 och klimatfrågor, vilket återspeglas i ministerdeklarationen från mötet. I sakfrågorna prioriterade att få starka skrivningar om framför allt frågor kopplade till havs-, luft- och miljö och hälsofrågorna. Återspeglat i resultatet av UNEA3 finns uppföljning av havskonferensen, där har en viktig roll i genomförandet av frivilliga åtaganden kopplade bl.a. till marint skräp. Föroreningar är nära kopplade till människors hälsa. EU:s resolution om miljö och hälsa antogs efter långdragna förhandlingar. Det svenska påverkansarbetet, som i huvudsak genomfördes i form av traditionella förhandlingar med övriga medlemsstater, bidrog till att frågor kopplade till såväl antibiotikaresistens, läkemedelsrester i miljön och kontroll av utsläpp som till miljön återspeglas. var ett av tre länder som bidrog till att ta fram förslaget till resolutionen om luft. Det är den första i sitt slag om luftvårdsarbete på global nivå och är tänkt att bli ett effektivt verktyg för att synliggöra, förebygga och bekämpa problemen med luftföroreningar i såväl inomsom utomhusmiljö. presenterade också frivilliga åtaganden kopplade till ren luft, rena hav och åtgärder kopplade till hållbar hantering av kemikalier och avfall vid UNEA3. Tema demokrati och mänskliga Världen har på många sätt upplevt en positiv utveckling vad avser demokrati och mänskliga rättigheter . länder har antagit lagar som stärkt respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. pekar andra trender i fel riktning – både vad gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer och vad gäller våldsamma konflikter. utveckling är mycket oroande. har 60 länder genomfört eller föreslagit åtgärder som gör det svårare för civilsamhällets organisationer, journalister och människorättsförsvarare att verka, granska makten och hålla beslutsfattare till svars. Avsaknaden av fria och rättvisa val, ojämlik tillgång till utbildning, bristande rättigheter i arbetslivet, övergrepp mot systematisk diskriminering av kvinnor och flickor, internetcensur och svag pressfrihet är allvarliga problem med påverkan på levnadsvillkoren för människor som lever i fattigdom. Dessutom utgör de hinder mot utveckling och är grundorsaker till konflikter. Antalet människor som påverkas av våldsamma konflikter har ökat Bland annat lever omkring 1,4 miljarder människor, varav 600 miljoner unga, liksom en allt större andel av världens extremt fattiga, i konfliktdrabbade och sviktande stater. procent av världens humanitära behov finns i konfliktdrabbade områden. 250 miljoner barn i världen påverkas av väpnade konflikter. uppgick antalet flyktingar i världen till 65 miljoner. ökar riskerna för barn- och tvångsarbete. barn befinna sig i barnarbete och 25 miljoner människor utför Antalet i barnarbete har minskat , men minskningen sker i lägre takt . Den globala tillbakagången vad gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer märks också i internationella forum, där internationella åtaganden om mänskliga rättigheter ifrågasätts allt oftare. För många länder utgör mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer inte längre självklara värden. Dessa utmanas och konkurrerar i stället med mer auktoritära samhällsmodeller och politiska idéer. Globalisering och överstatlighet ses ofta som ett hot av auktoritära stater, som sätter nationella intressen i första hand. som FN och EU skapat i efterkrigstiden för att upprätthålla fred, säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter sätts under press. demokratiska utrymmet krymper alltmer och i takt med detta inskränks människors fri- och rättigheter. Det krympande utrymmet visar sig även i medielandskapet. kan många fattigdomsrelaterade samhällsproblem som diskriminering och rättighetskränkningar helt eller delvis förklaras med att rättsstaten 2017/18:188 trängts undan av maktmissbruk, godtycke och korruption. Uppföljningen av milleniemålen visade bl.a. att sviktande och konfliktdrabbade länder liksom postkonfliktländer var särskilt långt ifrån att uppfylla målen om exempelvis halverad fattigdom och minskad barn- och mödradödlighet. 8.2Multilaterala organisationers verksamhet och svenska prioriteringar Inom området demokrati och mänskliga rättigheter har de tongivande multilaterala organisationerna varit OHCHR, , UNDP och . Det svenska kärnstödet till dessa organisationer för perioden –2016 har ökat och för ökat kraftigt. Inom FN hanterar ett flertal organisationer frågor inom demokrati, mänskliga rättigheter och fredsbyggande. Rättighetsperspektivet är centralt i allt svenskt utvecklingssamarbete. Det innebär att de mänskliga rättigheterna och demokrati ses som grundläggande för utveckling. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har ett särskilt ansvar för utvärdering av hur rättighetsperspektivet integreras i FN-organisationers strategier och verksamhet. De mänskliga rättigheterna och dess efterföljande konventioner är en utgångspunkt i Agenda . Hela agendan genomsyras av ett rättighetsperspektiv och nödvändigheten av demokratiska och inkluderande samhällen. Tillsammans med de dubbla FN-resolutionerna i säkerhetsrådet (SCR 2282) och i generalförsamlingen som antogs om Sustaining Peace etablerades ett tydligt ramverk för fredsbyggande och förebyggande av väpnad konflikt. Länken mellan mänskliga rättigheter, politisk dialog och säkerhetsfrämjande insatser synliggjordes. Betydelsen av demokrati, mänskliga rättigheter och fred för hållbar utveckling förtydligades. Det innebar en viktig framgång inom det multilaterala systemets utvecklingsagenda eftersom Mål 16 om att främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling syftar till att etablera fred och tillhandahålla tillgång till rättvisa för alla samt bygga upp effektiva och inkluderande institutioner med ansvarsutkrävande på alla nivåer. Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) har ett unikt mandat att främja och skydda mänskliga rättigheter och det huvudsakliga ansvaret för FN:s arbete för de mänskliga rättigheterna. OHCHR:s arbete omfattar att uppmärksamma det internationella samfundet på utvecklingen för de mänskliga rättigheterna i världen, förstärka FN-systemets arbete på området, föra dialog med enskilda stater, underlätta för tekniskt samarbete på området samt utgöra sekretariat för för mänskliga rättigheter (). OHCHR har också mandat att integrera mänskliga rättigheter i arbetet som utförs av andra FN-organ. Viktiga dimensioner i OHCHR:s arbetssätt är normgivning, övervakning, genomförande i fält och påverkansarbete. OHCHR:s verksamhetsplanering (2014–2017) anger sex mål för den Skr. 2017/18:188 aktuella fyra-års perioden: 1) stärka internationella instrument för mänskliga rättigheter, 2) främja jämställdhet och motverka diskriminering, 3) bekämpa straffrihet och stärka ansvarsutkrävande och rättsstatens principer, 4) integrera de mänskliga rättigheterna i utvecklingsarbetet och i den ekonomiska sfären, 5) bredda det demokratiska utrymmet, och 6) tidig varning och skydd av de mänskliga rättigheterna i konfliktsituationer, våld och otrygghet. De tematiska prioriteringarna är odelbara och beroende av varandra och bör därför ses som ömsesidigt förstärkande. Migration ska dessutom integreras i alla områden. En av prioriteringar är att värna OHCHR:s mandat att övervaka och skydda de mänskliga rättigheterna och att kontorets oberoende inte kringskärs.