prop · H50380 · 2018-01-30 00:00:00 — I stället för att kräva sökanden eller rättighetshavaren kan ägare ansöka om återställningsbidrag, se 13 § den föreslagna lagen. Det finns inget krav i lagen på att en ägare eller rättighetshavare måste lämna medgivande. För det fall medgivande vägras på annat än sakliga grunder kan dock diskrimineringslagens (2008:567) bestämmelser aktualiseras. I följande konsekvensavsnitt redogörs endast konsekvenserna av 3 och 11 §§. De övriga delarna av förslagen och dess konsekvenser har remissinstanserna tagit ställning till tidigare, då de presenterades i av lag om bostadsanpassningsbidrag m.m. För personer med funktionsnedsättning innebär förslaget, att ändra bidragstagarkretsen, stärkt rättshandlingsförmåga och ökade förutsättningar till självbestämmande. Sökande som inte själv äger sin bostad, eller själv innehar den med nyttjanderätt kommer dock att behöva rättighetshavarens medgivande tillsammans med medgivande från ägaren till bostaden för att kunna få bostadsanpassningsbidrag. Förslaget bedöms inte ge någon större arbetsbelastning i praktiken då sökande förmodas ha god kontakt med rättighetshavaren. Antalet ansökningar anses inte öka på grund av att bidragstagarkretsen ändras, eftersom det till ansökan krävs utlåtande från arbetsterapeut, läkare eller annan sakkunnig, och antalet personer med funktionsnedsättning inte påverkas av ändrad lagstiftning på området. Möjligtvis skulle en person som känt sig hindrad att söka bostadsanpassningsbidrag genom t.ex. sin hyresvärd för att vederbörande velat undvika att meddela sin hyresvärd privata uppgifter om sin hälsa nu välja att söka bostadsanpassningsbidrag själv. Å andra sidan är det rimligt att tänka sig att samma person med gällande lagstiftning söker annat bistånd för att klara sin livshållning , exempelvis genom socialtjänstlagen. I sådana fall skulle kostnaden minska för kommunen om personen beviljades bostadsanpassningsbidrag för att sedan klara sin livshållning mer självständigt. Förslaget med krav på medgivande innebär att kommunerna behöver granska dessa innan beslut om bostadsanpassningsbidrag fattas, vilket skulle kunna anses innebära ökad administration. Utan krav på medgivande i ansökningsförfarandet finns dock en risk att kommunerna genomför omfattande utredningar och beviljar bostadsanpassningsbidrag, som sedan inte kan verkställas eftersom ägaren eller rättighetshavaren till egendomen som ska anpassas inte medger det. Mot bakgrund av detta kan kravet på medgivande inte anses medföra en ökad ambitionsnivå för kommunerna och finansieringsprincipen aktualiseras därför inte. De behov som personer med funktionsnedsättningar har kommer att bli synliggjorda på ett tydligare sätt, vilket ger kommunerna bättre kännedom om gruppens levnadsförhållanden i kommunen. Kommunen kan genom förslaget även få bättre kunskap om behovet av tillgängliga bostäder i kommunen då eventuell diskrepans mellan behov av bostadsanpassning och antalet husägare som inte medgiver bostadsanpassningsåtgärder synliggörs. Då inga bostadsanpassningsåtgärder kan göras utan medgivande från den som äger bostaden eller innehar bostaden med nyttjanderätt bedöms förslaget inte påverka ägarna eller rättighetshavarna till de bostadshus som är i fråga i någon större utsträckning. Det kan i de fall sökanden inte är densamme som hyresrättsinnehavaren krävas av ägaren till bostadshuset att undersöka om hyresrättsinnehavaren har lämnat sitt medgivande, men bådas medgivande är förutsättningen för sökande att beviljas bostadsanpassningsbidrag. Sökande kan inte förbigå det hyresavtal som finns mellan hyresrättsinnehavaren och hyresvärden. I övrigt bedöms förslaget inte medföra några konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service, jämställdheten mellan kvinnor och män samt möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Statens kostnader bedöms inte påverkas av promemorians förslag. Bostadsanpassningsbidrag lämnas till en person med funktionsnedsättning (sökande) för anpassning av dennes permanentbostad. Om bostaden hyrs i andra hand, lämnas bidrag endast om anpassningsåtgärden är skälig med hänsyn till hur långvarig upplåtelsen är. Paragrafens första mening innebär en ändring i förhållande till 3 § Bo- verkets lagförslag. Det är personen med funktionsnedsättning som ska kunna ansöka om bostadsanpassningsbidrag och vara bidragstagare och inte, som tidigare, ägaren till bostaden eller den som innehar bostaden med hyres- eller bostadsrätt. Personen med funktionsnedsättning är sökande och part i ärendet. Det är således den personen som kan komma överens med kommunen om i vilken form bostadsanpassningsbidraget ska lämnas, se 16 § den föreslagna lagen. Personen med funktionsnedsättning kan även i vissa fall överlåta rätten till bostadsanpassningsbidraget till den som äger bostadshuset. Ägaren blir då bidragstagare, se 5 § den föreslagna lagen. I vissa fall kan medgivande krävas från bl.a. ägaren av bostaden eller den som innehar bostaden med hyres- eller bostadsrätt eller annan nyttjanderätt, se 11 § den föreslagna lagen. Paragrafens andra mening motsvarar 3 § andra meningen förslag. Det kan vara motiverat att vidta enklare, mindre kostsamma anpassningsåtgärder även om upplåtelsen är kortvarig, medan det för mer omfattande och kostsamma åtgärder bör krävas att upplåtelsen är säkrad , se prop. 1992/93:58 s. 16. Om någon annan än sökanden helt eller till viss del äger bostaden eller gemensamma utrymmen i anslutning till bostaden eller om någon annan än sökanden helt eller till viss del innehar bostaden med hyres- eller bostadsrätt eller annan nyttjanderätt, lämnas bostadsanpassningsbidrag endast om 1.samtliga ägare och, i förekommande fall, rättighetshavare har medgivit att anpassningsåtgärderna får vidtas, och 2.samtliga ägare har utfäst sig att inte kräva ersättning av sökanden eller rättighetshavare för återställning av bostaden eller de gemensamma utrymmena. Bestämmelsen motsvarar delvis 10 § lagförslag. I de fall bostaden innehas med hyres- eller bostadsrätt eller annan nyttjanderätt så som t.ex. arrende, äger sökanden inte bostaden. Medgivande måste i sådana fall inhämtas från den eller de som äger bostaden, vanligtvis en hyresvärd eller en bostadsrättsförening. Även i de fall bostaden finns i ett en- eller tvåbostadshus eller i en ägarlägenhetsfastighet (jfr 1 kap. 1 a § jordabalken) som sökanden inte äger, krävs medgivande från ägaren för att bostadsanpassningsbidrag ska kunna lämnas. Detsamma gäller i fråga om gemensamma utrymmen i anslutning till bostaden, som inte ägs av sökanden, om bostadsanpassningen ska utföras där. Med gemensamma utrymmen avses sådana utrymmen i olika slags boendeformer, dvs. inte enbart i anslutning till t.ex. ägarlägenheter. Skälet till kravet på samtycke från ägaren är att bostadsanpassningsbidrag beviljas för att anpassa och komplettera fasta funktioner i och i anslutning till en bostad, se 6 § den föreslagna lagen. Den som innehar bostaden med äganderätt har ett civilrättsligt skydd mot ingrepp i egendomen. Av tydlighetsskäl anges i den föreslagna lagen att bostadsanpassningsbidrag inte kan beviljas utan medgivande från ägaren. I de fall bostaden ägs av flera krävs medgivande av samtliga ägare. Bostadsanpassningsbidrag kan också beviljas för anpassning av en bostad som innehas med hyres- eller bostadsrätt eller annan nyttjanderätt men där någon annan än sökanden är rättighetshavare. För att förtydliga detta anges i den föreslagna lagen att medgivande från rättighetshavaren är en förutsättning för att bostadsanpassningsbidrag ska kunna beviljas. I de fall bostaden innehas med nyttjandeätt av flera nyttjanderättshavare krävs samtligas medgivande. Med ”rättighetshavare” avses i bestämmelsen nyttjanderättshavare eller motsvarande, dvs. den som enbart är panthavare omfattas inte. I vissa fall kan gemensamma utrymmen i ett flerbostadshus ha en ägare och bostäderna i huset ha en annan ägare. I hus med ägarlägenhetsfastigheter ägs t.ex. varje lägenhet av en fastighetsägare men de gemensamma utrymmena är en gemensamhetsanläggning som ägs av alla deltagande fastighetsägare. Detta innebär att samtliga deltagande fastighetsägare är att anse som ägare till gemensamma utrymmen. Medgivande krävs från samtliga ägare för att bostadsanpassningsbidrag ska kunna lämnas för en anpassningsåtgärd i ett gemensamt utrymme i anslutning till en ägarlägenhetsfastighet. I förekommande fall bör en samfällighetsförening som förvaltar de gemensamma utrymmena kunna lämna medgivande, under förutsättning att föreningens stadgar tillåter det. Vidare krävs enligt punkten 2 att samtliga ägare utfäster sig att inte kräva ersättning av den som fått anpassningen beviljad eller av en rättighetshavare. Sökanden eller rättighetshavaren ska inte behöva utge ersättning för återställning vid en flytt eller i annat fall som kan krävas t.ex. av en hyresgäst eller bostadsrättsinnehavare enligt jordabalken och bostadsrättslagen. Ägaren kan i stället enligt 13 § den föreslagna lagen ha möj- lighet att ansöka om bidrag för återställning av tidigare utförda anpassningsåtgärder. Med ”de gemensamma utrymmena” i punkten 2 avses gemensamma utrymmen i alla olika bostadsformer. Förteckning över remissinstanser för kompletterande promemoria avseende 2014:38 Översyn av lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. Följande instanser har inkommit med yttrande över den kompletterande promemorian: ombudsmän (), Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , Myndigheten för delaktighet, (), , , Lantmäteriet, kommun, , kommun, kommun, , kommun, , , kommun, kommun, , , kommun, kommun, , Föreningen bostadsanpassning (FKBo), Fastighetsägarna, Funktionsrätt (tidigare Handikappförbunden), , och jämlikhet, samhälle utan rörelsehinder DHR, (), (), Byggindustrier, Kommuner och Landsting, Villaägarna Följande instanser har inte inkommit med svar: kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, Bostadscenter, Bostadsrätterna, Byggherrarna i , Lika unika, , Mental Hälsa (RSMH), (), () Följande instanser har utöver remisslistan inkommit med svar: , , HjälpmedelCenter (HMC). Förslag till lag om bostadsanpassningsbidrag Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag har till ändamål att genom bidrag till anpassning av bostäder ge personer med funktionsnedsättning möjlighet till ett självständigt liv i eget boende. 2 § Kommunerna ansvarar för bidrag enligt denna lag. 3 § Bostadsanpassningsbidrag lämnas till en person med funktionsnedsättning (sökande) för anpassning av dennes permanentbostad. Om bostaden hyrs i andra hand, lämnas bidrag endast om anpassningsåtgärden är skälig med hänsyn till hur långvarig upplåtelsen är. Om någon åtar sig att regelbundet under vissa perioder svara för omvårdnaden av en person med funktionsnedsättning i sin bostad och om åtagandet kan antas avse , lämnas bidrag även för anpassning av den bostaden. 4 § Ägare av ett flerbostadshus får överta rätten till bostadsanpassningsbidrag som har beviljats för anpassningsåtgärder i anslutning till en lägenhet som innehas med hyres- eller bostadsrätt, om sökanden och ägaren är överens om det. Detta gäller under förutsättning att bostadsanpassningsbidraget har beviljats i form av kontantbidrag enligt 16 § första stycket och att ägaren åtar sig att låta utföra nödvändiga åtgärder. Åtgärder som bostadsanpassningsbidrag lämnas för 5 § Bostadsanpassningsbidrag lämnas för att anpassa och komplettera fasta funktioner i och i anslutning till en bostad. Bidrag lämnas endast om åtgärderna är nödvändiga för att bostaden ska vara ändamålsenlig för sökanden. Bidrag lämnas inte om behovet kan tillgodoses med hjälpmedel som erbjuds av eller kommunen enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). 6 § Bostadsanpassningsbidrag lämnas inte för åtgärder i sådana bostäder som avses i 5 kap. 5 § andra stycket och 7 § tredje stycket socialtjänstlagen (2001:453) och i 9 § 8 och 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 7 § Vid tillämpningen av bestämmelserna i 5 § ska utöver sedvanliga bostadsfunktioner även beaktas behovet av 1. åtgärder för att möjliggöra rehabilitering, funktionsträning och sjuk- vård för sökanden, om behovet inte skäligen bör tillgodoses på annat sätt, 2. åtgärder som gör det möjligt för sökanden att utöva hobbyverksam- het, om han eller hon på grund av sin funktionsnedsättning inte kan delta i aktiviteter utanför bostaden. 8 § Bostadsanpassningsbidrag lämnas inte om de sökta åtgärderna behöver utföras av följande orsaker: 3.avsaknad av eller avsevärda brister i grundläggande bostadsfunktioner, eller 4.avvikelser från bygglagstiftningens krav på tillgänglighet och an- vändbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Första stycket 4 tillämpas endast när ansökan gäller 1.ett en- eller tvåbostadshus som sökanden har låtit uppföra eller låtit utföra ändringar av, 2.en lägenhet som innehas med bostadsrätt och som sökanden har låtit utföra ändringar i, eller 3.en ägarlägenhetsfastighet som sökanden har låtit utföra ändringar i. 9 § Efter ett byte av bostad lämnas inte bostadsanpassningsbidrag till sådana åtgärder som beror på att den nya bostaden i fråga om storlek, planlösning, antal våningsplan eller andra nivåskillnader är uppenbart olämplig med hänsyn till funktionsnedsättningen. Är den nya bostaden ett en- eller tvåbostadshus som sökanden låtit uppföra, lämnas bidrag endast för sådan anordning eller inredning som normalt bara används eller förekommer i sådana hus på grund av att en boende har en funktionsnedsättning. Bidrag lämnas dock inte för hiss. Bestämmelserna i första och andra styckena ska tillämpas i fråga om sådana åtgärder som var nödvändiga vid bytet av bostad. 10 § Om någon annan än sökanden helt eller till viss del äger bostaden eller gemensamma utrymmen eller tomt i anslutning till bostaden eller om någon annan än sökanden helt eller till viss del innehar bostaden med hyres- eller bostadsrätt eller annan nyttjanderätt, lämnas bostadsanpassningsbidrag endast om 1.samtliga ägare och, i förekommande fall, nyttjanderättshavare har medgett att anpassningsåtgärderna får vidtas, och 2.samtliga ägare har utfäst sig att inte kräva ersättning av sökanden eller nyttjanderättshavare för att återställa anpassningsåtgärderna. Medgivande och utfästelse enligt första stycket behöver inte inhämtas av upplåtare av tomträtt. 11 § Bidrag lämnas för att reparera sådan anordning eller inredning som har installerats med stöd av bostadsanpassningsbidrag enligt denna lag eller motsvarande äldre bestämmelser om 1.anordningen eller inredningen är av tekniskt slag, eller 2.anordningen eller inredningen har utsatts för onormalt slitage på grund av funktionsnedsättningen. I fråga om anordning eller inredning av tekniskt slag lämnas bidrag även för besiktning och annat underhåll än reparation. Bidrag lämnas inte om anordningen eller inredningen har installerats med stöd av bostadsanpassningsbidrag som en ägare av ett flerbostadshus har övertagit rätten till enligt 4 §. Bidrag lämnas inte heller om anordningen eller inredningen har installerats med stöd av äldre bestämmelser i sådan bostad som avses i 6 §. 12 § Ägare av bostadshus har rätt till bidrag för kostnader för återställning av anpassningsåtgärder (återställningsbidrag) som har utförts 1.i eller i anslutning till en lägenhet som innehas med hyresrätt eller ett en- eller tvåbostadshus som hyrs ut, 2.i anslutning till en lägenhet som innehas med bostadsrätt i ett flerbostadshus, eller 3.i anslutning till en ägarlägenhetsfastighet. 13 § Återställningsbidrag lämnas under förutsättning att 1.återställningen avser en åtgärd som har utförts med stöd av bostadsanpassningsbidrag enligt denna lag eller motsvarande äldre bestämmelser, och 2.anpassningsåtgärden på grund av ändrade förhållanden inte längre utnyttjas för sitt ändamål och åtgärden är till nackdel för andra boende. Återställningsbidrag lämnas inte om anpassningsåtgärderna har utförts med stöd av bostadsanpassningsbidrag som en ägare av ett flerbostadshus har övertagit rätten till enligt 4 §. 14 § Återställningsbidrag lämnas endast till den som äger en lägenhet som innehas med hyresrätt om 1.ägaren har gett kommunen rätt att anvisa den anpassade lägenheten till bostadssökande när den blir ledig, och 2.kommunen, när lägenheten blev ledig, inte kunde anvisa den till någon annan person med funktionsnedsättning. Övertagande av begagnad anordning 15 § En kommun får avtala om övertagande av en anordning som har installerats med stöd av bostadsanpassningsbidrag enligt denna lag eller motsvarande äldre bestämmelser och lämna ekonomiskt stöd för kostnader som kan uppstå i samband med ett sådant övertagande. Bidragens storlek och utformning 16 § Bostadsanpassningsbidrag, återställningsbidrag och bidrag till reparationer, besiktning och underhåll enligt 11 § lämnas med ett belopp (kontantbidrag) som motsvarar skälig kostnad för åtgärderna. Om sökanden och kommunen är överens om detta, får bostadsanpassningsbidrag och bidrag till reparationer, besiktning och underhåll lämnas som ett åtagande från kommunen att låta utföra åtgärderna. Om sökanden och kommunen är överens om detta, får bostadsanpassningsbidrag lämnas genom att en begagnad anordning överlämnas. 17 § Ansökan om bidrag lämnas in till den kommun där den bostad som avses med ansökan är belägen. 18 § I beslut om bidrag ska det anges vilka åtgärder bidraget avser. Om bidrag lämnas i form av kontantbidrag, ska även beloppet anges. Om bidrag lämnas enligt 16 § andra eller tredje stycket, ska detta anges i beslutet. 19 § Före utbetalningen av kontantbidrag eller verkställighet av bidrag som beviljats enligt 16 § andra eller tredje stycket får den kommun som har beviljat bidraget återkalla beslutet, om de förutsättningar som låg till grund för beslutet inte längre finns. 20 § Kontantbidrag betalas ut sedan de åtgärder som bidraget avser har utförts och de faktiska kostnaderna har redovisats. 21 § Kommunen får besluta om återbetalning av kontantbidrag helt eller delvis 1.om mottagaren av bidraget genom oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidrag felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp, 2.om bidrag i annat fall felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp och mottagaren skäligen borde ha insett detta. Kommunen får helt eller delvis efterge återbetalningsskyldigheten, om det finns särskilda skäl. 22 § Tillsyn över tillämpningen av denna lag utövas av den myndighet som regeringen bestämmer. 23 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om verkställigheten av denna lag. 24 § Kommunens beslut enligt denna lag och anslutande föreskrifter får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. 3.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ansökningar om bidrag som har kommit in till kommunen före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att 9 a § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ska ha följande lydelse. Med personlig assistans enligt 9 § 2 avses personligt utformat stöd som ges av ett begränsat antal personer åt den som på grund av stora och varaktiga funktionshinder behöver hjälp med sin personliga hygien, måltider, att klä av och på sig, att kommunicera med andra eller annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade (grundläggande behov). Den som har behov av personlig assistans för sina grundläggande behov har även rätt till insats enligt 9 § 2 för andra personliga behov om behoven inte tillgodoses på annat sätt. Den som har behov av mer än en personlig assistent , har rätt till två eller flera assistenter endast om möjligheterna att få bidrag enligt lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m., eller hjälpmedel enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), har utretts. Den som har behov av mer än en personlig assistent , har rätt till två eller flera assistenter endast om möjligheterna att få bidrag enligt lagen (2018:000) om bostadsanpassningsbidrag, eller hjälpmedel enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), har utretts. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2017:39. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet samt justitieråden Ny lag om bostadsanpassningsbidrag Enligt en lagrådsremiss har regeringen (Social- departementet) beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om bostadsanpassningsbidrag, 2.lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet , biträdd av departementssekreteraren . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om bostadsanpassningsbidrag Lagen benämns lag om bostadsanpassningsbidrag. Denna rubrik överensstämmer i stort med rubriken till lag. Lagen reglerar på samma sätt som tidigare bostadsanpassningsbidrag och återställningsbidrag. I den nya lagen om 24 paragrafer har därutöver tagits in en bestämmelse om åtagande från kommunen att låta utföra åtgärderna. Vidare finns en paragraf om reparationer och en paragraf om övertagande av begagnad anordning. Av lagrådsremissen framgår att av all bostadsanpassning kommer till stånd genom att kommuner åtar sig att utföra åtgärder, t.ex. ta bort trösklar och sätta upp handtag. Den föreslagna regleringen, som tar sin utgångspunkt i att bidrag i traditionell mening betalas ut, avspeglar således inte särskilt väl verkligheten. Fasthållandet vid att lagen i stort sett i alla dess delar reglerar bidrag, tvingar fram okonventionella begrepp för att täcka in den mångfald av stöd som lagen reglerar. Således talas det i 16 § andra stycket om bidrag i form av ett åtagande från kommunen att utföra åtgärderna, vilket nog får anses ligga långt utanför den innebörd som begreppet bidrag normalt sett har. När det sedan finns behov av att behandla bidrag i traditionell mening, används i 16 § första stycket begreppet kontantbidrag, vilket i sig blir missvisande eftersom bidraget knappast betalas ut i form av kontanter, dvs. sedlar eller mynt. Mot denna bakgrund bör det i den fortsatta beredningen av lagstiftningsärendet övervägas att se över de begrepp som används. Det kan t.ex. åstadkommas genom att utgå från begreppet stöd, och att även lagens rubrik avspeglar detta och ändras till exempelvis lag om stöd till bostadsanpassning. Om detta samlingsbegrepp används för att fånga upp de olika former i vilket bostadsanpassning sker, behöver man inte ta till de okonventionella begrepp som har exemplifierats ovan. Paragrafen reglerar möjligheten för ägare av ett flerbostadshus att överta rätten till bostadsanpassningsbidrag. Som förutsättning anges att bidraget ska ha beviljats i form av kontantbidrag och att ägaren åtar sig att låta utföra ”nödvändiga åtgärder”. De citerade orden kan ge intryck av att det i detta skede ska göras en bedömning av de aktuella åtgärdernas nödvändighet. Så förefaller emellertid inte vara fallet. Avsikten med regleringen torde därför komma bättre till uttryck om paragrafen avslutas med orden ” och att ägaren åtar sig att låta utföra de åtgärder som bidraget avser”. I bestämmelsen föreslås nya regler för bostadsanpassningsbidrag vid byte av bostad. Enligt nuvarande regler lämnas vid bostadsbyte bidrag för kostnadskrävande åtgärder endast under förutsättning att det finns särskilda skäl för att välja en bostad som kräver anpassning. Förslaget innebär att kravet på särskilda skäl tas bort, men vissa inskränkningar införs i fråga om vilka åtgärder som är ersättningsgilla.