prop · H503253 · 2018-05-02 00:00:00 — Även verksamheter där föreningen förmedlar uppdrag till sina medlemmar kan falla in under definitionen av arbetskooperativ, t.ex. lastbilscentraler eller taxiföretag. Andra typer av verksamheter förekommer också. Utredningen föreslår att det för arbetskooperativ och kooperativa hyresrättsföreningar ska bli möjligt att återbetala medlemsinsatser över deras nominella värde. 2015/16:4 instämde regeringen i detta såvitt avser kooperativa hyresrättsföreningar men kom till motsatt slutsats beträffande arbetskooperativ. Regeringen anförde att det finns skäl som talar för en möjlighet till ökad återbetalning i arbetskooperativa föreningar, t.ex. att medlemmarna är särskilt beroende av föreningen för sin försörjning och att det finns en tendens att medlemmarna väljer att ge företräde för lön eller ersättning till sig själva framför konsolidering och investeringar . pekade regeringen på att en rätt till återbetalning över nominellt belopp skulle kunna försvaga föreningens möjlighet att bygga upp en stabil kapitalbas och öka riskerna för föreningens borgenärer. Regeringen ansåg med hänsyn till bl.a. detta att övervägande skäl talade mot en vidgad möjlighet till återbetalning. När propositionen behandlades i tillkännagav emellertid som sin mening att regeringen bör återkomma med lagförslag som innebär att även ett arbetskooperativ ges vidgad möjlighet att återbetala medlemsinsatser med högre belopp än insatsernas nominella värde (bet. 2015/16:CU10, punkt 2, rskr. 2015/16:130). Vid den fortsatta behandlingen av frågan har inga allvarliga invändningar framförts mot att vidga möjligheten till återbetalning. 2017/18:253 organisationerna har i stället framhållit förslagets fördelar för de arbetskooperativa föreningarna. Även om det fortfarande finns skäl både för och emot utredningens förslag, finner regeringen mot denna bakgrund att förslaget kan genomföras. Reglerna bör utformas på samma sätt som de regler som har införts för kooperativa hyresrättsföreningar. Det innebär bl.a. att ett arbetskooperativ som vill kunna återbetala en medlemsinsats med ett högre belopp än insatsens nominella värde bör vara skyldigt att ta in bestämmelser om det i sina stadgar. En sådan stadgeändring bör med hänsyn till dess potentiellt långtgående ekonomiska konsekvenser kräva enhällighet bland samtliga röstberättigade i föreningen. Coompanion anser att utbetalningar av det aktuella slaget inte bör omfattas av de borgenärsskyddande bestämmelser som gäller för ordinarie återbetalningar av medlemsinsatser. De bestämmelserna innebär att en medlem inte har rätt att få ut ett högre belopp än det som avser hans eller hennes andel av föreningens eget kapital. Coompanion menar att detta i praktiken hindrar en förening från att bestämma att medlemmens lön eller anställningstid ska utgöra grund för beräkningen av det belopp som medlemmen har rätt att ta med sig när han eller hon går ur föreningen. Coompanion föreslår att föreningens fria egna kapital ska kunna fördelas och betalas ut oberoende av medlemmens andel av det egna kapitalet. Regeringen anser att en arbetskooperativ förening bör ha rätt att i stadgarna själv avgöra vilken modell som den vill använda sig av för att beräkna det belopp som en medlem har rätt att ta med sig när han eller hon lämnar föreningen. Även med regeringens förslag är det alltså möjligt att låta sådana faktorer som Coompanion nämner ligga till grund för beräkningen av vilket belopp som en medlem har rätt till. Om hela eller endast en del av det beloppet kan betalas ut avgörs av vad föreningens ekonomi tillåter. En lösning i linje med Coompanion förslag skulle riskera att i hög utsträckning urholka borgenärsskyddet i arbetskooperativa föreningar. Detta skulle kunna leda till att förtroendet för företagsformen bland kreditgivare och andra borgenärer skadas. Mot denna bakgrund anser regeringen, i likhet med utredningen, att det belopp som betalas ut till medlemmen inte bör få överstiga medlemmens andel av föreningens eget kapital vid tiden för avgången ur föreningen. I författningskommentaren beskrivs närmare hur reglerna är avsedda att fungera, se avsnitt 8. Svensk Kooperation och anför att återbetalning av medlemsinsatser med högre belopp än insatsens nominella värde bör anses utgöra en värdeöverföring från föreningen i form av vinstutdelning och att det bör införas lagregler som tydliggör det. Regeringen konstaterar att den aktuella formen av utbetalning sker i samband med att medlemmen lämnar föreningen. Utbetalningen är i regeringens förslag systematiskt inordnad i regelverket om återbetalning av medlemsinsatser. När reglerna om värdeöverföringar infördes i lagen om ekonomiska föreningar uttalades i lagförarbetena att återbetalning av medlemsinsatser följer ett särskilt regelverk när det gäller bl.a. borgenärsskyddet och att det därför inte finns skäl att låta sådana återbetalningar omfattas av bestämmelserna om värdeöverföringar, som delvis har ett motsvarande syfte. Samma bedömning gjordes beträffande bl.a. återbetalning av överinsatser Prop. 2017/18:253 och återbetalning till förlagsandelsinnehavare (se prop. 2015/16:4 s. 156 f.). Som anges ovan föreslår regeringen att de nu aktuella utbetalningarna ska omfattas av samma borgenärsskyddsregler som ordinarie återbetalningar av medlemsinsatser. Att låta utbetalningarna omfattas av reglerna om värdeöverföringar skulle medföra en klart mer komplicerad reglering. Mot bakgrund av det anförda framstår det inte heller som nödvändigt. Utredningen föreslår att en förening som i sina stadgar har bestämmelser om återbetalning av medlemsinsatser utöver nominellt belopp ska anmärka det i sin årsredovisning som en tilläggsupplysning. 2015/16:4 bedömde regeringen att ett sådant krav inte behövde införas såvitt avser kooperativa hyresrättsföreningar (s. 189). Regeringen gör ingen annan bedömning beträffande arbetskooperativa föreningar. Det är tillräckligt att de belopp som betalas ut synliggörs i medlemsförteckningen och årsredovisningen. 5.1Behandlingen av ekonomiska föreningar i skattehänseende Ekonomiska föreningar beskattas i huvudsak som aktiebolag. Utgångspunkten är att vinst hos ekonomiska föreningar dubbelbeskattas, dvs. först betalar föreningen skatt för sin vinst och därefter betalar andelsägaren skatt på den utdelning som föreningen lämnar. För ekonomiska föreningar som är kooperativa i skatterättslig mening gäller dock sådana lättnader att de som utgångspunkt är enkelbeskattade. En förening är kooperativ om den är öppen för nya medlemmar på det sätt som anges i lagen om ekonomiska föreningar och tillämpar lika rösträtt, se 39 kap. 21 § inkomstskattelagen. Enkelbeskattningen åstadkoms genom att föreningen har avdragsrätt dels för kooperativ utdelning, dvs. återbäring eller efterlikvider på medlemmarnas köp eller försäljningar, dels för utdelning på medlemsinsatser och förlagsinsatser (prop. 1996/97:163 s. 34 f.). Avdragsrätten för kooperativ utdelning har dock i vissa fall begränsats. Om en förening har medlemmar som får sådan utdelning som enligt 42 kap. 14 § inkomstskattelagen inte ska tas upp hos dem och det inte är fråga om enbart enstaka sådana medlemmar, får utdelningen dras av med högst ett belopp som motsvarar av statslåneräntan vid utgången av november året närmast före det kalenderår under vilket beskattningsåret går ut multiplicerat med summan av medlemmarnas omsättning med föreningen. För medlemmar i en producentkooperation är utdelning en skattepliktig intäkt i medlemmens näringsverksamhet, medan utdelning till en medlem i en konsumentkooperation tas upp i inkomstslaget kapital. Om den ekonomiska föreningen är ett fåmansföretag, kan det bli fråga om att utdelningen ska beskattas i inkomstslaget tjänst. Utdelning i form av återbäring som enbart minskar den skattskyldiges levnadskostnader ska inte tas upp till beskattning. 2017/18:253 5.2 Beskattning av utbetalning när en medlem går Regeringens förslag: Om en medlem som har gått ur en arbetskooperativ ekonomisk förening får utbetalt ett högre belopp än medlemsinsatsens nominella värde, med tillägg för eventuella emissionsinsatser, ska det överskjutande beloppet skattemässigt behandlas som lön till medlemmen om denne är en fysisk person. Medlemmen ska beskattas i inkomstslaget tjänst och föreningen ska ha rätt till avdrag med motsvarande belopp. Beloppet ska vara socialavgiftspliktigt. Om utbetalningen görs till en investerande medlem som är en fysisk person, ska dock beloppet behandlas som utdelning till medlemmen och tas upp i inkomstslaget kapital. Om medlemmen är en juridisk person eller en enskild näringsidkare som har sin andel i föreningen inom ramen för sin näringsverksamhet, ska utbetalningen också behandlas som utdelning men beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet. Föreningen ska ha rätt till avdrag med motsvarande belopp. Regeringens bedömning: En arbetskooperativ ekonomisk förening bör ha samma rätt till avdrag för utdelning till en investerande medlem som föreningen har för utdelning till en annan medlem. Utredningens förslag: Överensstämmer inte med regeringens förslag och bedömning. Utredningen föreslår att en utbetalning av det aktuella slaget skattemässigt alltid ska behandlas som utdelning. Enligt utredningens förslag ska en arbetskooperativ förening inte ha rätt till avdrag för utdelning till en investerande medlem (se SOU 2010:90 s. 661 och 668). Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna tillstyrker förslagen eller har ingen invändning mot dem. anser att den del av en utbetalning till en medlem som överstiger den ursprungligen inbetalda medlemsinsatsen ska behandlas som lön i stället för utdelning. Coompanion menar att utbetalningarna bör jämställas med utbetalning av emissionsinsatser. Förslaget och bedömningen i promemorian Beskattning av vissa utbetalningar från arbetskooperativ och vid förenklad avveckling av ekonomiska föreningar: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna, däribland , tillstyrker förslaget och delar bedömningen eller har ingen invändning mot dem. och Coompanion avstyrker förslaget. De anför att återbetalning av medlemsinsatser med högre belopp än insatsens nominella värde bör behandlas som utdelning. (), som också avstyrker förslaget, konstaterar att den del av det utbetalda beloppet som överstiger inbetalda insatser och emissionsinsatser ur föreningsrättslig synvinkel är en värdeöverföring och bör betraktas så även inkomstskatterättsligt. Även Företagarna avstyrker förslaget och bedömer att en värdestegring på insatt kapital bör beskattas utifrån huvudregeln, dvs. som inkomst av kapital. anför att förslaget är principiellt felaktigt. anser att utbetalningen avser eget kapital och att beskattning därför ska ske inom de regelverk som har utformats för sådana inkomster, dvs. 2017/18:253 anför att det finns skäl att överväga om utbetalningar som överstiger medlemsinsatsen ska beskattas på annat sätt än som inkomst av tjänst. Skälen för regeringens förslag och bedömning Utbetalning till fysiska personer Utredningen föreslår att det utbetalda belopp som överstiger den inbetalda medlemsinsatsen skattemässigt ska behandlas som en utdelning till medlemmen och att föreningen ska ha rätt till avdrag med motsvarande belopp (se SOU 2010:90 s. 668 f.). Det är också så motsvarande utbetalningar i kooperativa hyresrättsföreningar behandlas, se 39 kap. 23 § och 42 kap. 19 § inkomstskattelagen och prop. 2015/16:4 s. 199 f. anser att ett sådant synsätt beträffande arbetskooperativ leder till att ett belopp som närmast bör ses som uppskjuten lön beskattas i inkomstslaget kapital i stället för i inkomstslaget tjänst, som föreningen slipper betala socialavgifter på beloppet. I stället för att det överskjutande beloppet behandlas som utdelning bör det därför enligt behandlas som lön och lönekostnad. Coompanion anför däremot att utbetalningarna kan jämställas med utbetalning av emissionsinsatser. Det skulle innebära att föreningen får göra avdrag för utbetalningen och att medlemmen beskattas som för en utdelning (jfr 39 kap. 24 a § och 42 kap. 19 § inkomstskattelagen). I promemorian Beskattning av vissa utbetalningar från arbetskooperativ och vid förenklad avveckling av ekonomiska föreningar görs bedömningen att övervägande skäl talar för att utbetalningarna bör behandlas som lön till medlemmen och som lönekostnad hos föreningen. Enligt bedömningen i promemorian är det i ett typiskt arbetskooperativ medlemmarnas arbetsinsats som är det centrala i föreningens verksamhet. För den enskilde medlemmen kan medlemskapet och betalningen av en medlemsinsats ses som en förutsättning för att få anställning i föreningen eller tillgång till de uppdrag som förmedlas av föreningen. De allra flesta av de medlemmar som kommer i fråga för den nya formen av utbetalning har sannolikt utfört arbete åt föreningen, som anställda eller på annan grund. Bedömningen i promemorian är därför att det ligger nära till hands att se utbetalningen som en ersättning för utfört arbete. Enligt promemorian skulle utredningens förslag att utbetalningarna ska behandlas som utdelning kunna påverka medlemmarna i en arbetskooperativ förening att sänka sina löner för att i stället ta ut beloppet som återbetalda medlemsinsatser när de lämnar föreningen. I promemorian anges flera anledningar till varför detta skulle vara problematiskt. Det kan skapa en ryckighet i föreningens ekonomi om utbetalningar, som annars hade fördelats över , tas ut . Särskilt om flera medlemmar lämnar en mindre förening kan det vara svårt för föreningen att hantera situationen. Riskerna ökar också för de enskilda medlemmar som väljer att skjuta upp sin lön till dess att de lämnar föreningen. Eftersom utbetalningen är begränsad till medlemmens andel av föreningens eget kapital, kan en enskild medlem aldrig vara säker på att få tillbaka det belopp som han eller hon har ”satt av” genom att minska sin lön. Det kan inte heller bortses från att utredningens förslag öppnar för 2017/18:253 skattemässig inkomstomvandling där ökade återbetalningar av medlemsinsatser och minskade löner används som ett sätt att minska både skatt och I promemorian föreslås därför att en utbetalning ska be- handlas som lön till medlemmen och lönekostnad hos föreningen. , Svensk Kooperation och Coompanion anför att belopp som överstiger inbetalda eller genom insatsemis- sion tillgodoförda medlemsinsatser bör anses utgöra en värdeöverföring i form av vinstutdelning (se avsnitt 4) och skattemässigt bör behandlas som anför att det utbetalda beloppet i den del som överstiger inbetalda insatser och emissionsinsatser ur för- eningsrättslig synvinkel är en värdeöverföring från föreningen, dvs. utbetalning ur fritt kapital utan någon motprestation och att beloppet bör betraktas så även inkomstskatterättsligt. Näringsliv menar att utbetalningarna bör beskattas som inkomst av kapital. och Svensk Kooperation anser vidare att det inte är troligt att medlemmar skulle avstå lön om utbetalningen skulle behandlas som utdelning, bl.a. då föreningen kan gå med förlust och för- bruka det fria kapitalet. liv anför liknande synpunkter. kan medlemmen mycket väl ha den lön som erhålls från arbetskooperativet som huvudsaklig försörjning. I ett sådant fall är det inte troligt att någon inkomstomvandling kommer i fråga. nämnden anser även att det inte är motiverat att beskatta utbetalningar som inkomst av tjänst i de fall där värdetillväxten beror på andra faktorer än medlemmens arbetsinsats, t.ex. den allmänna konjunkturen. svårigheterna att avgöra vilka utbetalningar som har respektive inte har sin grund i medlemmens arbetsinsats anser fakultetsnämnden dock att det inte bör införas någon metod för fördelning mellan inkomst av tjänst och andra inkomster, utan att utbetalningarna bör beskattas som inkomst av antingen tjänst eller kapital. inte sällan torde ha andra anställda än medlemmar. Den del av fritt eget kapital som är hänförligt till dessa personers arbetsinsats kan inte ses som ersättning för medlemmarnas arbete. I likhet med bedömningen i promemorian anser regeringen att det kan antas att den värdetillväxt som sker i ett arbetskooperativ i hög utsträck- ning är hänförlig till medlemmarnas arbetsinsats. som anges i avsnitt 4 en särskild form av ekonomisk förening som känne- tecknas av att medlemmarna är anställda av föreningen eller på något annat sätt arbetar i dess verksamhet. Det är därför rimligt att se en utbetalning från en arbetskooperativ ekonomisk förening med ett belopp som över- stiger den inbetalda insatsen som en ersättning för utfört arbete, även om föreningens beräkningsgrund för utbetalningen i det enskilda fallet inte ut- går från t.ex. medlemmens anställningstid. Regeringen instämmer vidare i bedömningen i promemorian att det finns en risk för att inkomstomvand- ling sker om utbetalningarna skulle behandlas som utdelning och att det skulle vara problematiskt av de skäl som anges i promemorian. Sammanfattningsvis anser regeringen att övervägande skäl talar för att en utbetalning bör behandlas som lön till medlemmen och lönekostnad hos Beskattning hos medlemmen bör därmed ske i inkomstslaget tjänst om medlemmen är en fysisk person som inte bedriver näringsverk- samhet eller är en investerande medlem (se vidare nedan). I och med att en utbetalning som överstiger den inbetalda medlems- Prop. 2017/18:253 insatsen och det som eventuellt tillgodoförts genom insatsemission är inkomst av tjänst enligt inkomstskattelagen blir den också skattepliktig inkomst för utomlands bosatta, se 5 § 10 lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Någon ändring i den lagen behövs inte. anför att frågan om det är möjligt att tillämpa reglerna om ackumulerad inkomst inte berörs i promemorian och efterfrågar ett klargörande i denna del. Bestämmelserna om ackumulerad inkomst finns i 66 kap. inkomstskattelagen. Med ackumulerad inkomst menas en förvärvsinkomst som en fysisk person eller ett dödsbo får in ett beskattningsår, men som har tjänats in under minst två beskattningsår eller på något annat sätt hänför sig till minst två beskattningsår (66 kap. 1 § inkomstskattelagen). Syftet med bestämmelserna är att mildra verkningarna av den statliga inkomstskattens progression (prop. 1990/91:54 s. 265). En särskild skatteberäkning för ackumulerad inkomst ska göras bara om den skattskyldige begär det (66 kap. 2 § inkomstskattelagen). I inkomstslaget tjänst kan en skattskyldig få särskild skatteberäkning för all ackumulerad inkomst med undantag för engångsbelopp till följd av personskada som avses i 11 kap. 38 § eller 39 § första stycket (66 kap. 3 § inkomstskattelagen). Enligt regeringens bedömning skulle reglerna om ackumulerad inkomst kunna tillämpas på utbetalningar när en medlem har gått ur ett arbetskooperativ. Huruvida förutsättningarna för särskild skatteberäkning är uppfyllda i ett enskilt fall är dock en fråga som får avgöras av rättstillämpningen. påpekar att effekten av förslaget innebär att medlemmarnas skattemässiga situation blir än mer komplicerad att hantera och förstå än och anser att det bör övervägas om inte medlemmarnas beskattning bör ses över ur ett större perspektiv. Även Coompanion efterlyser en större översyn som omfattar en utförlig och genomgripande utredning om hur ekonomiska föreningar ska beskattas . Det ryms dock inte inom ramen för detta lagstiftningsärende att göra en större översyn av beskattningen av ekonomiska föreningar och deras medlemmar. Utbetalning till investerande medlemmar I en arbetskooperativ ekonomisk förening kan det också finnas investerande medlemmar, dvs. medlemmar som inte deltar i verksamheten på samma sätt som andra medlemmar utan endast bidrar med en medlemsinsats (se 1 kap. 8 § i den föreslagna lagen om ekonomiska föreningar, prop. 2017/18:185). Regeringen anser att en utbetalning som överstiger den inbetalda medlemsinsatsen och det som eventuellt tillgodoförts genom insatsemission som lämnas till en investerande medlem som har gått ur föreningen inte på samma sätt som en utbetalning till en annan medlem kan ses som uppskjuten lön. I stället ligger det nära till hands att behandla en sådan utbetalning som utdelning, till den del beloppet överstiger medlemsinsatserna. För investerande medlemmar som är fysiska personer bör utbetalningen därför behandlas som utdelning och tas upp i inkomstslaget kapital. Frågan om föreningens avdragsrätt behandlas nedan. Utbetalning till juridiska personer Medlemmar i en ekonomisk förening kan vara både fysiska och juridiska personer. För juridiska personer bör utbetalningen behandlas som utdelning, till den del beloppet överstiger den inbetalda medlemsinsatsen och det som eventuellt har tillgodoförts genom insatsemission. Föreningen bör ha rätt till avdrag med motsvarande belopp (se 39 kap. 23 § inkomstskattelagen). Utbetalning till fysiska personer som bedriver näringsverksamhet Det förekommer att enskilda näringsidkare är medlemmar i en arbetskooperativ ekonomisk förening. Om den enskilda näringsidkarens innehav av en andel betingas av näringsverksamheten räknas den till denna verksamhet (13 kap. 7 § andra stycket inkomstskattelagen). I promemorian föreslås att utbetalningar utöver den nominella medlemsinsatsen till enskilda näringsidkare inte ska ses som lön, utan som utdelning. vid anser att detta är en neutralitetsbrist i förhållande till anställda i ett arbetskooperativ och sådana som har osjälvständiga uppdrag från ett arbetskooperativ. En utbetalning över den nominella medlemsinsatsen kan bero på att näringsidkaren har utfört arbete för kooperativet och i ett sådant fall bör inkomsten enligt fakultetsnämndens uppfattning beskattas som inkomst av näringsverksamhet. Av samma skäl som för en anställd eller en osjälvständig uppdragstagare kan dock en sådan utbetalning ha en annan grund än utfört arbete. Sammantaget är det fakultetsnämndens uppfattning att utbetalningar till anställda, osjälvständiga uppdragstagare och enskilda näringsidkare av neutralitetsskäl bör behandlas på samma sätt. Regeringen konstaterar att en utdelning på en andel i en arbetskooperativ ekonomisk förening som räknas som tillgång i en enskild näringsverksamhet ska tas upp som inkomst i inkomstslaget näringsverksamhet, precis som ersättning för utfört arbete. till skattens storlek är det alltså ingen skillnad om en utbetalning av nu aktuellt slag anses vara utdelning eller ersättning för utfört arbete. Mot denna bakgrund är det inte motiverat att införa en särskild bestämmelse i inkomstslaget näringsverksamhet som gäller utbetalning till enskilda näringsidkare, utan beskattningen i dessa fall bör regleras på samma sätt som för juridiska personer, som också ska ta upp utbetalningen i inkomstslaget näringsverksamhet. Utbetalningar till dessa medlemmar bör alltså ses som utdelning. Föreningen bör ha rätt till avdrag med motsvarande belopp (se 39 kap. 23 § inkomstskattelagen). Utbetalning till fysiska personer som är delägare i fåmansföretag Om en arbetskooperativ ekonomisk förening är ett fåmansföretag enligt reglerna i 57 kap. inkomstskattelagen, ska utdelningar, räntor, andra inkomster och kapitalvinster på tillgångar och förpliktelser i eller avseende föreningen fördelas mellan inkomstslaget tjänst och inkomstslaget kapital enligt de särskilda reglerna i 57 kap. inkomstskattelagen (de s.k. 3:12- reglerna). Detta förutsätter dock att medlemmen är en fysisk person som själv eller genom närstående har varit verksam i föreningen i en sådan omfattning att medlemmens andel är kvalificerad enligt reglerna i det kapitlet. I promemorian föreslås att utbetalningar som görs till medlemmar i arbetskooperativ som är fåmansföretag ska tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst i sin helhet, dvs. utan att tillämpa den fördelning som föreskrivs i 57 kap. inkomstskattelagen. anför att reglerna i 57 kap. inkomstskattelagen tar sikte på att förhindra att arbetsinkomster omvandlas till kapitalinkomster.