prop · H503289 · 2018-08-28 00:00:00 — Diagram 1 Antal hushåll med bostadsbidrag (maj, 1 000-tal) 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 Källa: offentliga statistik, hämtad från . Som det nämndes i föregående kapitel riktas bostadsbidraget till både barnhushåll och ungdomar mellan . Andelen barnhushåll som uppbär bostadsbidrag har legat stabilt kring av samtliga mottagare, varav majoriteten avser ensamstående mödrar med hemmavarande barn. I en tidigare granskning av bostadsbidraget (RiR 2017:9) konstaterades att sammansättningen av bostadsbidragstagare har har koncentrerats till dem med de lägsta inkomsterna. fann också att en högre andel uppbär bostadsbidrag varaktigt av de som började uppbära 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bostadsbidrag , jämfört . Det konstaterades vidare att varaktigheten i bostadsbidragsberoende varierar mellan olika hushållstyper. får av bostadsbidragstagare i barnhushåll med ensamförälder fortfarande bostadsbidrag, jämfört med för barnhushåll med två vuxna. Det är därmed barnhushåll där de ekonomiska förutsättningar försämras allt eftersom som utgör majoriteten av mottagare av bostadsbidrag, vilket i sin tur riskerar att inverka negativt på förutsättningar för återbetalning av eventuella återkrav. 3.2 Ökad andel bostadsbidrag som leder till återkrav Reformen av bostadsbidraget 1997 ledde till att antalet bostadsbidragstagare minskade kraftigt. Minskningen skedde främst inom gruppen sammanboende med barn, vilket hänger ihop med att inkomstprövningen individualiserades.44 har andelen hushåll som får återkrav av bostadsbidrag ökat , en ökning som har accelererat , se diagram 2. Även andelen tilläggsbetalningar har varit relativt , dvs. en avstämning mot faktisk inkomst resulterar som oftast i att den faktiska inkomsten är högre än den inkomstbedömning som görs i samband med beslutet om utbetalning av bostadsbidrag. av de inkomstavstämda mottagarna av bostadsbidrag fick beslut om återkrav, vilket kan jämföras med att av hushållen fick beslut om tillägg. 43Riksrevisionen (2017,) s. 28–30. 2003/04:1, Uo 18, s. 66. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L Diagram 2 Antal avstämda hushåll och hushåll med återkrav och tilläggsbetalning Antal hushåll med återkrav Andel tillägg och åtekrav 3.2.1 Utökat förlåtandeintervall minskade främst tilläggsbetalningar När förlåtandeintervallet utökades sjönk enligt utvärdering antalet ärenden som behövde regleras i efterhand. Med den nya gränsen behövde cirka 118 000 ärenden regleras efter inkomstavstämningen 2004. Med den gamla gränsen hade antalet ärenden varit 234 000. Det var främst tilläggsutbetalningar under den nya gränsen som upphörde medan återkravsbelopp i större utsträckning låg över den nya gränsen.45 För staten innebar den nya gränsen en nettobesparing på . Detta mönster, att det höjda förlåtandeintervallet berörde främst mottagare som haft lägre inkomster än de preliminärt uppskattade, kvarstod 2014.46 3.3Utvecklingen av andelen återkrav som leder till skuldsättning Av de personer som får återkrav är det inte alla där återkravet leder till en kvarvarande skuld. För de gäldenärer som inte betalar återkravet kan återkravet leda till en kvarvarande skuld. –ökade antalet återkrav från 45Försäkringskassan (2005). 46Försäkringskassan (2014b), s. 89. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N cirka 67 000 stycken till 89 000 stycken, se tabell 1.47 har andelen återkrav som återbetalas tidigt i processen ökat något med konsekvensen att andelen återkrav som leder till skuldsättning minskar från . Under återkravsprocessen kan ansöka om att få en avbetalningsplan Det är emellertid en något mindre andel som har avbetalningsplan efter förfallodagen, 2012 jämfört 2017. Tabell 1 Antal återkrav vid inkomstavstämningen Anm. Procenttal avser andel av beslut av återkrav. Återkrav som kvarstår efter förfallodag avser helt eller delvis obetalda återkrav. Population: samtliga återkrav. Källa: Egna bearbetningar av data från fordringshanteringssystem Kåntra. 47Dessa återkrav avser ärenden som kvarstod i fordringshanteringssystem och är därför underskattade med cirka 10 000 återkrav (jämför med diagram 2). Anledningen till att vissa återkrav faller ur systemet är att återkrav som är återbetalade successivt försvinner ut ur fordringshanteringssystemet, exempelvis på grund av dödsfall, omtaxeringar och skuldsanering. Dessutom kan återkrav som är fullt återbetalade gallras ur systemet . Det har inte varit möjligt för att ange i vilken omfattning så sker eller vilken typ av återkrav som har fallit ur. Detta kan ge en viss skevhet i de återkrav som finns representerade i den kvarvarande statistiken, eftersom det inte går att utesluta att de återkrav som betalas av snabbare (och därmed kan försvinna ur systemet) berör mindre belopp. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L 3.3.1 Återkravsbeloppen har ökat över tid –2017 har återkravsbeloppen ökat med uttryckt såväl som median och genomsnitt och uppgick till cirka 5 200 respektive . Det finns dock en stor spridning i hur stora återkrav individerna får. Ungefär en fjärdedel, motsvarande mer än 20 000 av alla återkrav , översteg . Som det framgår i diagram 3 har de högsta återkraven ökat i storlek , och uppgår i vissa fall till . Ökningen kan bero på att de maximala beloppen i bostadsbidragen höjdes 2012 och 2014, vilket kan göra återkravsbeloppen större. Diagram 3 Belopp av återkrav, kronor Anm. Av boxarna ges den nedre kvartilen (), medianen () och den övre kvartilen Ändpunkterna på de lodräta strecken avser och . Punkterna avser medelvärdet. Population: samtliga personer som fick återkrav av bostadsbidrag 2011–2017. Källa: Egna bearbetningar av fordringshanteringssystem Kåntra. Återkravsbeloppens storlek varierar mellan olika grupper av bidragsmottagare. Sammanboende med barn får i regel något högre återkrav än ensamstående med barn (se diagram B2 i bilaga 1). Medianbeloppet för sammanboende med barn uppgick till , jämfört med för ensamstående. Återkravsbeloppen var dessutom något högre för individer med tre eller fler barn, jämfört med individer med ett eller två barn oavsett om det var barnhushåll med en eller två vuxna (se diagram B3 i bilaga 1). Detta kan bero på att fler barn berättigar (allt annat lika) till högre bostadsbidrag. Därmed blir även det potentiella återkravet större. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.3.2 Andelen obetalda återkrav ökar ju högre återkravet är I diagram 4 framgår att det finns ett tydligt negativt samband mellan hur snabbt ett återkrav betalas tillbaka och hur stort belopp det avser. Av de personer som fick ett återkrav 2016 på högst kvarstod av återkraven efter påminnelsen, resterande betalades tidigare i processen. Av återkrav i storleksordningen 5 000–återstod efter påminnelse, och därefter ökar andelen med högre återkravsbelopp. För de allra högsta återkravsbeloppen, dvs. de som översteg , kvarstod av skulden efter påminnelsen. Som framgick av diagram 3 är det emellertid en liten andel av återkraven som uppgår till så pass höga belopp. Diagram 4 Återbetalning av återkrav 2013–2017 (per beloppsstorlek) Population samtliga återkrav. Källa: Egna bearbetningar av fordringshanteringssystem Kåntra. 3.3.3Återkravsbeloppen är något högre för individer med lägst ekonomisk standard Genom att dela in de som får återkrav i så kallade inkomstdeciler48 är det möjligt att analysera hur återkravsbelopp är fördelade beroende på individernas 48Inkomstdecilgrupperna skapas genom att individer rangordnas med avseende på hushållets ekonomiska standard så att tio lika stora grupper skapas. Den ekonomiska standarden avser hushållets disponibla inkomst dividerad med konsumtionsvikten enligt den svenska konsumtionsenhetsskalan . Decilerna är beräknade på SCB () för . Den första respektive sista decilen innehåller de individer med lägst respektive högst ekonomisk standard. Följande indelning används: decil 1: 0–, 2: , 3: , 4: , 5: , 6: , 7: , 8: , 9: , 10: >438 971 kronor. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L Analysen avser de individer som fick återkrav av bostadsbidrag 2015. Dessa återkrav härrör från bostadsbidrag som betalades ut . Indelning visar att återkravsbeloppen i genomsnitt är något högre för individer med lägre ekonomisk standard jämfört med de i högre. För decil 1, som motsvarar den tiondel av individerna som har lägst ekonomisk standard, uppgick återkravet i genomsnitt till , jämfört med 6 900–i decil 8–10. Medianåterkraven är mer jämnt fördelade och ligger runt . Diagram 5 Belopp och fördelning av återkrav 2015 (per decil av ekonomisk standard), kronor och andel Anm. Av boxarna ges den nedre kvartilen (), medianen () och den övre kvartilen Ändpunkterna på de lodräta strecken avser och . Punkten avser medelvärdet. Population: Individer i barnhushåll med återkrav som kan matchas mot SCB() . Källa: Egna bearbetningar av fordringshanteringssystem Kåntra och SCB (). Fördelningen av återkrav (den streckade linjen och högra skalan) visar att majoriteten av återkraven går till individer i decil 1–3, dvs, de tre grupper med lägst ekonomisk standard. Fördelningen visar också att det är en liten andel individer med återkrav i de höga decilerna. Om decilindelningen i stället görs med avseende på disponibel-inkomst utan hänsyn till försörjningsbördan förskjuts fördelningen åt höger och återkraven är större i de högre decilerna än i de lägre, se diagram B1 i bilaga 1. Resultaten kan tolkas som att individerna som får återkrav inte tillhör de med allra lägst disponibel inkomst – men att de har hög försörjningsbörda i förhållande till den disponibla inkomsten. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.3.4Höga återkravsbelopp i relation till den disponibla inkomsten bland ekonomiskt utsatta Ett återkrav av en given storlek kan påverka individer olika beroende på vilken betalningsförmåga de har. Genom att ställa återkravsbeloppen i relation till den månatliga disponibla inkomsten ges en indikation på förmågan att betala hela återkravet före förfallodagen.49 Diagram 6 visar att individer i hushåll med låg ekonomisk standard i hög utsträckning får återkravsbelopp som är stora i förhållande till den månatliga disponibla inkomsten. För hälften av alla individer i den lägsta inkomstdecilen överstiger återkravsbeloppet av den månatliga disponibla inkomsten.50 En fjärdedel av de som fått återkrav i samma decilgrupp har fått återkrav som överstiger av den månatliga disponibla inkomsten. Återkravets storlek i förhållande till den disponibla inkomsten minskar sedan i högre inkomstdeciler. För individer med återkrav i den andra och tredje inkomstdecilen uppgår medianen av återkravsbeloppet till av den månatliga disponibla inkomsten. En fjärdedel av dessa får återkrav som på av den månatliga disponibelinkomsten. I de två lägsta decilerna förekommer det i vissa fall att återkraven överstiger hela den månatliga disponibla inkomsten. I de högsta decilerna är återkravet litet i förhållande till den disponibla inkomsten, men som tidigare nämnts är det få individer med återkrav i dessa kategorier. 49I analysen används den disponibla inkomsten för året delat på 12 för att få en uppskattning av den månatliga disponibla inkomsten. 50I den lägsta inkomstdecilen förekommer några personer med negativ disponibel inkomst. Detta kan vara ett resultat av att personer har återbetalat studielån eller haft kapitalförluster som varit stora jämfört med inkomsten. Dessa personer tas bort i analysen då deras uppmätta värde är svårtolkat och snedvrider analysen. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L Diagram 6 Återkravets storlek i förhållande till månatlig disponibel inkomst och fördelning 2015 (per decil av ekonomisk standard), andelar Anm. Av boxarna ges den nedre kvartilen (), medianen () och den övre kvartilen Ändpunkterna på de lodräta strecken avser och . Punkten avser medelvärdet. Population: Individer i barnhushåll med återkrav som kan matchas mot SCB () med disponibel inkomst större än 0. Källa: Egna bearbetningar av fordringshanteringssystem Kåntra och SCB (). 3.3.5 Sämre ekonomi riskerar ge kvarvarande skulder av återkrav. Som det framgick i föregående avsnitt fick en fjärdedel av individer i hushållen med lägst ekonomisk standard ett återkravsbelopp som översteg den månatliga disponibla inkomsten . Av det följer att det är just individer i de lägsta inkomstdecilerna som i högst grad har kvarstående skulder efter förfallodagen, cirka 25–i decil 1–2 jämfört med omkring 10–i decil 8–10, se diagram 7. Andelen som betalar återkravet är generellt sett högre ju högre inkomstdecil individen med återkrav befinner sig i. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 7 Återkrav med avseende på när de återbetalas (per decil av ekonomisk standard) Population: Individer i barnhushåll med återkrav som kan matchas mot SCB () . Källa: Egna bearbetningar av data från fordringshanteringssystem Kåntra och SCB (). Det finns vissa ytterligare skillnader mellan gruppen som betalade sina återkrav och de vars återkrav kvarstod efter förfallodagen, se tabell B1 i bilaga 1. Gruppen vars återkrav kvarstod efter förfallodag hade lägre förvärvsinkomst i genomsnitt, jämfört med i gruppen som betalade . Förekomsten av sjukpenning var dessutom hälften så låg, jämfört . Gruppen uppbar även lägre belopp av bostadsbidrag och ekonomiskt bistånd i genomsnitt och var i lägre grad ekonomiskt utsatta51, jämfört . 3.4 Återkommande återkrav är vanligt Ett tidigare återkrav eller kvarstående skuld till är inget hinder för att söka nytt bostadsbidrag. I detta avsnitt analyseras förekomsten av återkommande återkrav och skulder av återkrav. Det är vanligt att personer som får återkrav av bostadsbidrag har haft återkrav även . Åren 2013–2017 har andelen individer med historiska återkrav varit relativt , men antalet har ökat i takt med att återkraven har ökat i antal, se 51Ekonomiskt utsatt definieras som att personens ekonomiska standard understiger av medianen. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L Perioden –ökade antalet personer som haft tidigare återkrav från cirka 19 000 till 23 000, vilket innebar en minskning av andelen från till . Likaså ökade antalet individer med tidigare återkrav perioden –2017 från cirka 9 000 till 12 000, vilket motsvarar en andel på cirka 13–. Antalet personer som haft återkrav eller längre uppgick till knappt 12 2017, motsvarande av alla med återkrav. Tabell 2 Historiska återkrav 2013–2017 Antal år med återkrav av Population: Samtliga återkrav. Källa: Egna bearbetningar av data från fordringshanteringssystem Kåntra. När de med återkrav delas upp beroende på om de haft återkrav av bostadsbidrag eller skulder efter återkrav tidigare år framkommer vissa skillnader, se tabell B2 i bilaga 1. De som har ett eller av tidigare återkrav 2015 hade lägre belopp av bostadsbidrag än dem utan tidigare återkrav, men däremot har de som har haft en eller flera skulder av bostadsbidrag tidigare högre bostadsbidrag. De utan tidigare skulder av bostadsbidrag uppbar i genomsnitt i bostadsbidrag 2015, jämfört med 19 000–för de med ett eller av skulder av återkrav.52 Det är ingen större skillnad i ekonomisk utsatthet i gruppen med och utan historiska återkrav, tvärtom är andelen ekonomiskt utsatta lite lägre för de som har haft flera tidigare återkrav. till om individen har skulder på grund av återkrav eller ej framgår det att andelen med låg ekonomisk standard är ungefär lika hög, med undantag för de som har haft med skulder tidigare för vilka andelen är något högre. 52Resultaten avseende skulder bör tolkas försiktigt eftersom det är få kvarstående observationer i datasetet med den uppdelningen. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det är ungefär lika stor andel sammanboende som ensamstående barnhushåll som inte har haft återkrav eller skulder av återkrav , . Men ensamstående i hushåll med barn är överrepresenterade bland de som har haft återkrav av bostadsbidrag ett eller . Skillnaden är ännu tydligare sett till vilka som har haft upprepade skulder till följd av återkrav av bostadsbidrag. En tolkning är att sammanboende med barn å ena sidan är överrepresenterade bland bostadsbidragstagare som får återkrav, men att dessa återkrav i lägre grad leder till skulder. Statistiken indikerar att det finns vissa mönster i vilka gäldenärer som får kvarvarande skuld av sitt återkrav av bostadsbidrag. För att tydligare belysa olika faktorers inverkan på risken att bli skuldsatt på grund av återkrav av bostadsbidrag har även en så kallad logistisk regression gjorts för att skatta risken att återkravet leder till skuldsättning (se bilaga 2 för en beskrivning och resultat). Resultaten visar att den enskilt mest avgörande faktorn för om återkravet av bostadsbidraget leder till en skuld verkar vara om det finns en tidigare skuld av återkrav. Detta förstärker misstanken att bostadsbidraget kan leda till en inlåsning i skuldsättning ifall hushållet har svårt att klara av ett eventuellt återkrav. 3.4.1 Blandade inkomster kan ge återkrav som är svåra att betala En sak som kännetecknar individer i barnhushåll som har problem med att betala återkrav, så att återkraven leder till skuldsättning och upprepade återkrav, är att de i större utsträckning än övriga grupper har blandade inkomster. Förvärvsinkomster blandas ihop med utbetalningar från transfereringssystemet, främst i form av sjukpenning. Följande analyser avser , för gruppen som fick återkrav 2015. Bland de individer som fick en skuld av återkrav 2015 är det en högre andel med blandinkomster än i gruppen som betalade (se tabell B3 i bilaga 1). hade en kombination av förvärvsinkomst och sjukpenning i gruppen som senare fick skuld av återkrav 2015, jämfört i gruppen som betalade återkravet . Andelen som kombinerade förvärvsinkomst med sjuk- och aktivitetsersättning var också högre, jämfört med Även inkomstnivåerna skiljer sig åt beroende på om återkravet 2015 betalas eller ej. De som fick en skuld av återkrav 2015 hade i genomsnitt i förvärvsinkomst 2013, jämfört med i gruppen som betalade före förfallodagen. Gruppen som betalade sina återkrav hade i genomsnitt lägre bostadsbidrag, cirka 19 000 jämfört med för gruppen som fick kvarvarande skuld, och fick i genomsnitt återbetala tillbaka en mindre andel bostadsbidraget som återkrav , jämfört . Gruppen som fick en skuld hade alltså lägre förvärvsinkomster i R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L genomsnitt än gruppen som betalade , men verkar ändå ha underskattat sin bidragsgrundande inkomst 2013 i något större utsträckning. Även bland de som har haft upprepade återkrav finns en större andel individer som har ojämna inkomster över året, där förvärvsinkomster blandas med utbetalningar från transfereringsinkomster (se tabell B2 i bilaga 1). Vad gäller individer i barnhushåll som har haft återkrav är andelen med ersättning från sjukförsäkringen 21–. Det kan jämföras för de som endast har haft återkrav och inte . Bland de som har haft tidigare skulder ett eller är andelen med blandade inkomster från sjukersättning och förvärvsinkomst 21–, jämfört bland de som inte haft tidigare skulder av återkrav. 3.4.2 Att få återkrav avskräcker inte från att söka bostadsbidrag igen Som nämndes i avsnitt 1.1.3 har det i tidigare studier och skrivelser framhållits att det finns en risk att återkrav ska leda till att personer som är berättigade till bostadsbidrag inte söker det. Detta kan innebära att hushåll som egentligen har behov av bostadsbidrag inte uppbär det, vilket kan leda till en lägre ekonomisk standard. Eftersom många av de hushåll som potentiellt sett kan uppbära bostadsbidrag är barnhushåll kan det riskera att leda till barnfattigdom. Ett sätt att undersöka om återkrav av bostadsbidrag ger en avskräckande effekt är att studera mörkertalet. Mörkertalet visar hur stor andel av de som beräknas vara berättigade till bostadsbidrag53 som inte uppbär det. Tabell 3 visar mörkertalet av bostadsbidrag uppgår till totalt sett cirka en tredjedel av alla som kan vara berättigade i barnhushåll. Av tabellen framgår också att bostadsbidragets mörkertal är större i den grupp som inte har återkrav av bostadsbidrag. Mörkertalet i gruppen som inte har återkrav uppgår till jämfört i gruppen som har återkrav. 53För att beräkna vilka som är berättigade till bostadsbidrag simuleras den bidragsgrundande inkomsten med hjälp av FASIT-modellen. En utförlig beskrivning av tillvägagångssättet återfinns i bilaga 2. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 3 Mörkertal av bostadsbidrag 2015 Nej (mörkertal) Har fått återkrav av Analysen avser individer i barnhushåll som beräknas vara berättigade till bostadsbidrag och inkluderar därmed bara de återkrav som kan matchas mot individer i SCB(). Procent avser andel av radsumma. Källa: Egna bearbetningar av data från fordringshanteringssystem Kåntra och SCB (FASIT, ). Resultaten indikerar att det är sannolikt något annat än rädsla för återkrav som påverkar mörkertalet. En möjlig förklaring är att mörkertalet beror på okunskap om att bostadsbidrag går att söka. För att undersöka detta har analysen även gjorts med begränsning till de som tidigare haft bostadsbidrag för att fokusera på de som med hög sannolikhet känner till bostadsbidraget, se tabell B4 i bilaga 1. Med denna begränsning är mörkertalet bland de som beräknas vara berättigade något större för gruppen som har återkrav 2015 jämfört med gruppen som inte har återkrav 2015, jämfört . En tolkning är att i gruppen som känner till bostadsbidrag avskräcker återkrav från att söka nya bostadsbidrag endast marginellt, men eftersom beräkningen av berättigande är något osäker bör resultatet tolkas försiktigt. Att mörkertalet sjunker kraftigt när endast de som har haft bostadsbidrag inkluderas talar för att okunskapen om bostadsbidraget bland de som beräknas vara berättigade till det kan vara betydande – men den exakta omfattningen är inte möjlig att urskilja då mörkertalet kan ha fler orsaker. Eftersom mörkertalet i gruppen totalt sett kan uppgå till cirka en tredjedel, vilket bedömer vara en betydande andel, vore ytterligare kunskap om mörkertalet värdefullt. Någon djupare analys av mörkertalet har det dock inte varit möjligt att göra inom ramen för denna granskning. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R K R A V A V B O S T A D S B I D R A G – L Ä T T A T T G Ö R A F E L 4Försäkringskassans och regeringens åtgärder i fråga om återkrav I detta kapitel redovisas den problembild kring återkrav som uppmärksammats i tidigare utredningar. Därefter redovisas regeringens och åtgärder för att förbättra återkravshanteringen. 4.1 Problembild enligt tidigare utredningar uttalade sin oro över brister i det reformerade bostadsbidragssystemet, bland annat att reformen ledde till en större risk för återkrav. Utskottet menade att problematiken borde följas upp och åtgärder för att minska risken för återkrav borde övervägas. Detta ledde till ett tillkännagivande från om vikten att belysa träffsäkerheten hos de preliminära bostadsbidragen och hur denna kan förbättras. 4.1.1 Svåra inkomstbedömningar och kontroller