prop · H503139 · 2018-03-20 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2017/18:139 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten inom m.m. och . 1 Utvecklingen i och 2 Den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna 3 EU:s anslutning till för de mänskliga 4 Samarbetet med parlamentariska församlingen och kongressen för regionala och lokala myndigheter............................. Kongressen för regionala och lokala myndigheter (kongressen) ....................................................................... 5 Övergripande frågor och helåret Romers möjligheter att åtnjuta sina Lika rättigheter oavsett sexuell läggning, Rättigheter för personer med Ett utökat samarbete om tekniskt bistånd, demokrati - utvecklingsbank (CEB) 6 Relationer till andra länder och utvecklingen i vissa Konflikter i och mellan medlemsstater............................ 7 Relationer till internationella organisationer.................................. Europeiska unionen (EU) ................................................ 7.2Organisationen för säkerhet och samarbete i Förteckning över medlemsstater samt kandidat- och Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ 2017/18:139 1 Utvecklingen i under andra som gått har det skett en förhållandevis dyster utveckling inom kärnvärden, nämligen mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Verksamheten i fortsätter att utspelas mot en bakgrund av ekonomiska svårigheter, terrorhot och flyktingkris på den europeiska kontinenten. Politisk populism och främlingsfientliga krafter får förstärkt genomslag i flera av medlemsstaterna. Tendensen fortsätter mot bristande förtroende för gemensamma institutioner och gemensam övervakning av rättighetsfrågor bland vissa länder och befolkningsgrupper. Flera länders brist på respekt för sina åtaganden inom ramen för medlemskapet i har kommit i förstärkt belysning genom en på sina håll dramatisk utveckling och att enskilda principiellt viktiga frågor ställts på sin spets. Det gäller särskilt utvecklingen i efter kuppförsöket respektive illegala annektering av och Sevastopol och utvecklingen i östra . Dessa utmaningar har genomsyrat arbetet i . Utvecklingen har som regel diskuterats vid samtliga möten i ministerkommittén. I har utvecklingen rest grundläggande frågor om rättsstatens funktion och demokratiska principers tillämpning. generalsekreterare har, med stöd av medlemsstaterna, verkat för en intensifierad dialog för att bemöta utvecklingen och bidra till att respekten för och andra grundläggande normer återupprättas. Visst gehör har detta arbete fått, främst genom inrättandet av en kommission i för prövning av ingripande åtgärder mot enskilda efter kuppförsöket, men på det hela taget är situationen nedslående. har konstaterat att möjligheter finns för enskilda i att framföra klagomål mot kränkningar av i nationell domstol. Enligt ska alla effektiva nationella möjligheter att få ett påstående om kränkning av konventionen ha uttömts innan kan ta upp ett mål till prövning i sak. slutfördes sådana nationella prövningar i ökande omfattning med följd att ett betydande antal mål framöver kan väntas till för prövning. Uppslutningen i ställningstaganden mot den ryska aggressionspolitiken i har manifesterats i en rad tydliga majoritetsbeslut i ministerkommittén där har isolerats, t.ex. års utrikesministermöte i med entydiga ställningstaganden om läget på . Vid utrikesministermötet i fick konflikten och det ryska agerandet återigen en framträdande roll. kommissarie för de mänskliga rättigheterna har besökt och uttalat sig om utvecklingen i konfliktområdena i . Konflikten mellan och har också funnits med i ministerkommitténs diskussioner. I en rad majoritetsbeslut, senast inför utrikesministermötet i , har ministerkommittén tagit klar ställning i fråga om de georgiska utbrytarregionerna. Såväl som har reagerat med att man frånträdde sitt frivilliga åtagande om ställning som s.k. stor bidragsgivare till organisationen. Det motsvarade en neddragning av budgeten med ca på årsbasis. parlamentariska församlingens val av pristagare , en turkisk domare. ställde in betalningen av en del av sin medlemsavgift till under hänvisning till de sanktioner med bl.a. indragen rösträtt som den parlamentariska församlingen (PACE) beslutade och vidhöll . dess har valt att inte delta i parlamentarikersamarbetet. agerandet saknar stöd i regelverket. Dessa åtgärder har skapat stor osäkerhet inom . särskilt frågan om huruvida den ryska betalningsinställelsen kommer att Ett omfattande arbete med besparingar, omdisponeringar och finansiell återetablering av organisationen har inletts och kommer, oavsett hur de enskilda frågorna utvecklas, att behöva fortgå under en rad år. för denna skrivelse utgjorde den försämrade situationen Generalsekreteraren har inrättat ett särskilt förfarande för att följa upp genomförandet av landets förpliktelser enligt medlemskapet i Bristen på utveckling i fråga om den fängslade oppositionspolitikern föranledde ministerkommittén att fatta beslut om att hänskjuta frågan till om huruvida en konventionspart, i det här fallet , brustit i att uppfylla sin skyldighet enligt att verkställa har tidigare slagit fast att frihetsberövandet och fängslandet av Ilgar Mammadov saknar laglig har kommit långt i effektiviseringen av sitt arbete och har radikalt kunnat minska det tidigare stora antalet mål som väntade på behandling och avgörande. Den positiva utvecklingen vände tillfälligt men fortsatte igen , och var antalet pågående mål nere på totalt 56 000. Kommissionen för demokrati genom lag () bekräftade sin ställning som en central rättslig rådgivare genom en rad yttranden i starkt omstridda frågor. Kommissionen tas regelmässigt i anspråk för granskning av konstitutionella lagstiftningsprojekt i Särskilt i medlemsstater med stort reformbehov, som , fullgör en central uppgift för att stärka respekten för kärnvärden. Debatten om övervakningsmekanismer har fortsatt även Generalsekreteraren har, i samråd med ordförandena i centrala övervakningskommittéer, tagit steg för att förenkla och förtydliga arbetet. Syftet är att skapa en bättre översikt och säkerställa att övervakningskommittéernas arbete resulterar i mer fokuserade kommissarie för mänskliga rättigheter har genomfört omfattande granskningsmissioner och aktivt bidragit till konkreta utgör MR-kommissarien med sina ställningstaganden och kommentarer en kraftfull röst i pågående debatter. Det gäller i synnerhet i fråga om migranter och minoriteter, bland annat romer, men även i förhållande till jämställdhets- och hbtq-frågor. genomförde ett landbesök i . övervakningsorganen inom , som kommittén för förhindrande av tortyr (CPT) och kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI), driver ett långsiktigt och konsekvent arbete med granskning av medlemsstaterna och slutsatser i övergripande rekommendationer. besökte inför sin femte rapport om . Biståndsprogramverksamheten för demokrati- och rättsstatsutveckling byggs kontinuerligt ut i Öst- och med hjälp av främst EU- är det viktigaste programlandet med som och dess tillämpning samt stöd och hjälp till medlemsstaterna och partnerländerna att utveckla respekten för de mänskliga rättigheterna, rättsstatens principer och grundläggande demokratiska värden förblir för överskådlig tid en krävande men viktig har haft kontor och närvaro på sjutton En svensk UD-tjänsteman är ställd till förfogande som chef för i sedan 1 har i sin tvåårsbudget –2019 planerat för sitt bidrag till genomförande av FN:s utvecklingsmål i agenda 2030. verksamhet utgör ett ledande bidrag för förverkligande av utvecklingsmålen i det paneuropeiska sammanhanget. Arbetet med jämställdhet och hbtq-frågor befästes . Grundvalen för jämställdhetsarbetet finns i en flerårig strategi. frågor kan sekretariatet fortsatt luta sig mot finansiering över den gemensamma budgeten av en funktion för råd och stöd till accepterade till slut en sådan lösning, i en internationell organisation och uppgörelsen bekräftades . Arbetet mot kvinnovåld i den nya Istanbulkonventionen har förts framåt med granskning av sex medlemsstater och ett ökat antal Förberedelse för en granskningsrapport om inleddes Istanbulkonventionen som trädde ikraft erbjuder en utmärkt bas för att sätta politiskt fokus på frågor om våld mot kvinnor och våld i hemmet, inte minst som avsikten är att kombinera konventionen med program för stöd till länder. som skrivelsen avser fanns även frågor om åtgärder mot diskriminering och behandling av minoriteter högt på dagordningen, främst inom ramen för existerande övervakningsmekanismer. omdiskuterade, nya europeiska romska kulturinstitutet (Eriac) etablerades i med som ledande initiativtagare och medaktör. Rapporter avseende efterlevnad av ramkonvention om skydd för nationella minoriteter samt under den europeiska stadgan om landsdel- och minoritetsspråk presenterades . Det särskilda webbverktyget till stöd för journalisters säkerhet byggdes ut och antalet deltagande, ledande journalistorganisationer har ytterligare har vid ett stort antal tillfällen uppmärksammat frågor om yttrande- och mediefrihet. 2Den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har haft problem med en stor tillströmning av klagomål som lett till en svårhanterlig arbetsbörda och höga balanser av pågående mål (mer information om , målen och reformprocessen finns på webbplats . Situationen förbättrades avsevärt genom den möjlighet för en ensam domare att avvisa och avskriva enklare fall som infördes genom ändringsprotokoll 14 till och som trädde i kraft . De fyra högnivåkonferenser som hållits , de två senaste i och i , har resulterat i lika många politiska deklarationer och bidragit till ytterligare åtgärder bl.a. genom protokoll 15 och 16 till konventionen. Dock har inget av dessa protokoll ännu trätt i kraft. ratificerade protokoll 15 . antog ministerkommittén en rapport med förslag som syftar till att säkra konventionssystemets långsiktiga framtid. På basis av förslagen har en arbetsgrupp gjort en översyn av urvals- och nomineringsprocessen för domare i för att säkerställa domares auktoritet, såväl nationellt som internationellt. En rapport antogs av för mänskliga rättigheter (CDDH) (Se CDDH:s webbplats /en/web/human- rights-intergovernmental-cooperation). En annan arbetsgrupp ägnar sig åt att ta fram en rapport om förhållande till andra internationella normsystem. Under det danska ordförandeskapet i ministerkommittén, –, har det hållits en högnivåkonferens för experter om framtiden för övervakningssystemet enligt . En ministerkonferens på samma tema äger rum i , då en ny deklaration är planerad att antas. 3EU:s anslutning till för de mänskliga rättigheterna I och med Lissabonfördragets ikraftträdande finns en skyldighet för EU att ansluta sig till . Genom EU:s anslutning till konventionen kommer EU och dess institutioner att sättas under extern kontroll av som kan hålla EU:s institutioner ansvariga för kränkningar av konventionen. EU och träffade en överenskommelse om ett utkast till anslutningsavtal. begärde därefter att EU- 2017/18:139 domstolen skulle yttra sig i fråga om avtalsutkastets förenlighet med EU- fördragen. meddelade sitt yttrande. Domstolen kom fram till att avtalsutkastet inte fullt ut är förenligt med EU- fördragen. pågår en analys av domstolens yttrande inom bl.a. för att reda ut vilka åtgärder som krävs för att anslutningen ska komma till stånd. Förhandlingar har återupptagits inom EU i rådsarbetsgruppen för grundläggande rättigheter, medborgerliga rättigheter och fri rörlighet för personer och inriktningen för arbetet är att internt inom EU försöka hitta lösningar på domstolens kritiska synpunkter. När rådet hittar lösningar som bedöms kunna tillgodose synpunkterna, kan förhandlingarna med återupptas. övergripande målsättning är att anslutningen till ska komma till stånd och att anslutningen ska bidra till att stärka både den enskildes och ställning. 4 Samarbetet med parlamentariska församlingen och kongressen för regionala och lokala myndigheter Flera frågor har resulterat i en mer turbulent period för PACE än avgick PACE:s ordförande spanjoren Agramunt efter en uppslitande förtroendekris gentemot honom. ersattes tillfälligt som ordförande av den cypriotiska ledamoten Vid januarisessionen 2018 valdes den italienske ledamoten till ny ordförande för en tvåårsperiod. är företrädd med tolv riksdagsledamöter i PACE i form av sex ordinarie ledamöter och sex suppleanter. Samarbetet mellan och har PACE:s ordförande och dess rapportörer har deltagit i meningsutbyten med ministerkommittén och andra relevanta rapportörs- och arbetsgrupper och på liknande sätt har ordföranden för rapportörs- och arbetsgrupper bjudits in till informationsutbyte med PACE:s olika kommittéer. hölls ett gemensamt möte mellan PACE och ministerkommittén för att diskutera önskvärdheten av ett nytt toppmöte av samt behovet av gemensamma regler i PACE och ministerkommittén i fråga om representation och rösträtt. kommitté en ad hoc-kommitté för att se på behovet av att ändra de interna procedurreglerna om ackreditering och rösträtt. Diskussionerna har dominerats av två frågor. har handlat om den parlamentariska församlingens förlängning 2015 av den temporära indragningen av rösträtt i PACE sedan 2014 som en konsekvens av illegala annektering av . 2017/18:139 har i protest fortsatt att inte sända några ledamöter till PACE. har även upphört att betala huvuddelen av sina obligatoriska bidrag till . Möten mellan PACE:s ledning och utvalda Duma-ledamöter liksom mellan generalsekreterare och ryska regeringsrepresentanter har ägt rum. Arbetet med att försöka finna en lösning har intensifierats från både och rysk sida. Den andra frågan har gällt korruptionsanklagelser. Stor medial uppmärksamhet har ägnats anklagelser mot flera PACE-ledamöter om att de mot ersättning skulle ha röstat för texter och beslut i PACE som presenterar en snedvriden bild av utvecklingen och val i . För att återställa förtroendet och undersöka sanningshalten av anklagelserna röstade PACE igenom ett åtgärdsprogram för ökad transparens och en bättre uppförandekod för PACE-ledamöter. Man beslöt även tillsätta en extern bestående av tre väl respekterade jurister. En av de tre är den svenska domaren . Kommissionen förutses komma att presentera sina resultat i PACE . Bland övriga frågor som rönt stor uppmärksamhet finns situationen i . I en resolution av PACE riktas skarp kritik mot utvecklingen i efter kuppförsöket . Man beslöt att återföra till PACE:s procedur för en mer rigorös övervakning av medlemsstaters fullgörande av sina åtaganden. Även situationen för mänskliga rättigheter i har stått i fokus genom antagandet av flera resolutioner. Under junisessionen 2017 stod migrations- och flyktingfrågor i i centrum. Justitieminister deltog som en av huvudtalarna. PACE beslöt att tilldela till den yazidiska kvinnan , som lyckats fly från Isil. Med priset vill man rikta uppmärksamhet mot yazidiska kvinnors utsatta situation. tilldelades den frihetsberövade turkiske domaren , ordförande för den upplösta och åklagare . 4.2Kongressen för regionala och lokala myndigheter (kongressen) Kongressen för regionala och lokala myndigheter träffas i sessioner . företräds av sex ledamöter och sex suppleanter. valdes österrikiskan till kongressens första kvinnliga ordförande. Kommuner och Landstings vice ordförande valdes till ordförande för den lokala kammaren. Kongressen utsåg den svenska delegationsordföranden till rapportör för , där hon efterträder . 2017/18:139 En rad händelser och val inom regionen har präglat kongressens arbete och övervakning . Huvudämnet var en decentraliserad politik för en framgångsrik integration av migranter. Uppmärksamhet har även fortsatt legat på kongressens övervakning av länders genomförande av den lokala stadgan och dess övervakning av lokala och regionala val. Kongressen har riktat uppmärksamhet mot situationen i där ett antal lokala borgmästare arresterats och ännu fler avsatts utan att nya val hållits. De har i stället ersatts av personer utnämnda av regeringen. Kongressen har även diskuterat åtgärder för ökad jämställdhet mellan män och kvinnor, antagit program till förebyggande av radikalisering samt åtgärder för stärkande av möjligheterna för individer från olika grupper att fullt ut åtnjuta sina mänskliga rättigheter (romer, kvinnor, barn och hbtq-personer). Informationsutbyten äger rum med ministerkommittén före och efter sessionerna. kom det in 63 350 mål till , vilket innebär en ökning jämfört med då 53 400 nya mål kom in. Antalet meddelade domar ökade något från 993 till 1 068 under En dom kan avse flera klagomål. En kraftig ökning kan noteras i antalet meddelade beslut från 38 506 till ca 85 950 vilket till stor del beror på domstolens dom i målet Burmych m.fl. mot , se närmare nedan. fanns 56 250 pågående mål i domstolen vilket innebar en minskning jämfört med i slutet av 2016 då motsvarande siffra var 79 750 mål. Stater med flest mål i domstolen var (17,), (13,8 procent), (13,), (12,) och (8,3 Flest fällande domar meddelades mot (293), (99), (82), (55) och (39). kom det in cirka 150 nya klagomål mot till , vilket är en liten ökning jämfört med då det kom in 140 mål. Ungefär lika många mål som kom in avvisades eller avskrevs av domstolen under respektive år. svenska mål i balans, vilket är en minskning jämfört med då balansen låg på 34 mål. kom det in 18 nya klagomål mot till regeringen och 19 mål avslutades. Sex nya klagomål mot kom in till regeringen och ytterligare två registrerades (men kom in 2016) medan 17 avslutades. var totalt 17 mål under beredning i , vilket är minskning jämfört med läget då totalt 26 mål var under beredning. meddelade tre domar i mål mot . I målet J.K. m.fl. mot , som gällde en familj från , fann domstolen i stor sammansättning att en verkställighet av klagandenas utvisningsbeslut skulle innebära en kränkning av artikel 3 i konventionen. I målet mot , som gällde tvångsåtgärder vidtagna inom ramen för ett skatteförfarande, fann domstolen att det förelåg en kränkning av rätten till effektivt rättsmedel (artikel 13) i förening med rätten till privatliv (artikel 8). Det tredje målet, Naku mot och , rörde en lokalanställd vid i vars talan mot avsked från anställningen avvisats av de litauiska domstolarna på grund av svensk statsimmunitet. fann att målet skulle avvisas när det gällde de delar av klagomålet som var riktade mot . Av domstolens beslut i mål mot meddelade kan nämnas mot som huvudsakligen gällde frågan om det inneburit en kränkning av artikel 6 i om rätt till rättvis rättegång att nationell domstol tagit hänsyn till andrahandsuppgifter som stödbevisning i en brottmålsprocess som ledde till fällande dom. avvisade klagomålet som uppenbart ogrundat. meddelade en dom mot . Målet Ruminski mot rörde frågan om skälen för att genom dom avslå ett överklagande i ett mål om livränta varit tillräckligt utförliga för att uppfylla kraven i artikel 6.1 i om rätt till rättvis rättegång. Domstolen fann ingen kränkning av konventionen. Av de beslut som meddelades kan nämnas målet mot där avvisade klagomålet som uppenbart ogrundat. Målet gällde frågan om huruvida det skett en kränkning av klagandens rätt till skydd för privat- och familjelivet enligt artikel 8 i när hans skadeståndstalan mot en ideell organisation för förtal ogillats, vilket avsåg en anonym kommentar på organisationens blogg. Målet mot gällde frågan om huruvida det skett en kränkning av rätten att inte bli lagförd eller straffad två gånger enligt artikel 4 i tilläggsprotokoll 7 till (dubbelprövningsförbudet) genom att klaganden i två separata processer dels påförts skattetillägg, dels dömts för skattebrott och grovt skattebrott. Målet avvisades delvis som uppenbart ogrundat och delvis för att klaganden inte uttömt inhemska rättsmedel. Avgöranden mot andra stater Av de domar som meddelats av i stor sammansättning och kan följande nämnas. Målet A och B mot gällde frågan om huruvida det inneburit en kränkning av rätten att inte bli lagförd eller straffad två gånger enligt artikel 4 i sjunde tilläggsprotokollet till att döma två 2017/18:139 näringsidkare, som redan ålagts skattetillägg, för skattebrott. Domstolen fann att det dubbla skatteförfarandet var tillräckligt sammankopplat i substans och tid för att anses forma ett integrerat sanktionssystem under norsk lag. Således var det inte fråga om någon kränkning av konventionen. I målet Dubská och Krejzová mot fann att lagstiftning som i praktiken omöjliggjorde förlossningar i hemmet med assistans av en barnmorska inte stred mot artikel 8 om rätt till skydd för privat- och familjeliv. Målet Khlaifia m.fl. mot rörde irreguljära migranter som hållits frihetsberövade på ett mottagningscenter på ön och på ett fartyg i hamn. fann kränkningar av rätten till frihet och säkerhet i artikel 5, och av rätten till ett effektivt rättsmedel sammantagen med förbudet mot tortyr m.m. i artikel 13 och artikel 3 i . Man fann ingen kränkning av artikel 3 i sig i fråga om förhållandena i mottagningscentret eller på fartyget, och inte heller av förbudet mot kollektiv utvisning i artikel 4 till fjärde tilläggsprotokollet till konventionen. Målet Paposhvili mot rörde utvisning av en georgisk medborgare som bl.a. led av leukemi och tuberkulos. ansåg att belgiska myndigheter inte hade utrett mannens hälsotillstånd eller hans möjligheter att få vård i hemlandet och fann därmed att en verkställighet av utvisningsbeslutet till skulle ha stridit mot artikel 3 i och mot artikel 8 om rätt till respekt för privat- och familjelivet. I målet A.P., Garçon och Nicot mot fann att ett implicit krav på sterilisering vid byte av juridiskt kön innebar en kränkning av artikel 8 om rätten till skydd för privat- och familjeliv. I målet Bârbulescu mot fann att en arbetsgivares hemliga övervakning av en arbetstagares internetaktivitet utgjorde en kränkning av arbetstagarens rätt till privatliv och korrespondens enligt artikel 8 i . I målet Bayev m.fl. mot prövade lagligheten av rysk lagstiftning som förbjöd ”främjande av homosexualitet bland unga”. Domstolen ansåg att lagen stred mot rätten till yttrandefrihet enligt artikel 10 och diskrimineringsförbudet i artikel 14 i . Målet Burmych m.fl. mot rörde bristande verkställighet av nationella avgöranden. Domstolen beslutade att avvisa de fem klagomål som var aktuella i målet och ytterligare 12 143 klagomål som rörde liknande frågor och överföra samtliga till ministerkommittén för uppföljning mot bakgrund av en tidigare pilotdom. I målet Chowdury m.fl. mot , som rörde säsongsarbetande jordgubbsplockare från , fann att hade brustit i sina skyldigheter att säkra skydd för migrantarbetare att slippa bli föremål för människohandel och tvångsarbete. En kränkning av artikel 4 i om förbud mot slaveri och tvångsarbete konstaterades. I målet och mot fann domstolen att ett förbud mot masspublicering av skatteuppgifter avseende enskilda inte innebar en kränkning av klagandenas rätt till yttrandefrihet enligt artikel 10 i . Målet Škorjanec mot rörde kroatiska myndigheters underlåtenhet att utreda hatbrott mot en kvinna som skadats i samband med att hennes man misshandlats på grund av sin romska härkomst. fann att de rättsvårdande myndigheterna hade en skyldighet enligt artikel 3 i att utreda om kvinnan blivit utsatt för ett hatbrott, trots att hon själv inte var av romsk härkomst. Övervakning av verkställigheten av domar medlemsstater har enligt en skyldighet att genomföra domar och åtgärda fastställda kränkningar. Att så sker är avgörande för att klagande ska få upprättelse, för att begränsa tillströmningen av nya mål till och för konventionssystemets övergripande trovärdighet. Medlemsstaterna har ett visst utrymme att själva identifiera hur de ska gå till väga för att genomföra specifika domar. Verkställigheten övervakas av ministerkommittén som i sin tur assisteras av sekretariats enhet för verkställandet av domar. Statistik –2017 bekräftar de senaste årens positiva utveckling.