prop · H503265 · 2018-06-05 00:00:00 — Ut- över dessa etappmål avser regeringen att återkomma i fråga om att ta fram ytterligare etappmål och genomföra insatser för att nå miljömålen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Etappmålet om genetisk mångfald har inte uppnåtts och har därför senarelagts till 2020. 4.2Arbetet med att utveckla etappmål fortsätter Regeringen utvärderar löpande behovet av ytterligare strategier och etappmål inom miljömålssystemet och har lagt flera uppdrag för att ta fram förslag till nya strategier och etappmål. Här följer en kortfattad redogörelse för det arbete som pågår med att utveckla strategier och etappmål: –Regeringen har gett en utredning i uppdrag att ta fram etappmål som bidrar till att miljökvalitetsmålet Ingen övergödning uppnås. –Regeringen har gett i uppdrag att ta fram etappmål om stopp för tjuvjakt och illegal handel med skyddade djur och växter i . –Regeringen har som en del i Strategin för Levande städer gett i uppdrag att ta fram förslag på etappmål med styrmedel och åtgärder för dagvatten för att minska den negativa påverkan på vattenkvaliteten. Förslagen ska hantera både kvalitativa och kvantitativa aspekter, dvs. både förorenings- och översvämningsproblematik. –Regeringen har som en del i Strategin för Levande städer gett i uppdrag att ta fram etappmål om småskalig vedeldning. Uppdraget ska redovisas . 5Genomförandet av miljöpolitiken kräver insatser av många aktörer på alla nivåer i samhället Sammanfattning: I arbetet med att nå miljömålen behöver hela samhället bidra, såväl nationella och regionala myndigheter som kommuner, landsting, näringsliv och enskilda medborgare och andra relevanta aktörer på lokal och regional nivå. Regeringen har därför stärkt styrningen av de statliga myndigheterna så att deras arbete tydligare ska bidra till att stärka åtgärdsarbetet, liksom till effektiv uppföljning och utvärdering (se figur 5.1). Dagens miljöutmaningar är till stora delar gränsöverskridande och flera miljömål kan inte lösas inom gränser. För att nå miljömålen krävs därmed en ambitiös miljöpolitik inte bara i , utan också inom EU och i regionala och internationella sammanhang. Det är många aktörer som har viktiga roller i arbetet för att nå miljömålen. I detta avsnitt beskrivs de uppdrag och ansvar som aktörer på olika nivåer i samhället har och hur regeringen också arbetar inom EU, internationellt och i olika regionala forum. 5.1De nationella myndigheternas ansvar har utvecklats och tydliggjorts Myndigheter med ansvar i miljömålssystemet ska verka för att Generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås Tjugosex myndigheter har ett utpekat ansvar i miljömålssystemet (se bilaga 5). Ansvaret innebär att myndigheterna ska verka för att Generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås och vid behov föreslå åtgärder för att utveckla miljöarbetet. Åtta av de 26 myndigheterna har ett särskilt ansvar för uppföljning och utvärdering av ett eller flera miljökvalitetsmål (se figur 5.1 samt bilaga 5). har dessutom en särskild roll genom sin uppgift att vägleda de myndigheter som har ett ansvar i miljömålssystemet och att samordna miljömålsuppföljningen. har även i uppgift att utveckla, följa upp och utvärdera tillämpningen av samhällsekonomiska analyser inom miljömålssystemet. lades den då nybildade , till gruppen av myndigheter med ett utpekat ansvar. Arbetet för att nå miljömålen är en prioriterad fråga för regeringen. Re- geringen kommer därför att fortsätta att följa upp de tjugosex myndigheternas arbete med att nå miljömålen, bl.a. genom myndigheternas årsredovisningar. Figur 5.1: Myndigheter med utpekat ansvar för miljömålen Uppdraget om analys och genomförandeplaner Regeringen har stärkt arbetet med miljö- och klimatintegrering hos de 26 myndigheter som har ett ansvar för att verka för att nå miljömålen, vilket framgår av deras instruktion. Myndigheterna har på uppdrag av regeringen analyserat vilka miljömål som är mest relevanta för den egna verksamheten (dnr M2015/02633/Mm och M2015/03393/Mm). Utifrån analysen har myndigheterna tagit fram konkreta åtgärdsplaner. Genomförandet av åtgärderna redovisas i myndigheternas årsredovisningar. Re- dovisningarna är ett underlag för regeringens arbete med en mer verksamhetsanpassad styrning av myndigheterna. vägleder myndigheterna i deras arbete med att genomföra och följa upp arbetet med miljömålen. För att bidra till att nå miljömålen ska de statliga myndigheter som omfattas av förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter införa och utveckla ett miljöledningssystem. Syftet är att säkerställa att ett systematiskt miljöarbete integreras i myndighetens verksamhet så att miljöfrågorna beaktas vid genomförandet av myndighetens uppdrag. Må- let är att skapa ett systematiskt miljöarbete för att minska verksamhetens negativa miljöpåverkan och öka dess positiva miljöpåverkan. har i uppdrag att vägleda de statliga myndigheterna i miljöledningsarbetet och ansvarar också för att sammanställa myndigheternas miljöledningsredovisningar i en rapport till regeringen. 188 statliga myndigheter omfattas av förordningen. Många års miljöarbete visar på positiva långsiktiga trender, såsom minskade koldioxidutsläpp från transporter, större andel upphandlingar med miljökrav och minskad energianvändning (6821). Se även avsnitt 3.2. 2017/18:265 Uppdrag att bidra med underlag till genomförandet av Agenda 2030. Regeringens ambition är att ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030. Det nationella genomförandet av Agenda 2030 ska ske genom befintliga processer. På uppdrag av regeringen har de åtta miljömålsansvariga myndigheterna analyserat förhållandet mellan de nationella miljömålen och de globala målen i Agenda . De fann att miljömålen med några undantag korrelerar väl med miljödimensionen i Agenda , och förordade att en utveckling av nya etappmål ska ta hand om dessa luckor (dnr Fi2016/01355/SFÖ). De miljömålsansvariga myndigheterna är , Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen, , , , samt geologiska undersökning, Kopplingen mellan miljömålen och Agenda 2030 baserad på myndigheternas analysarbete presenteras i bilaga 4. Myndigheter med ansvar för tillsyn är ett viktigt verktyg för att genomföra miljöpolitiken. Be- stämmelserna i balken syftar till att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. Fler av de centrala myndigheter som har ett utpekat ansvar i miljömålssystemet är också tillsynsmyndigheter enligt . Även myndigheter på lokal och regional nivå har ansvar för tillsyn. Regelverket och systemet för prövning är utformat för att möjliggöra en samlad och integrerad tillståndsprövning. Syftet är att den totala miljöpåverkan av verksamheter och åtgärder ska bedömas i ett sammanhang. Därigenom ska det bli möjligt att nå maximal miljönytta och kunna styra mot miljökvalitetsmålen. En effektiv och likvärdig tillsyn är viktig för att säkerställa att syftet med uppfylls och att miljökvalitetsmålen nås. ökar takten i åtgärdsarbetet För att stärka de berörda myndigheternas roll i genomförandet av miljö- politiken har regeringen inrättat ett miljömålsråd (dnr M2015/00213/Mm). är en plattform för myndighetscheferna vid de myndig- heter som är strategiskt viktiga för förutsättningarna att nå miljömålen. verkar för att kostnadseffektivt öka takten i arbetet med att nå miljömålen. I rådet ingår myndighetscheferna för följande myndig- heter (landshövdingen i företräder länsstyrelserna): – Havs- och vattenmyndigheten Dessa myndigheter har även i uppdrag att bistå (dnr M2015/00214/Mm). Bland de åtgärder som myndigheterna i har initierat och avser att samverka om kan nämnas en strategi för bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald, att ta fram en vägledning för företag i anslutning till strategi för giftfria och resurseffektiva kretslopp, övergripande vägledning för att hantera målkonflikter och att beakta kulturmiljöer i planering och prövning av vattenvårdsåtgärder och en åtgärd kopplad till morgondagens transportplanering. har i uppgift att ta fram och presentera en gemensam åtgärdslista på . Åtgärdslistan ska visa vilka åtgärder som myndigheterna planerar att vidta i samverkan för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. har lämnat gemensamma åtgärdslistor 2016, 2017 och 2018. I den gemensamma åtgärdslista som presenterades fanns 44 samverkansåtgärder. I listan redovisades 24 nya åtgärder medan listan innehåller 17 nya åtgärder. De 16 nationella myndigheterna och länsstyrelserna, som representeras i , har också redovisat åtgärder som respektive myndighet ska vidta inom sin verksamhet för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. Myndigheterna redovisar i sina årsredovisningen vad de har åstadkommit. För att öka takten i arbetet med att nå miljömålen ska till (Miljö- och ) , , överlämna förslag på avgränsade åtgärder som menar är strategiskt viktiga för miljöarbetet men som inte ligger inom de deltagande myndigheternas mandat. ska slutredovisa sitt arbete . lämnade en skrivelse till regeringen med förslag om ett förnyat uppdrag för (dnr M2018/01419/S). 5.3 Miljömålsberedningen ger förslag inom komplexa områden Miljömålsberedningen (M 2010:04) är en parlamentarisk beredning som på uppdrag av regeringen tar fram förslag på hur miljömålen kan nås i bred samverkan med samhällets aktörer. Beredningen hanterar dels frå- gor som berör flera samhällsintressen och som därför kräver politiska avvägningar, dels frågor som är särskilt komplexa och kännetecknas av Det övergripande uppdraget gäller till 2020. har under den här mandatperioden redovisat två delbetänkanden: Ett 2017/18:265 klimatpolitiskt ramverk för (SOU 2016:21) och En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47). beslutade regeringen om ett tilläggsdirektiv där beredningen ges uppdraget att ta fram en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser (dir. 2018:44). Uppdraget ska redovisas . 5.4 Det regionala och lokala arbetet Regeringen anser att den lokala och regionala nivån är grundläggande för arbetet med att nå miljömålen. Miljömålen är högt ställda mål och kräver ett aktivt och långsiktigt arbete för en hållbar utveckling på alla politiska nivåer, inte minst de regionala och kommunala. Länsstyrelserna genomför miljöpolitiken på regional nivå. har, liksom de 26 nationella myndigheterna, ett ansvar i miljömålssystemet för att verka för att miljömålen nås. har även ansvar för att samordna det regionala mål- och uppföljningsarbetet. Det omfattar att utveckla, samordna och genomföra regionala åtgärdsprogram i bred förankring i länet, att stödja kommunerna med underlag i deras arbete med miljömålen och att verka för att målen får genomslag i den lokala och regionala samhällsplaneringen. ska även bidra till att miljömålen beaktas i det regionala tillväxtarbetet. Alla länsstyrelser samverkar genom RUS (Regional Utveckling och Samverkan i miljömålssystemet) och flera deltar även i olika regionala samverkansnätverk i de närliggande länen. Alla länsstyrelser arbetar också i någon form med regionala åtgärdsprogram i bred samverkan med länets aktörer. har även ansvar för miljötillsyn inom länet och för att ge tillsynsvägledning till de kommunala miljömyndigheterna. I det ingår även att följa upp och utvärdera hur tillsynen i länet fungerar. Landstingen spelar en viktig roll i det regionala arbetet för att nå miljömålen och mål inom folkhälsa. Landstingens verksamhet har miljöpåverkan främst genom upphandling, läkemedelsanvändning, kemikalieförbrukning, kollektivtrafik och transporter, liksom energianvändning och avfall. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar samordnar det regionala tillväxtarbetet i länen och genomför insatser för en hållbar regional tillväxt och utveckling. Med aktörer med regionalt utvecklingsansvar avses berörda landsting, samverkansorgan, och i . Miljömålen är viktiga verktyg i kommunernas arbete för en hållbar utveckling. Kommunerna ska beakta miljömålen i t.ex. översiktsplanering, detaljplanering, tillsynsplaner, avfallsplanering, energiprogram och klimatstrategier. Kommunerna har också ansvar för stora delar av den till- syn som bedrivs enligt . Länsstyrelserna återrapporterar integrering av miljömålen i verksamhetsplaneringen samt arbetet med kommuner och näringsliv För att ytterligare stärka styrningen av och arbetet med att integrera kli- mat och miljö i verksamheten har länsstyrelserna haft i uppgift att i årsre- dovisningarna särskilt redovisa hur de integrerar miljömålen i verksamhetsplanering och använder åtgärdsprogrammen i arbetet gentemot kommuner och näringsliv. Detta har haft positiva effekter bl.a. genom att det lett till spridning av erfarenheter och goda exempel mellan länen. Integrering av miljö och klimat i regionalt tillväxtarbete Klimat och miljö har tydligare integrerats i det regionala tillväxtarbetet. Regeringens strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020, ska bidra till att nå de nationella miljömålen och är vägledande för inriktning och genomförande av det regionala tillväxtarbetet samt för statliga myndigheters medverkan i tillväxtarbetet. Strategin har ett tydligt fokus på bl.a. miljö och klimat. Regeringen gav 2016 aktörer med regionalt utvecklingsansvar i uppdrag att ta fram regionala handlingsplaner för att integrera och stärka klimat- och miljöperspektiven i det regionala tillväxtarbetet för perioden –2020 (dnr N2016/08077/RTS och N2016/08072/RTS). I uppdraget ingår energifrågor kopplade till klimat och miljö. och fick i uppdrag att, efter samråd med , stödja aktörer med regionalt utvecklingsansvar i arbetet med att ta fram och genomföra regionala handlingsplaner (dnr N2016/08073/RTS). Regeringen bedömer att uppdraget kommer att bidra till dels målet för politikområdet, dels till de nationella miljömålen. Regeringen bedömer vidare att arbetet med de regionala handlingsplanerna även bidrar till att utveckla arbetet med miljödriven näringslivsutveckling och energi. Stöd bidrar till det lokala och regionala arbetet Flera av de stöd som regeringen inrättat bidrar till det lokala och regionala arbetet för miljö och klimat. Det gäller bl.a. Klimatklivet, som möjliggör konkreta klimatinvesteringar på lokal och regional nivå samt, stöd för gröna städer som syftar till att öka kommunernas möjligheter att genomföra åtgärder för stadsgrönska, för ekosystemtjänster i urban miljö och för barns utemiljöer. Det gäller också stadsmiljöavtalen, där kommuner och landsting kan söka stöd för att främja hållbara stadsmiljöer (se avsnitt 3.1). Det statliga stödet för energi- och klimatrådgivning har också förlängts (se avsnitt 7.2). 5.5Näringslivet är en viktig aktör i arbetet för att nå miljömålen Miljöarbetet hos företag är viktigt för att miljömålen ska kunna nås. Många företag bedriver ett strukturerat miljöarbete som bidrar till detta. Regeringens politik för hållbart företagande sker med utgångspunkt i skrivelsen om hållbart företagande (skr. 2015/16:69) som omfattar bl.a. hänsyn till miljö och klimat. Ett verktyg för att driva arbetet med hållbar utveckling framåt är hållbarhetsredovisningar som bygger på att det finns ett systematiskt arbete med tydlig rapportering och uppföljning. ska alla företag av en viss storlek upprätta en hållbarhetsrapport med upplysningar om miljö, sociala förhållanden, personal, respekt för mänskliga rättigheter och motverkande av korruption. De statligt ägda bolagen I den statliga bolagsportföljen finns 47 hel- och delägda bolag, varav två är börsnoterade. Staten som ägare har en hög ambitionsnivå för hållbart företagande. Utgångspunkten är att bolag med statligt ägande genom sina affärsmodeller ska bidra till värdeskapande på ett sätt som gynnar en långsiktigt hållbar utveckling. Det innebär att bolagen ska minimera risker för negativ påverkan av sina verksamheter, men också ta tillvara möjligheter till hållbart värdeskapande och nya innovativa affärsmodeller. De ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Det är särskilt viktigt att bolagen arbetar för en minskad klimat- och miljöpåverkan genom en hållbar och giftfri resursanvändning för att Generationsmålet, de beslutade miljökvalitetsmålen och ska uppnås. Enligt statens ägarpolicy ska bolag med statligt ägande inom ramen för sin verksamhet analysera de globala målen i Agenda för att identifiera vilka mål som bolagen påverkar genom sin verksamhet och därmed kan bidra till att uppnå. För att klimatmålen ska uppnås måste alla samhällets aktörer bidra och vidta åtgärder. Genom initiativet Fossilfritt (dir. 2016:66) har regeringen stärkt dialogen med näringsliv, kommuner, andra offentliga aktörer och det civila samhället. är drygt 300 aktörer anslutna till nätverket. Initiativet har lanserat olika utmaningar för företag, kommuner och organisationer att anta. Fossilfritt engagerar bl.a. sina aktörer genom fyra olika konkreta utmaningar, t.ex. solutmaningen med 126 och tjänstebilsutmaningen med 78 aktörer. Dessutom har Fossilfritt tagit initiativ till att olika näringslivsbranscher ska ta fram färdplaner för hur de ska bli fossilfria. överlämnade 9 branscher sina färdplaner till regeringen. För att nå miljömålen krävs samverkan med olika aktörer i samhället. Regeringens samverkansprogram är en kraftsamling för att hitta innova- tiva sätt att möta flera av dagens stora samhällsutmaningar, bl.a. klimat- Det finns fyra samverkansprogram där miljö och klimat är en viktig del: Cirkulär och biobaserad ekonomi, Uppkopplad industri och nya material, Smarta städer och Nästa generations resor och Samverkansprogrammen har resulterat i nya samarbeten och Det handlar om nya sätt att resa, bo, göra affärer, leva, kommunicera som man tar vara på och bevarar jordens resurser och eko- Genom samverkan mellan offentliga aktörer, näringsliv och aka- demi kan man hitta nya, innovativa lösningar som stärker konkurrens- kraften, bidrar till en hållbar utveckling och skapar fler jobb. En nationell miljömålssamordnare har stärkt samverkan med Regeringens nationella miljömålssamordnare för näringslivet (M 2014:04) har arbetat aktivt för att synliggöra och tillvarata näringslivets miljöar- Samordnaren tillsattes för att strukturer och arbetsformer för hur staten och näringslivets aktörer ska samverka i detta arbete behöver ut- vecklas som näringslivets miljöarbete behöver synliggöras och tillvaratas i större utsträckning . bidragit till att ett antal stora svenska företag har börjat redovisa hur deras arbete bidrar till att nå miljömålen. En gemensam målbild i form av miljömålen bidrar till ökade möjligheter för staten och näringslivet att prioritera och samarbeta i klimat- och miljöarbetet. bl.a. i det företagsnätverk för miljömålen som samordnaren hade till stöd. Samordnaren har även arbetat för att öka kunskapen om miljömålen och främja ett åtgärdsinriktat miljöarbete i näringslivet. I uppdraget har också ingått att föreslå hur miljömålssystemet kan göras mer relevant och användbart för näringslivets aktörer. Till exempel har samordnaren tagit fram praktiska verktyg för företag så att de kan arbeta med att integrera miljömålen i sitt arbete och se kopplingarna till andra initiativ som t.ex. målen i Agenda och Global Reporting Initiative (GRI). ordnaren slutredovisade sitt uppdrag (dnr M2017/01640/Mm). En stark miljöforskning behövs för att stödja arbetet med att nå de natio- nella miljömålen, liksom för att ge verktyg för att hantera de globala kli- mat- och miljöutmaningarna. Resultatet från miljöforskningen kan också bidra till att uppfylla målen i klimatavtalet från , Agenda 2030 och FN:s globala strategi för biologisk mångfald. har goda möjligheter att fortsätta vara en ledande forsknings- nation och därigenom också bidra till nya företag och jobbskapande. Insatser på miljöområdet ska vila på en solid vetenskaplig grund, och re- geringen anser att nyttiggörandet av redan existerande forskning är en viktig fråga, inte minst för att nå miljömålen. 2017/18:265 för biologisk mångfald (IPBES) och FN:s klimatpanel (IPCC), är exempel på initiativ där forskare bidragit med vetenskaplig kunskap till grund för internationella förhandlingar. Regeringens nya forskningspolitik som presenteras i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft fokuserar på att möta samhällsutmaningar, som t.ex. klimat och hållbart samhällsbyggande som är centrala för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). Som ett led i att genomföra den nya forskningspolitiken har regeringen gett för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) i uppdrag att inrätta tioåriga nationella forskningsprogram om klimat respektive hållbart samhällsbyggande. Forskningsprogrammet för klimat omfattar totalt –2020 och programmet för hållbart samhällsbyggande omfattar totalt –2020. Därutöver har regeringen avsatt för forskning om social bostadspolitik 2018– 2020. Det finns flera myndigheter som finansierar eller utför forskning som bidrar till att nå miljömålen. 5.7Arbetet i EU, regionala forum och internationellt bidrar till miljömålen och vice versa Dagens miljöutmaningar är till stora delar gränsöverskridande, och flera miljökvalitetsmål är inte möjliga att uppnå enbart med åtgärder inom gränser. Arbetet med att nå miljömålen förutsätter en ambitiös miljöpolitik inte bara i , utan också inom EU och i internationella sammanhang. Genom att bedriva en aktiv politik inom EU samt i regionala och internationella samarbeten ökar förutsättningarna att nå miljömålen. För ungefär hälften av miljökvalitetsmålen är insatser inom EU eller internationellt samarbete avgörande för att de ska vara möjliga att nå. Detta gäller särskilt för Begränsad klimatpåverkan, Bara naturlig försurning, Giftfri miljö, Ingen övergödning och Hav i balans samt levande kust och skärgård. Arbetet med miljömålen kan även bidra till genomförandet av internationella åtaganden. Miljömålen ger på detta vis både en grund för engagemang internationellt som de internationella åtagandena påverkar vårt nationella arbete. Miljömålen är en utgångspunkt och ger ett mervärde i det nationella genomförandet av de globala målen i Agenda för hållbar utveckling. Dagens globala utmaningar och den universella innebörden av Agenda 2030 visar tydligt behovet av ett samstämmigt agerande mellan olika politikområden. Politiken för global utveckling (PGU) innebär att åtgärder inom samtliga politikområden ska utformas på ett sådant sätt att de främjar en rättvis och hållbar utveckling. har en lång historia av internationellt miljöarbete. FN:s första globala konferens om den mänskliga miljön hölls i , vilken också lade grunden för att FN:s miljöprogram () bildades. arrangerades i , med och som initiativtagare och ordförande. Syftet var att stärka genomförandet av mål 14 i Agenda . Målet rör hav och resurser. Regeringen lyfte där flera frågor av vikt för genomförande av miljökvalitetsmålen, som att minska utsläpp av föroreningar och nedskräpning av haven, nå ett långsiktigt hållbart nyttjande av resurser inom havsbaserade näringar, t.ex. fisket, samt stärka havsfrågorna i klimatarbetet. Regeringen har varit pådrivande i internationella processer som är centrala i arbetet med att uppnå miljömålen t.ex. inom FN:s miljöprogram , (UNFCCC), FN:s konvention om biologisk mångfald (CBD), den internationella våtmarkskonventionen (RAMSAR), FN:s konvention om internationell handel med vilda djur och växter (CITES) och det globala kemikaliearbetet. Vid klimatkonventionens tjugoförsta partsmöte (COP21) i enades världens länder om ett nytt globalt klimatavtal. Enligt avtalet ska den globala uppvärmningen hållas långt under två grader med en ambition att sträva efter . ger ett ramverk för ett långsiktigt och ambitiöst klimatarbete i världens alla länder.