prop · H503145 · 2018-03-20 00:00:00 — Ett annat exempel kan vara att en person skaffat sig tillgång till uppgifter om utländska personer som i och för sig är riktiga, men försöker få dem folkbokförda i trots att personerna bakom uppgifterna inte har för avsikt att bosätta sig i landet. Straffet är böter eller fängelse för brott av normalgraden. I flertalet fall av folkbokföringsbrott torde straffet kunna stanna vid böter. Om det däremot är fråga om allvarliga fall, utan att gärningen för den skull är att bedöma som grovt brott, bör fängelse komma i fråga. För det grova brottet är straffskalan angiven till fängelse i högst . Av tredje stycket framgår att ansvar inte ska ådömas i ringa fall. 2017/18:145 Utrymmet för att bedöma ett brott som begåtts enligt denna paragraf för ringa bör dock vara mycket litet med beaktande av att det för straffansvar förutsätts att brottet begåtts med uppsåt och påföljden kan bestämmas till böter. De närmare övervägandena redovisas i avsnitt 5.4. Av den nya paragrafen framgår i första stycket att inte vid vite får förelägga någon att medverka i en utredning av en gärning som kan föranleda straff för honom eller henne. Bestämmelsen innebär att en enskild inte under viteshot ska tvingas lämna uppgifter som kan leda till att han eller hon senare kan straffas. Av andra stycket framgår att en fråga om ansvar enligt 42 § för en gärning inte får prövas om gärningen ligger till grund för ett föreläggande om vite och har ansökt om utdömande av vitet. Härigenom förhindras att samma person drabbas av dubbla sanktioner för samma förfarande genom ett straffrättsligt ansvar och utdömande av vite. De närmare övervägandena redovisas i avsnitt 5.4. Ändringarna, som handlar om möjlighet att kunna avregistrera falska identiteter i folkbokföringen och göra kontrollbesök samt införandet av straffbestämmelser, föreslås träda i kraft . I övrigt ska bestämmelserna träda i kraft . Lagen träder i kraft i fråga om bland annat 40 §. Av den nya lydelsen av 40 § första stycket framgår att om en socialnämnd har ansökt om skyddad folkbokföring får beslutet även överklagas av nämnden. Bestämmelsen i 40 § första stycket i den nya lydelsen ska tillämpas eftersom övriga bestämmelser om skyddad folkbokföring träder i kraft . Punkten har fått sin utformning efter synpunkter från Lagrådet. I denna övergångsbestämmelse klargörs att den som har medgetts kvarskrivning enligt 16 § i den äldre lydelsen ska anses ha medgetts skyddad folkbokföring. Beslut om kvarskrivning är tidsbegränsade och den skyddade folkbokföringen ska därför för dessa personer vara begränsad till den tid som återstår av beslutet om kvarskrivning. 2017/18:145 Punkten 4 Denna övergångsbestämmelse klargör att om beslut om kvarskrivning har överklagats ska även domstolen tillämpa bestämmelserna i den äldre lydelsen. 8.2Förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) Ändringen i denna paragraf är en ändring till följd av den ändring i 16 § folkbokföringslagen (1991:481) som innebär att kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring. Ändringen ska träda i kraft . 8.3Förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga I fjärde stycket, som är nytt, införs en hänvisning till 30 § tredje stycket folkbokföringslagen (1991:481) som reglerar när socialnämnden har rätt att ansöka om skyddad folkbokföring för barn som vårdas enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. Ändringen ska träda i kraft . 8.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter Tillägget i första stycket är ett förtydligande av att fingerade personuppgifter även kan medges om personen riskerar allvarlig brottslighet riktad mot personens frid. Någon ändring i sak är inte Ändringen berörs närmare i avsnitt 4.2.2. Ändringen i första stycket, som kommenteras närmare i avsnitt 4.2.3, innebär även att det nu framgår direkt av lagtexten att åtgärden ska antas kunna tillgodose behovet av skydd för att medges. ska hänsyn tas till den enskildes förmåga och övriga förutsättningar. Detta överensstämmer med den reglering som föreslås införas för att medges skyddad folkbokföring i 16 § folkbokföringslagen (1991:481). Omständigheter som gör att fingerade personuppgifter inte kan antas tillgodose behovet av skydd kan exempelvis vara att personen saknar en förståelse för behovet av att vidta nödvändiga förändringar i den egna Prop. 2017/18:145 livsföringen. Det kan även handla om en direkt ovilja eller förmåga att vidta sådana förändringar. Ändringen är i denna del endast en reglering av den praxis som redan gäller och är inte avsedd att innebära någon förändrad tillämpning. Bestämmelsen har fått sin utformning efter synpunkter från Lagrådet. Vidare innebär ändringen i andra stycket att hinder mot att medge fingerade personuppgifter enbart föreligger om tillräckligt skydd av personuppgifter kan lämnas genom skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen. Skälen för denna ändring är behandlad i avsnitt 4.2.4. Paragrafen reglerar när ska besluta att medgivandet att använda fingerade personuppgifter ska upphöra att gälla. Det ska ske om den enskilde anmäler att medgivandet inte längre behövs. Genom ändringen ska medgivandet även upphöra att gälla utan den enskildes anmälan om det finns särskilda skäl för det. Särskilda skäl kan föreligga vid situationer där det finns en risk att personen missbrukar systemet och använder både verkliga och fingerade uppgifter på ett otillbörligt sätt. Utöver dessa missbrukssituationer gör ändringen det möjligt för att upphäva beslutet om det exempelvis är uppenbart att det inte längre finns något behov av skyddet eftersom hotet upphört eller minskat i så stor utsträckning att det inte längre finns någon anledning för personen att använda fingerade personuppgifter. Övervägandena finns i avsnitt 4.2.5. Genom ändringen i andra stycket överensstämmer bestämmelsen bättre med 8 § som reglerar när ska besluta att medgivandet att använda fingerade personuppgifter ska upphöra att gälla. Ändringen ska träda i kraft . Ändringen innebär bl.a. att kraven för när har möjlighet att besluta att ett medgivande att använda fingerade personuppgifter ska upphöra sänks. Övergångsbestämmelsen klargör därför att för den som har medgetts fingerade personuppgifter före detta ikraftträdande ska fortfarande den äldre lydelsen av 8 § tillämpas. 2017/18:145 8.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:1024) I paragrafen regleras vilka brott som omfattas av brottsbekämpande verksamhet enligt lagen. I första stycket införs en ny sjunde punkt som hänvisar till folkbokföringslagen (1991:481). Därigenom kommer , på motsvarande sätt som då folkbokföringsbrott fanns i sin tidigare utformning, åter ha möjlighet att arbeta mot denna typ av brottslighet. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. Ändringen ska träda i kraft . 8.6Förslag till lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet Ändringen i punkten 13 är en följd av den nya bestämmelsen i 22 § folkbokföringslagen (1991:481) om att den som i folkbokföringen har registrerats under en falsk identitet ska avregistreras från folkbokföringen när det gäller den identiteten. Genom ändringen får möjlighet att behandla även uppgifter om en sådan avregistrering i folkbokföringsdatabasen. Skälen för förslaget framgår i avsnitt 5.2.1. Ändringen ska träda i kraft . 8.7Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) I tredje stycket införs i en ny andra punkt en sekretessbrytande uppgiftsskyldighet för att till lämna uppgifter som behövs i ett ärende om skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481). Ändringen får även den följden att bestämmelsen i den nuvarande andra punkten flyttas till en ny tredje Skälen för förslaget behandlas i avsnitt 4.3.9. Ändringen ska träda i kraft . 8.8Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Bestämmelsen reglerar vad som gäller vid konkurrens mellan primära och sekundära sekretessbestämmelser. Av bestämmelsen framgår att de sekundära sekretessbestämmelser som blir tillämpliga på grund av bestämmelserna om överföring av sekretess i 1–7 §§ (med undantag för 7 kap. 3 §) inte ska tillämpas då det finns en annan primär sekretessbestämmelse till skydd för samma intresse som är tillämplig på uppgiften hos den mottagande myndigheten. Från detta har det ansetts finnas skäl att undanta vissa situationer där den sekundära sekretessen ska ha företräde, bl.a. 21 kap. 3 § som gäller för förföljda personers kontaktuppgifter i all offentlig verksamhet. Den nya bestämmelsen i 21 kap. 3 a § är utformad som en primär sekretessbestämmelse i mål och ärenden inom alla verksamheter. Den ska dock inte försvaga det skydd som redan kan finnas för sådana uppgifter. Ändringen i 11 kap. 8 § har därför innebörden att, om en sekundär sekretessbestämmelse ger ett starkare skydd för en uppgift i sådan verksamhet som avses i 1–7 §§ än vad 21 kap. 3 a § gör, är det den sekundära sekretessbestämmelsen som ska tillämpas. Ändringen behandlas i avsnitt 4.4.3. Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 4.4.3. Av första stycket framgår att sekretessen ska gälla i mål eller ärende vid domstol eller annan myndighet där en part har skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) för uppgift som lämnar upplysning om var den parten bor stadigvarande eller tillfälligt, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men om uppgiften röjs. Av första stycket framgår även att detsamma ska gälla om uppgiften tillsammans med annan uppgift i målet eller ärendet bidrar till sådan upplysning. Bestämmelsen ska alltså vara generellt tillämplig i mål och ärenden som gäller all offentlig verksamhet. Bestämmelsen ska omfatta uppgifter som direkt pekar ut var en person är bosatt men ska även omfatta uppgifter som indirekt eller tillsammans med andra uppgifter i målet eller ärendet kan ge ledning om var en person med skyddad folkbokföring vistas. Sådana uppgifter som kan omfattas av bestämmelsen är därför exempelvis bostadsadress, uppgifter om arbetsgivare, skola och vårdgivare, var i en myndighets verksamhet ett 2017/18:145 ärende om personen har handlagts och uppgifter om anhöriga. Men som framgår av paragrafens andra stycke kommer sekretess, på motsvarande sätt som gäller enligt 21 kap. 3 §, inte omfatta uppgifter om fastighets- eller tomträttsbeteckningar. Av tredje stycket framgår att sekretessen ska gälla i högst . Paragrafen kompletteras så att det i första stycket framgår att trots sekretessen enligt 21 kap. 3 a § första stycket, kan uppgift om en enskild lämnas till konkursförvaltaren i den enskildes konkurs. Ändringen behandlas i avsnitt 4.4.3. Paragrafen gör det möjligt att lämna uppgifter som är sekretessbelagda 21 kap. 3 § Säkerhetspolisen om den mottagande myndigheten behöver uppgifterna i sin brottsbekämpande verksamhet. Genom ändringen blir detta möjligt som skyddas enligt 21 kap. 3 a §. behandlats i avsnitt 4.4.3. Paragrafen anger de tystnadsplikter som har företräde framför den s.k. meddelarfriheten enligt tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihets- Genom att den nya sekretessbestämmelsen i 3 a § läggs till i paragrafen kommer den tystnadsplikt som följer av den bestämmelsen gälla före meddelarfriheten. Skälen för förslaget behandlas i avsnitt 4.4.3. Ändringen i första stycket är en följdändring till ändringen i 16 § folkbokföringslagen som innebär att kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring och innebär att samma sekretess som gäller i ärenden om kvarskrivning även ska gälla i ärenden om skyddad folkbokföring. Bestämmelsen reglerar överföring av sekretess och sekundär sekretess Av bestämmelsen framgår att om en domstol i sin rättskipande eller rättsvårdande verksamhet från en annan domstol eller myndighet får en sekretessreglerad uppgift, blir den sekundära sekretessbestämmelsen (om inte annat följer av 3 §), tillämplig på uppgiften även hos den mottagande domstolen. Av andra stycket framgår att de sekundära sekretessbestämmelserna som blir tillämpliga (med undantag för 7 kap. 3 §) inte ska tillämpas då det finns en annan primär sekretessbestämmelse till skydd för samma intresse som är tillämplig på uppgiften hos den mottagande myndigheten. Från detta har det ansetts finnas skäl att undanta vissa situationer där den sekundära sekretessen ska ha företräde, bl.a. 21 kap. 3 § som gäller kontaktuppgifter i all offentlig verksamhet. Den nya bestämmelsen i Prop. 2017/18:145 21 kap. 3 a § är utformad som en primär sekretessbestämmelse i mål och ärenden inom alla verksamheter. Den ska dock inte försvaga det skydd som redan kan finnas för sådana uppgifter. Ändringen i 43 kap. 2 § har därför innebörden att, om en sekundär sekretessbestämmelse ger ett starkare skydd för en uppgift som även omfattas av sekretess enligt 21 kap. 3 a §, är det den sekundära sekretessbestämmelsen som ska tillämpas hos domstolen. Ändringen behandlas i avsnitt 4.4.3. Får en domstol eller en annan myndighet del av ett avgörande, som innefattar ett beslut enligt 8 § andra stycket, blir den sekretess- bestämmelse som beslutet avser tillämplig på uppgiften även hos den mottagande myndigheten. Skulle dock sekretess till skydd för samma intresse redan gälla hos den mottagande myndigheten enligt en primär sekretessbestämmelse gäller denna bestämmelse. Från detta har undantagits sådana generellt tillämpliga primära sekretessbestämmelser som finns i 21 kap. När det gäller dessa sekretessbestämmelser ska i stället den sekundära sekretessen som överförts till den mottagande myndigheten gälla. Ändringen innebär att även den nya sekretessbestämmelsen i 21 kap. 3 a § ska undantas. Förslaget behandlas i avsnitt 4.4.3. Ändringen ska träda i kraft . Även efter ikraftträdandet kommer ärenden om kvarskrivning kunna prövas i domstol. Övergångsbestämmelsen klargör därför att bestämmelsen om sekretess i ärenden om kvarskrivning enligt 22 kap. 2 § i den äldre lydelsen fortfarande ska gälla i ärenden om kvarskrivning enligt folkbokföringslagen (1991:481). Av denna övergångsbestämmelse följer att sekretessen enligt 22 kap. 2 § fortfarande gäller för uppgifter i sådana ärenden och i sådan verksamhet där handlingarna omhändertagits för arkivering före ikraftträdandet. 8.9 Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Ändringen i andra stycket är en följdändring orsakad av ändringen i 16 § folkbokföringslagen (1991:481) som innebär att kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring. 2017/18:145 Ikraftträdandebestämmelse Ändringen ska träda i kraft . 8.10Förslag till lag om ändring i lagen (2013:514) om landstingens och kommunernas kostnadsansvar för viss vård i utlandet Ändringen i andra stycket är en mindre språklig korrigering och en följdändring orsakad av ändringen i 16 § folkbokföringslagen (1991:481) som innebär att kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring. Ändringen ska träda i kraft . 8.11Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) Ändringen i denna paragraf är en följdändring orsakad av ändringen i 16 § folkbokföringslagen (1991:481) som innebär att kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring. Ändringen ska träda i kraft . Sammanfattning av betänkandet Ökad trygghet för hotade och förföljda personer (SOU 2015:69) Vi har i uppdrag att föreslå åtgärder som ger ett förstärkt skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter. Vi ska bland annat lämna förslag på hur personer som lever under hot eller förföljelse eller som i övrigt har behov av skydd kan få ett starkare skydd för sina personuppgifter i folkbokföringsdatabasen, hur det kan skapas en mer sammanhållen ordning för hot- och riskbedömningar och för olika skyddsåtgärder samt hur reglerna om fingerade personuppgifter kan förändras så att skyddsåtgärden kan medges i något större omfattning än . Skydd för hotade och förföljda personer Flera myndigheter medverkar till att skydda personer som riskerar hot eller förföljelse. Åtgärderna kan antingen syfta till att minska hotet, det vill säga riktas mot den hotande eller förföljande personen, eller syfta till att minska den enskildes sårbarhet, det vill säga riktas mot den hotade eller förföljda personen. Utöver de åtgärder som riktar sig mot den hotande eller förföljande personen finns straffrättsliga bestämmelser. Åtgärderna som riktas mot den hotade eller förföljda personen kan syfta till att stödja den enskilde att ändra sin livsföring så att risken för att utsättas för brott minskar. Åtgärderna kan också innebära skyddade personuppgifter eller andra åtgärder av fysiskt, administrativt eller tekniskt slag. Skyddade personuppgifter finns av tre slag: fingerade personuppgifter som prövas av samt kvarskrivning och sekretess- markering som prövas av . Fingerade personuppgifter innebär att en person får använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga. För att få det krävs att personen riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet och att personen inte kan få ett tillräckligt skydd genom kvarskrivning eller på annat sätt. ansvarar för frågor om folkbokföring. I det ansvaret ingår att pröva rätten till kvarskrivning som kan ges till en person som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt. Personen måste flytta och åtgärden innebär att personen får vara folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten. kan också registrera en sekretessmarkering i folkbokförings- databasen. ansvarar bland annat för ärenden om kontaktförbud. Kontaktförbud innebär att en person förbjuds att besöka eller på annat sätt ta kontakt med eller följa efter en annan person. verkar för att den som utsatts för brott och dennes närstående får stöd och hjälp. ska erbjuda våldsutsatta personer insatser akut och med utgångspunkt i behovet av skydd, stöd och hjälp. Uppgifter i samhället om personer med skyddade personuppgifter Uppgifter från folkbokföringen har stor betydelse för både myndigheter och privata företag och andra organisationer. Uppgifter från folkbokföringen sprids elektroniskt till myndigheter och andra delar av samhället. Det är respektive myndighet som avgör om den vill ha uppgifter om sekretessmarkerade personer och hur den väljer att hantera dessa uppgifter i sina register. När aviserar folkbokföringsuppgifter för personer med sekretessmarkering omfattas även själva sekretessmarkeringen. Vid kvarskrivning aviseras en flyttning där personen blivit ”på församlingen skriven” tillsammans med en särskild postadress som går till . Kvarskrivna har oftast även en sekretessmarkering. Det aviseras inte några uppgifter om personer med sekretessmarkering till privata företag och organisationer. Vi har undersökt vilka förhållanden som medför att fingerade personuppgifter fungerar bra i praktiken. De förhållanden som har störst betydelse är stöd till personer med fingerade personuppgifter, samarbete med andra myndigheter och kunskaper om kriminalitet, hotbilder och Det finns ett krav i praxis som innebär att ett medgivande att använda fingerade personuppgifter endast får lämnas om användningen, med hänsyn till den förföljdes person och andra förhållanden, kan antas få en Vi föreslår att det uttryckligen ska framgå av lagen om fingerade personuppgifter för att tydliggöra kravet. Andra åtgärder för att skydda hotade och förföljda personer ska inte vara ett hinder mot att medge fingerade personuppgifter. inte gälla skyddad folkbokföring om det ger ett tillräckligt skydd av Förslaget gör det möjligt att ge personerna ett skydd som är anpassat efter vars och ens specifika situation. krävs det synnerliga skäl för att ska kunna besluta att ett medgivande att använda fingerade personuppgifter ska upphöra att gälla. Vi föreslår att det ska bli något enklare och att det ska räcka med särskilda skäl. Det gör det möjligt att upphäva beslutet om det är uppenbart att det inte längre finns något skäl för åtgärden, exempelvis om hotet har upphört. När det blir enklare för att upphäva ett beslut om fingerade personuppgifter bör det bli enklare för personerna att återgå till ett liv utan skyddsåtgärden. Vi förslår därför att den som har haft ett medgivande att använda fingerade personuppgifter ska kunna förvärva det fingerade namnet. Det ska också vara möjligt att få det fingerade personnumret fastställt om det finns särskilda skäl. Vi bedömer att det saknas skäl att utvidga möjligheterna att få fingerade personuppgifter eftersom åtgärden ska bygga på en restriktiv prövning och de problem som finns med kvarskrivning kan lösas genom att förbättra kvarskrivningsinstitutet. Vi redovisar dock hur en utvidgning skulle kunna regleras. Fingerade personuppgifter får stora konsekvenser för personen och för andra i samhället. Vi föreslår därför att andra myndigheter ska bistå med de åtgärder som behövs för att skyddet ska ge avsedd effekt, för att den enskilde ska kunna leva ett så normalt liv som möjligt och för att minska risken för att andra lider rättsförluster med anledning av att personen medgetts användning av fingerade Vi bedömer att bör utveckla sitt arbete och samarbete med andra myndigheter och samhällsorgan för att minska risken för att andra lider rättsförluster med anledning av att en person medgetts användning av fingerade personuppgifter. Vi bedömer att fingerade personuppgifter i princip inte kan kombineras med vårdnads- och umgängesrätt utan att riskera att åtgärden blir Fingerade personuppgifter ska i princip ha företräde framför vårdnads- och umgängesrätt. Någon annan än barnets vårdnadshavare bör inte få rätt att ansöka om fingerade personuppgifter för ett barn. Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring Vi föreslår att kvarskrivning ska ersättas med skyddad folkbokföring. Skyddad folkbokföring ska få ske på annan ort än den gamla folkbokföringsorten om det bedöms öka skyddseffekten. Skyddad folkbokföring ska också få medges utan att personen flyttar om det bedöms att den skyddade folkbokföringen ändå kan förväntas ge en tillräcklig skyddseffekt. I likhet med vad som gäller för fingerade personuppgifter ska skyddad folkbokföring kunna ges för obestämd tid i stället för som när kvarskrivning beslutas för högst i taget. Ett medgivande om skyddad folkbokföring ska få begränsas till . Vi bedömer att trygghet och skydd för personer som är hotade och förföljda i första hand bör ges genom formaliserade skyddsinstitut, det vill säga skyddad folkbokföring och fingerade personuppgifter. Även om en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen skulle vara ett tillräckligt skydd ska det inte vara något hinder mot att medge skyddad folkbokföring. En sekretessmarkering är en administrativ åtgärd som inte har några rättsverkningar och ett beslut i frågan kan inte överklagas. Skyddad folkbokföring ska också kunna kombineras med kontaktförbud och andra skyddsformer. Ett kontaktförbud stärker ofta den hotade. Förslaget gör det också möjligt att ge personerna ett skydd som är anpassat efter vars och ens specifika situation. Det finns ett krav i praxis som innebär att kvarskrivning får medges om användningen, med hänsyn till den förföljdes person och andra förhållanden, kan antas få en tillräcklig skyddseffekt. Detsamma ska gälla för skyddad folkbokföring. Vi föreslår att det uttryckligen ska framgå av lagen. Det gör kravet tydligare. För barn som hotas av båda sina vårdnadshavare finns det ingen som är behörig att ansöka om skyddad folkbokföring. För dessa barn ska en ansökan om skyddad folkbokföring få göras av socialnämnden, om barnet bereds vård med stöd av ett lagakraftvunnet beslut enligt LVU. Den skyddade folkbokföringen ska upphöra att gälla när vården upphör. Om den som har medgetts skyddad folkbokföring anmäler hos att medgivandet inte längre behövs eller om det finns särskilda skäl för det, ska besluta att medgivandet om skyddad folkbokföring ska upphöra att gälla.