prop · H50389 · 2018-02-20 00:00:00 — Statens inspektion för försvars- underrättelseverksamheten påpekar att det i 3 kap. 1 § förslaget till ny säkerhetsskyddslag framgår att den som ska delta i säkerhetskänslig verksamhet ska säkerhetsprövas. Det bör förtydligas i aktuell paragraf att även personer som verkar i sådan verksamhet där skyddsklassificerade uppgifter hanteras bör säkerhetsprövas. Skälen för regeringens förslag Huvuddragen i säkerhetsprövningen ska bestå Säkerhetsprövning enligt säkerhetsskyddslagen tar sikte på anställda, uppdragstagare och andra som deltar i en säkerhetskänslig verksamhet. Vad som ska bedömas inom ramen för säkerhetsprövningen framgår av 7 och 11 §§ säkerhetsskyddslagen. I 7 § 3 nämns pålitlighet från säkerhetssynpunkt. I 11 § anges att prövningen ska klarlägga om personen kan antas vara lojal mot de intressen som skyddas av säkerhetsskyddslagen och i övrigt pålitlig från säkerhetssynpunkt. Pålitlighetsbedömningen ska innefatta inte bara en bedömning av om det finns en risk för att personen i fråga kan göra sig skyldig till spioneri eller dylikt utan också av risken för att personen kan bli utsatt för olika påtryckningar eller risker för att den enskilde genom slarv eller på annat oavsiktligt sätt röjer sekretessbelagda uppgifter. Med lojalitetsprövningen avses i första hand en bedömning av om det t.ex. på grund av bindningar med en främmande makt eller en terroristorganisation finns en risk att personen begår brottsliga handlingar. Utredningen konstaterar att det inte framkommit skäl som kräver att det görs stora förändringar när det gäller de nuvarande bestämmelserna om säkerhetsprövning och att bestämmelserna därför i stora delar bör överföras till den nya säkerhetsskyddslagen. Eftersom det är särskilt viktigt att säkerhetsprövningen även innefattar underlag och bedömning i fråga om sårbarhet föreslår utredningen emellertid att detta särskilt kommer till uttryck i lagtext. Bland andra Säkerhetspolisen och Försvarsmakten ställer sig bakom detta förslag. Säkerhetsprövning handlar ytterst om att bedöma om en person har tillräckliga förutsättningar och personlig lämplighet att genom anställning eller på annat sätt delta i säkerhetskänslig verksamhet. Det är fråga om en bedömning som görs utifrån ett riskreduceringsperspektiv, dvs. i syfte att undvika risker i den säkerhetskänsliga verksamheten som inte kan accepteras. Det bör göras en helhetsbedömning som baseras på ett allsidigt underlag och på att bedömningen tydligt relateras till verksamheten och anställningen. Regeringen delar mot den bakgrunden utredningens och remissinstansernas uppfattning. Lagstiftningen bör vara tydlig när det gäller kraven på en säkerhets- prövning. Detta är viktigt inte minst av hänsyn till den personliga integriteten och, som påpekar, för att undvika risk för diskriminering. Det bör klart framgå att syftet med säkerhetsprövningen är att klarlägga om en person kan antas vara lojal mot de intressen som ska skyddas och i övrigt vara pålitlig från säkerhetssynpunkt. Vid prövningen bör beaktas omständigheter som kan innebära sårbarheter i säkerhetshänseende. Säkerhetsprövning ska enligt förslaget göras av den som genom anställning eller på något annat sätt ska delta i säkerhetskänslig verksamhet. Regeringen bedömer att detta även innefattar personer som deltar i verksamhet där säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter hanteras och delar därför inte Statens inspektion för försvarsunderrättelse- verksamhetens uppfattning att detta behöver tydliggöras i lagtext. Utredningen har föreslagit att följande uppdrag ska undantas från kravet på säkerhetsprövning: ledamöter av regeringen, , eller kommun- och samt andra uppdrag 2017/18:89 som offentliga försvarare eller ombud inför domstol än sådana som avser offentligt ombud enligt 27 kap. 27 § eller integritetsskyddsombud enligt 6 § lagen (2009:966) om Försvarsunderrättelsedomstol. Motsvarande undantag finns i 11 och 13 §§ nuvarande säkerhetsskyddslag. Undantagen i nuvarande lag avser dock endast registerkontroll. Utredningen har påpekat att de särskilda skäl som har redovisats i förarbetena för undantagen motiverar att de utsträcks till att avse hela säkerhetsprövningen. Regeringen har ingen annan uppfattning än den utredningen framfört. Genom föreslagen ordalydelse tydliggörs vilka grupper som omfattas av undantaget. Det kan tilläggas att undantaget endast gäller när sådana uppdrag som anges i paragrafen utövas. Om t.ex. en person som är ledamot av deltar i någon annan säkerhetskänslig verksamhet ska personen säkerhetsprövas. Grundutredning, registerkontroll och särskild personutredning är olika moment i säkerhetsprövningen Utredningen har vidare föreslagit att de olika momenten vid säkerhets- prövningen ska tydliggöras. En säkerhetsprövning förutsätter en helhets- bedömning där omständigheter av olika slag vägs samman. Säkerhets- prövningen förutsätter en grundutredning som, i den utsträckning som följer av bestämmelserna om placering i säkerhetsklass, ska kompletteras med registerkontroll och särskild personutredning. Det viktigaste momentet i den inledande delen av säkerhetsprövningen är den del som syftar till en tillräcklig personkännedom. En registerkontroll kan vara en del i en säkerhetsprövning men ersätter inte personkännedom och omdömen om den som ska prövas. Viktiga inslag kan vara någon typ av intervju eller annan form av uppgiftslämnande från den som prövningen avser, kontroll av intyg och betyg och inhämtande av referenser. Av Säkerhetspolisens vägledning om säkerhetsprövning framgår att frågor kan behöva ställas om bl.a. umgänge (den sökandes vänner och eventuella ovänner), tidigare verksamhet (erfarenheter från tidigare anställningar), ekonomi (inkomst, skulder, förmögenhet och boendeform), bisysslor (eventuella andra åtaganden samt uppgifter om företag och verksamhet), personliga egenskaper (den sökandes ambition, samarbetsförmåga, etik, säkerhetsmedvetande och dylikt) samt intressekonflikter (om den sökande kan hamna i en intressekonflikt vid eventuell anställning). Vad som krävs i fråga om underlag och bedömning behöver anpassas till vilken form av deltagande som det är fråga om. Underlaget behöver t.ex. vara betydligt mer omfattande när det är fråga om att få del av säkerhets- skyddsklassificerade uppgifter på skyddsnivån kvalificerat hemlig än när det gäller tillträde till förhållandevis mindre känsliga säkerhetsområden vid ett skyddsobjekt. Regeringen liksom flera av remissinstanserna, t.ex. , delar utredningens bedömning att de olika momenten i säkerhetsprövningen bör tydliggöras. Regeringen föreslår därför, i likhet med utredningen, att det direkt i lagtext ska anges att säkerhetsprövningen ska omfatta en grundutredning samt en registerkontroll och särskild personutredning under vissa förutsättningar. Innebörden av registerkontroll och särskild personutredning föreslås liksom anges i särskilda bestämmelser i lagen. uttrycken inledande säkerhetsprövning, grundutredning, registerkontroll och särskild personutredning bör beskrivas tillsammans med övriga definitioner. Enligt myndigheten riskerar så många uttryck inom området säkerhetsprövning att göra bestämmelsen otydlig och det bör övervägas om skrivningarna kan förenklas genom att ta bort uttrycket inledande säkerhetsprövning. Regeringen delar uppfattningen att utredningens föreslagna uttryck inledande säkerhetsprövning inte bör användas i bestämmelsen. När det gäller att vissa uttryck närmare behöver definieras bedömer regeringen att det kan ske genom verkställighetsföreskrifter. I vissa fall behövs en viss flexibilitet i fråga om krav på säkerhets- prövning för att undvika upprepad underlagsinhämtning som inte tillför något nytt i sak och som innebär en onödig pålaga för de som deltar i säkerhetskänslig verksamhet. Vid t.ex. kortvariga anställningar och personalomflyttningar kan det vara aktuellt med endast en begränsad säkerhetsprövning. Regeringen föreslår därför att det i lagtext anges att säkerhetsprövningen får göras mindre omfattande om det finns särskilda skäl. I nuvarande säkerhetsskyddslag anges i 11 § att säkerhetsprövning får göras även under pågående anställning eller annat pågående deltagande i verksamheten. Utredningen har påtalat vikten av att säkerhetsprövningen ska ses som en process som ska pågå under hela den tid som en person har sin anställning eller sitt uppdrag. handlar det om att skaffa sig en fördjupad personkännedom genom t.ex. regelbundna kontakter och uppföljningssamtal för att kunna fånga upp upplevt missnöje med arbetssituationen, kontaktförsök från främmande makt och liknande förhållanden som kan påverka risk och mottaglighet för utpressning eller omständigheter som tyder på att personen är i riskzonen för olika former av missbruk. Vid uppföljning av säkerhetsprövningen finns det anledning att lägga särskild vikt vid tillfällen som innebär större förändringar av arbetsuppgifterna och vid den avslutande fasen av anställningen. Regeringen delar utredningens uppfattning och anser att uppföljningsansvaret är av sådan vikt att det bör uttryckas som ett ska-krav i den nya säkerhetsskyddslagen. Uppföljningsansvaret innebär även att det ska ske en kontinuerlig bevakning av uppgifter som tillförs de register som är aktuella vid registerkontroll. För att bevakningsansvaret ska fungera på avsett sätt är det av vikt att Säkerhetspolisen får kännedom om när grund för att utföra kontrollen upphör, t.ex. vid avslutad anställning eller för det fall att den kontrollerade inte anställs. Regeringens förslag: En anställning eller ett annat deltagande i säkerhetskänslig verksamhet ska placeras i: –säkerhetsklass 1, om personen i en omfattning som inte är ringa får del av uppgifter i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig eller till följd av sitt deltagande i verksamheten har möjlighet att orsaka synnerligen allvarlig skada för säkerhet. –säkerhetsklass 2, om personen i en omfattning som inte är ringa får del av uppgifter i säkerhetsskyddsklassen hemlig, i ringa omfattning får del av uppgifter i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig eller till följd av sitt deltagande i verksamheten har möjlighet att orsaka allvarlig skada för säkerhet. –säkerhetsklass 3, om personen får del av uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell, i ringa omfattning får del av uppgifter i säkerhetsskyddsklassen hemlig eller till följd av sitt deltagande i verksamheten har möjlighet att orsaka en inte obetydlig skada för säkerhet. En anställning eller ett annat deltagande i säkerhetskänslig verksamhet ska också i andra fall placeras i en säkerhetsklass som motsvarar de krav på säkerhetsprövning som följer av ett internationellt säkerhetsskyddsåtagande. En anställning eller ett annat deltagande får placeras i säkerhetsklass endast om behovet av säkerhetsskydd inte kan tillgodoses på annat sätt. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte invändningar mot utredningens förslag. tillstyrker särskilt förslaget om placering i säkerhetsklass utifrån uppgiftens säkerhetsskyddsklass. polisen anger att myndigheten anser förslaget om säkerhetsklasser vara väl avvägt och att de föreslagna kriterierna för placering av en anställning i säkerhetsklass kommer att medföra en möjlighet att anpassa personalsäkerheten till verksamhetens behov. det gäller det s.k. omfattningsrekvisitet motsätter Säkerhetsbranschen, och Svenska kraftnät att rekvisitet tas bort. Dessa instanser ser en risk med ökade inplaceringar i högre säkerhetsklasser till följd av att enbart en liten del information i högre säkerhetsskyddsklass kan förekomma. tillstyrker utredningens förslag om att det i säker- hetsskyddslagen ska införas ett uttryckligt krav på restriktiv tillämpning i fråga om placering av anställningar i säkerhetsklass. Kommuner och Landsting, och Västra att det är av vikt att landstingen och kommunerna får utbildning och rådgivning för att föreslagen restriktivitet ska få anför att utvidgningen, dvs. registerkontroll som får göras med stöd av 14 § säkerhetsskyddslagen inordnas i systemet med placering i säkerhetsklass, kommer att innebära att antalet personer som kommer att placeras i säkerhetsklass och därmed Prop. 2017/18:89 säkerhetsprövas kommer att öka. Utredningen har enligt samfundets mening inte i tillräcklig omfattning beaktat proportionalitetsprincipen i förhållande till behovet av det utvidgade tillämpningsområdet. Skälen för regeringens förslag Säkerhetsskyddsklassificering ska styra placeringen i säkerhetsklass Som angetts tidigare föreslås en övergång från skydd av hemliga uppgifter i nuvarande säkerhetsskyddslag till skydd av säkerhetsskydds- klassificerade uppgifter i den nya säkerhetsskyddslagen, se avsnitt 5.2. Utredningen har föreslagit att övergången till säkerhetsskydds- klassificerade uppgifter även ska återspeglas i grunderna för placering av anställning i säkerhetsklass. Att den berörde får del av säkerhets- skyddsklassificerade uppgifter som klassificerats som kvalificerat hemlig, hemlig, konfidentiell eller begränsat hemlig bör styra placeringen i säkerhetsklass. Regeringen, liksom flertalet remissinstanser, delar utredningens uppfattning. Några remissinstanser, bl.a. Säkerhetsbranschen, och , har framfört synpunkter på att omfattningsrekvistet i den nya lagen ändras till att den anställde i en omfattning som inte är ringa får del av uppgifter och att detta kan medföra ökad inplacering i högre säkerhetsklass. Regeringen anser att det utrymme för differentiering som de fyra säkerhetsskyddsklasserna innebär medför goda förutsättningar för att finna en väl avvägd skyddsnivå. Dagens översättningsproblematik när det gäller internationella förhållanden, med risk för placering i onödigt hög säkerhetsklass, borde även minska med det nya förslaget. Vidare innebär förslaget att ordalydelsen blir likartad i hela bestämmelsen, dvs. det föreslås att omfattningskravet anges på samma sätt för de olika klasserna, dvs. ”i en omfattning som inte är ringa”, vilket kan jämföras med nuvarande ordalydelse där det anges både ”i stor omfattning” och ”i en omfattning som inte är obetydlig”. Regeringen vill också framhålla att det är av vikt att det omfattningsrekvist som föreslås alltid prövas noga. Om uppgifter endast förekommer i mindre omfattning ska anställningen placeras i nästa lägre klass. Det är viktigt att alla aktörer gör en noggrann prövning så att placering inte sker i för hög säkerhetsklass. Placeringen har konsekvenser både för den enskilde och för verksamheterna eftersom högre klass innebär större ingrepp i den personliga integriteten och mer kostnader för utökade säkerhetsskyddsåtgärder. När det gäller information på den lägsta nivån – begränsat hemlig – delar regeringen utredningens uppfattning att det inte är påkallat med någon placering i säkerhetsklass eftersom ett röjande endast kan medföra ringa skada. En ny grund för placering i säkerhetsklass Enligt nuvarande ordning för säkerhetsprövning är ett grundläggande moment att en anställning eller annat deltagande i verksamhet som innebär att den anställde eller den som deltar i verksamhet får del av hemliga uppgifter i förväg identifieras och placeras i säkerhetsklass. bestämmelser om säkerhetsprövning gäller också i verksamheter som behöver skyddas mot terrorism. bestämmelserna om placering av befattningar i säkerhetsklass för sådan Grunden för registerkontroll som ett led i säkerhets- prövningen i dessa fall finns i stället i nuvarande 14 § säkerhets- Utredningen har föreslagit att bestämmelserna om placering i säkerhetsklass ska utvidgas till att omfatta befattningar som, även om de inte innebär hantering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, är att anse som säkerhetskänsliga (i övrigt säkerhetskänslig verksamhet). Utredningen föreslår vidare att även anställningar och annat deltagande i säkerhetskänslig verksamhet ska placeras i säkerhetsklass om krav på säkerhetsprövning följer av ett internationellt säkerhetsskyddsåtagande. Det finns åtaganden som avser anläggningar, objekt och platser inom bl.a. områdena luftfarts-, hamn-, och sjöfartsskydd. syftet med förslaget bl.a. att systemet för säkerhetsprövning ska vara Placering i säkerhetsklass ska ske både för anställningar som innebär hantering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och för anställningar som av annan anledning är av betydelse för Förslaget innebär vidare att det inte längre finns anledning att ha kvar den registerkontroll som görs med stöd av 14 § säkerhetsskyddslagen (skydd mot terrorism). remissinstanser, t.ex. , och , är positiva till utredningens förslag om att bestämmelserna om placering i säkerhetsklass ska utvidgas till att omfatta även i övrigt säkerhetskänslig verksamhet och att den registerkontroll som görs med stöd av 14 § säkerhetsskyddslagen inordnas i systemet med säkerhetsklassplaceringar. Även regeringen är av Systemet med säkerhetsklasser blir mer enhetligt och logiskt när alla typer av befattningar eller deltagande i verksamhet inordnas i systemet. Övergången från skydd av verksamheter som särskilt behöver skyddas mot terrorism till skydd av i övrigt säkerhetskänslig verksamhet innebär i fråga om säkerhetsprövning att det inte bara är skydd mot terrorism som prövningen ska fånga upp. med stöd av 14 § säkerhetsskyddslagen i många fall av den som kommer anställas eller på annat sätt delta i verksamhet vid ett skyddsobjekt enligt skyddslagen (2010:305). Dessa fall kommer att rymmas inom det skyddsvärda området enligt den nya lagen, men även annan säkerhetskänslig verksamhet kommer att innefattas. verksamhet som kommer att inkluderas är vissa samhällsviktiga informationssystem, sprängämnesindustri och transporter av vissa farliga ämnen (som kärnavfall) som inte omfattas av bestämmelserna om skyddsobjekt enligt skyddslagen. För befattningar som innebär hantering av säkerhetsskydds- klassificerade uppgifter kommer, som angetts tidigare, säkerhets- placeringen vara given utifrån den skyddsnivå (dvs. hemlig eller konfidentiell) som har bestämts. För verksamhet som är säkerhetskänslig på annan grund än hantering av säkerhetsskydds- klassificerade uppgifter har inte någon motsvarande formell framåtsyftande skadebedömning gjorts. Till stöd för bedömningen bör i stället användas den konsekvensbedömning som ska göras inom ramen för De säkerhetsklassade befattningarna bör delas in utifrån skadenivåerna synnerligen allvarlig, allvarlig eller inte obetydlig skada för säkerhet. Dessa nivåer bör utgöra en alternativ grund för placering i säkerhetsklass 1, 2 eller 3. Graden av skada som en person till följd av sitt deltagande i en säkerhetskänslig verksamhet har möjlighet att orsaka varierar beroende på anläggningen och tillträdesbehörighetens omfattning. En noggrann befattningsanalys eller motsvarande analys av det deltagande det är fråga om får göras. Regeringen delar utredningens uppfattning att de registerkontroller som görs med stöd av 14 § säkerhetsskyddslagen i första hand bör kunna rymmas inom säkerhetsklass 3. Utrymmet för att placera anställningar i klass 1 och 2 bör vara begränsat. En placering i högre säkerhetsklass kan vara motiverad om t.ex. en anställning innebär att en person behöver anförtros tillgång till vissa anläggningar eller system av kritisk betydelse för landets elförsörjning. Ett uttryckligt krav på restriktivitet vid placering i säkerhetsklass Utredningen har även föreslagit att det i den nya säkerhetsskyddslagen ska finnas ett uttryckligt krav på restriktiv tillämpning i fråga om placering i säkerhetsklass av anställningar eller annat deltagande i säkerhetskänslig verksamhet. En säkerhetsprövning aktualiserar ofta frågor som kan uppfattas som mycket integritetskränkande för den enskilde. Det samlas även in mycket information om den enskilde individen. Det har även framhållits av vissa remissinstanser, t.ex. , att proportionalitetsprincipen alltid måste beaktas. Samfundet har även särskilt påpekat att utvidgningen, dvs. att den registerkontroll som får göras med stöd av 14 § säkerhetsskyddslagen inordnas i systemet med placering i säkerhetsklass, kommer att innebära att antalet personer som placeras i säkerhetsklass ökar. Regeringen delar den uppfattning om behovet av restriktivitet som framförts av utredningen och remissinstanserna. Placering i säkerhets- klass, vilket bl.a. medför att registerkontroll får göras, bör bara ske när det verkligen är nödvändigt. Den som beslutar om placering av en anställning eller ett uppdrag i säkerhetsklass bör alltid noga pröva behovet. Placering i säkerhetsklass bör endast göras om skyddsbehovet inte kan tillgodoses på något annat sätt. Genom att systemet med placering i säkerhetsklass får ett vidare tillämpningsområde i den nya lagen bör i princip alltid säkerhetsprövningar som kan föranleda att ett mer omfattande underlag inhämtas grundas på ett beslut om säkerhetsklass. Någon form av säkerhetsprövning kan emellertid också behöva göras vid ett deltagande i säkerhetskänslig verksamhet som inte föranleder placering i säkerhetsklass, t.ex. vid anställning som medför hantering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter på nivån begränsat hemlig. I de fallen bör säkerhetsprövningen ha en mer begränsad omfattning och åtgärder inom ramen för personalsäkerheten bör i de fallen framförallt inriktas på utbildning och information om säkerhetsskydd. Det bör vidare alltid övervägas om verksamheten är organiserad på ett optimalt sätt utifrån skyddsbehovet och om alternativa säkerhetsskydds- åtgärder, dvs. åtgärder inom informationssäkerhet och fysisk säkerhet, kan användas. 2017/18:89 Mot denna bakgrund föreslår regeringen att en anställning eller annat deltagande får placeras i säkerhetsklass endast om behovet av säkerhets- skydd inte kan tillgodoses på annat sätt. 8.3.4Krav på svenskt medborgarskap för vissa anställningar i säkerhetsklass 1 och 2 Regeringens förslag: En anställning i staten, en kommun eller ett landsting som är placerad i säkerhetsklass 1 eller 2 får endast innehas av den som är svensk medborgare. Regeringen får i enskilda fall, om det finns särskilda skäl, medge undantag från kravet på svenskt medborgarskap. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår att kravet på svenskt medborgarskap i en säkerhetsklassad anställning i staten, en kommun eller ett landsting avskaffas helt. Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser, bl.a. riksbank, Kammarrätten i , , , Kriminalvården, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , (Sida), , , i , , , , och tillstyrker utredningens förslag. Kriminalvården, , och betonar dock att det är av vikt att det tydligt framgår att en säkerhetsprövning av en individ inte kan godkännas om tillräckligt underlag inte kan inhämtas. Såväl som och betonar därutöver att frågan måste kunna hanteras ur ett arbetsrättsligt perspektiv och ett diskrimineringsperspektiv, i annat fall anser man att kravet på svenskt medborgarskap bör finnas kvar. Säkerhetspolisen, , , , , , , , , , och avstyrker utredningens förslag. Säkerhetspolisen, och uttrycker bl.a. att det innebär stora praktiska problem att genomföra en lämplighetsbedömning av en person som inte är svensk medborgare. Försvarsmakten, , och framför att de delar uppfattningen som redovisats av vissa av utredningens experter om att den formella och tydliga kopplingen till , dess statsskick och grundläggande rättigheter som följer av ett medborgarskap är viktig. framför därutöver att medborgarskap är en viktig indikation på lojalitet mot , vilket gör sig särskilt gällande för anställningar i de två högsta säkerhetsklasserna samt i verksamheter som riktar sig mot utländska förhållanden och som omgärdas av sekretess enligt 15 kap. 2 § OSL. anför bl.a. att verksamheter Prop. 2017/18:89 som är av betydelse för säkerhet måste stödjas av en tydlig säkerhetsskyddslagstiftning som värderar pålitlighet högre än en utökad möjlighet till rekrytering.