prop · H503201 · 2018-04-09 00:00:00 — Myndigheten har vid några få tillfällen påtalat för bolag att de har överskridit gränsvärdena och de har inkommit med en anmälan om revisor.90 De framhåller att det dessutom skulle vara svårt att övervaka att gränsvärdet för revisionsplikt efterlevs. För att göra det skulle myndigheten behöva mer resurser för att täcka utökade kostnader. Vidare framhåller de att myndigheten inte har sanktioner att ta till mot aktiebolag som bryter mot reglerna om revisionsplikt.91 Det gör att bolag som överskrider gränsvärdet för frivillig revision inte kan föreläggas att ha revision. registerinformation saknar dessutom information om de aktiebolag som väljer bort revision trots att de omfattas av revisionsplikten. Många aktiebolag har valt bort revision •Cirka av de aktiva bolagen som omfattas av reformen har valt bort revision vid utgången av . Det är en högre andel än regeringen förväntat. Benägenheten att välja bort revision är betydligt högre bland mindre och nystartade aktiebolag. •Majoriteten av de bolag som har valt bort revision finns inom kontantbranscher såsom restaurang, skönhetsvård, torghandel och taxiverksamhet. Många av branscher är förknippade med hög risk för ekonomisk brottslighet. 90E-post från , . 91Intervju vid , (1). 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Bolag som har valt bort revision har haft en direkt kostnadsbesparing på revisorsarvodet men inte lika mycket som förväntat. Den genomsnittliga besparingen på revisorsarvodet per bolag är . Regeringen bedömde inför reformen att den genomsnittliga besparingen skulle bli . •Bolag som har valt bort revision har haft indirekt kostnadsbesparing på övrigt arbete i samband med revision. Denna kostnad är dock svår att uppskatta. Lägre tillväxttakt för bolag som valde bort revision •Bolag som valde bort revision växte därefter betydligt långsammare jämfört med bolagen som behöll revision. efter reformen var dessa bolags nettoomsättning och antalet anställda lägre. Det resulterade i att de bolagen också betalade mindre i bolagsskatt. •Det finns inga skillnader i lönsamhet eller överlevnad mellan bolag med respektive utan revision. Formaliafel i årsredovisningarna har ökat •Formaliafelen i årsredovisningarna har ökat betydligt sedan revisionsplikten avskaffades. •Andelen förelagda årsredovisningar med formaliafel har sedan reformen ökat från ca 6 till . Relativpriset på revisionstjänster och antalet revisorer har minskat •Reformen har följts av en stagnerad prisutveckling på redovisnings- och revisionstjänster. Den stagnerade prisutvecklingen på revisionstjänster kan antas ha gynnat bolag med revision. har antalet revisorer minskat. En liten andel aktiebolag bryter mot revisionsplikten •Sedan reformen har bolag valt bort revision i strid med aktiebolagens regler. Men en klar majoritet av bolagen har rättat sig och valt revision följande år. Bolagen finns främst inom byggbranschen, detalj- och partihandeln samt restaurangbranschen. •Ingen myndighet eller annan aktör kontrollerar att bolag som omfattas av revisionsplikten har revision. R I K S R E V I S I O N E N A V S K A F F A N D E T A V R E V I S I O N S P L I K T E N F Ö R S M Å A K T I E B O L A G 3 Reformen och myndigheterna I följande kapitel redogörs om reformen har haft icke önskvärda konsekvenser för de berörda myndigheterna. Kapitlet omfattar arbetsprocess med årsredovisningar, kontrollprocess och arbete med bekämpning av den ekonomiska brottsligheten. Därefter redogörs för om myndigheterna har behövt och anpassat sin verksamhet för att motverka icke önskvärda konsekvenser. Slutligen beskrivs hur regeringen har agerat med anledning av reformen. I kapitlet presenterar varje myndighets arbetsprocess i första stycket för att därefter beskriva om arbetsprocessen har påverkats av reformen. 3.1 har noterat fler fel i årsredovisningarna tar emot och registrerar samtliga bolags årsredovisningar. har ingen uttalad uppgift att granska eller kontrollera att inlämnad information är korrekt. Det är upp till myndigheten att tolka vilken kontroll som ska göras av en inkommen årsredovisning. Innan en årsredovisning registreras och förmedlas vidare, kontrollerar myndigheten att årsredovisningen innehåller de delar som ska finnas enligt myndighetens formaliakrav. Exempel på formaliakrav är att samtliga styrelseledamöter och verkställande direktören i aktiebolaget har skrivit under årsredovisningen, att det finns ett fastställelseintyg, att de inskickade årsredovisningarna innehåller resultaträkning, balansräkning och revisionsberättelse. Om aktiebolaget har revision kontrollerar myndigheten också att det finns en revisionsberättelse och att en behörig revisor har undertecknat den. Om myndigheten upptäcker att inte alla formaliakrav är uppfyllda föreläggs bolaget att komplettera årsredovisningen. När formaliakraven är uppfyllda registrerar årsredovisningen och förmedlar den vidare till andra företag och myndigheter.92 3.1.1 har initialt haft ökad belastning sedan reformen Formaliafelen (som framgår i avsnitt 2.5) i bolagens årsredovisningar har ökat efter reformen, och har fått begära in fler kompletteringar från bolagen . Enligt företrädare för förekommer formaliafelen oftare i årsredovisningar från nystartade aktiebolag utan revision.93 Vidare framhäver de att företagarna i högre utsträckning vill ha hjälp från med att åtgärda felen. 92Intervju vid , (1). 93Intervju vid , (1) och , 2016, Årsredovisning 2016, s. 16. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N komplettering även till bolagets revisor vilket ofta ledde till att bolaget tillsammans med revisor löste brister i årsredovisningen.94 Efter att revisionsplikten avskaffades var det något fler som ringde till främst med frågor om revisionspliktens regler.95 Företrädare för framhäver att många aktiebolag inte förstår hur de på ett korrekt sätt ska avanmäla revision till . Myndigheten får också allt fler samtal om praktisk hjälp med att utforma årsredovisningen, allt från grundläggande råd till hur en specifik not ska skrivas.96 Reformen har inte resulterat i en ökad andel förseningsavgifter, pga. för sent inlämnad årsredovisning, eller likvidationer av aktiebolag på lång sikt. Andelen beslutade förseningsavgifter till aktiebolagen ökade precis efter att revisionsplikten avskaffades. Men har utvecklingen både avtagit och minskat något som antalet aktiebolag har ökat. Utvecklingen för frivilliga likvidationer och tvångslikvidationer av aktiebolagen är densamma.97 har inte branschkoder i sina register och kan därför inte se om förseningar med årsredovisningarna är vanligare för vissa typer av branscher. Det innebär att myndigheten inte heller kan rikta insatser mot specifika branscher i syfte att minska antalet förseningar eller komma till rätta med brister. Exempelvis har myndigheten ingen statistik på vilka branscher som får upprepade förseningsavgifter.98 3.1.2 Felaktig information i årsredovisningarna har ökat har inte gjort någon genomgripande analys av reformens konsekvenser. Men intervjuer som har gjort tyder på att även andra fel utöver formalia har ökat och att dessa samvarierar med reformen. Exempelvis uppges att antalet felaktiga sifferuppgifter i aktiekapitalet och felsummeringar i balansräkningarna blivit vanligare.99 Myndigheten har bedömt att den avskaffade revisionsplikten är huvudorsaken till denna förändring.100 Företrädare för framhäver att felen främst förekommer bland nystartade bolag som ofta inte förstår hur de ska rätta till felen när de får ett 94Intervju vid , (1) och e-post från , . 95Intervju vid , (1). 96Intervju vid , (1). 97Intervju vid , (2). har tagit del av statistik över förseningsavgifter och likvidationer. Uppgifterna har hämtats från årsredovisningar 2010–2016, och e-post, . 98Intervju vid , (2). 99Intervju vid , (1). 100Intervju vid , (1) och , 2016, Årsredovisning 2016, s. 16. R I K S R E V I S I O N E N A V S K A F F A N D E T A V R E V I S I O N S P L I K T E N F Ö R S M Å A K T I E B O L A G föreläggande från har också noterat fler uppenbara fel i siffermaterialet i sina analyser sedan reformen. noterade ca 4 000 årsredovisningar med summeringsfel, jämfört med ca 2 2015.102 3.2 rutiner omfattar inte felsummeringar företrädare berättar att myndighetens kontroll av årsredovisningarna har omfattat att balansräkningen är korrekt summerad (summa tillgångar jämfört med summa eget kapital och skulder), men att den rutinen nu har tagits bort. Handläggarna registrerar de årsredovisningar som uppfyller formaliakraven även om de upptäcker uppenbara felsummerade uppgifter i balans- och resultaträkning. Men årsredovisningarna med upptäckta felsummerade uppgifter leder inte till att bolagen föreläggs att korrigera dem. Företrädare för menar att det inte ligger i myndighetens uppdrag att utöva tillsyn, vilket tolkas som att det inte heller behöver finnas någon rutin för att hantera upptäckta felsummeringar i årsredovisningarna.103 3.2.1 Seminarier och information för att motverka fel För att stävja fel i årsredovisningar började efter reformen att erbjuda seminarier för aktiebolag med information om reformen och hur ett aktiebolag väljer bort revision. Myndigheten har fortsatt att bedriva seminarier kontinuerligt för aktiebolag som saknar revision. och har också varit involverade för att målgruppen ska kunna få information om skatterelaterade frågor och mer specifika frågor om årsredovisningar. anser dock att de har för lite resurser för att fortsätta delta.104 informerar också genom sin webbplats.105 Representanter för anser emellertid att det finns behov av att göra informationen mer tillgänglig och enklare att förstå. har lagt ut goda exempel på årsredovisningar i syfte att minska formaliafel i inkomna årsredovisningar. Det gjorde myndigheten på uppdrag av regeringen.106 har också fått i uppdrag av regeringen att möjliggöra för företag att lämna in årsredovisningarna 101Intervju vid , (1) och e-post, . 102Balans, Allt färre företag har revisor, nummer 9, . 103Intervju vid , (1). 104Intervju vid , (2) och intervju vid , . 105Intervju vid , (2). 106Regleringsbrev för avseende . 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N digitalt.107 Av intervjuer med företrädare för framgår att myndighetens pågående arbete med digitaliseringen av årsredovisningar inte kommer att omfatta en eventuell framtida kontroll av bolagens regelefterlevnad av gränsvärden för revisionsplikt eller någonting som har med reformen avskaffad revisionsplikt att göra. Däremot är ambitionen att kunna lösa de slarvfel som förekommer i inlämnade årsredovisningar. Det handlar bl.a. om datum, ordval och summeringsfel.108 3.3 kontrollprocess har utökats För att minska skattefelet arbetar förebyggande och utför ett flertal kontroller och insatser. Myndigheten identifierar risker och problem, och koncentrerar resurser till områden med hög risk för skattefel. riskhantering utgår från en bedömning av externa risker för skattefel och myndighetens kontrollinsatser. Analysarbetet för riskhanteringen görs centralt vid myndigheten. Resultatet av analysen används för att prioritera och planera verksamheten för som helhet och inom olika insatser. Utifrån riskbilden väljs lämpliga insatser, och inom de enskilda insatserna görs sedan egna urval och parametrar. Urvalen för kontroll skiljer sig därför mellan de olika insatserna och är även beroende av vilket områdesmål insatsen går mot. Till varje insats är en s.k. insatsanalytiker kopplad som genomför analyser och återkopplar till det centrala analysarbetet. Revisionsindikator är en av flera riskindikatorer som vägs samman då myndigheten bestämmer vilken riskbedömning den ska inrikta sina kontroller mot.109 genomför insatser i alla regioner, och varje region som deltar i insatsen har en utsedd regionsamordnare. Inom ramen för varje insats väljs lämpliga kontroller, antingen skrivbordskontroll, kontrollbesök eller skatterevision. Den vanligaste formen är skrivbordskontroll. Kontrollbesök görs i de branscher där det finns krav på kassaregister och personalliggare. Skatterevision är en mer ingående kontroll av företagets bokföring och underlag som oftast görs på plats i företagets lokaler. gör också riktade informationsinsatser.110 107Regeringen, Uppdrag att införa en tjänst för ingivning av finansiell information avseende årsredovisningar m.m, N2016/04957/SUN. 108Intervju vid , (1). 109Intervju vid , (2), intervju vid , (2) och intervju vid , (3). 110Intervju vid , (2), intervju vid , (2) och intervju vid , (3). R I K S R E V I S I O N E N A V S K A F F A N D E T A V R E V I S I O N S P L I K T E N F Ö R S M Å A K T I E B O L A G 3.3.1 Bolag utan revision är inte en indikator vid urval för kontroller har genomfört en utvärdering av reformen och konstaterat svårigheten med att påvisa reformens effekter på skattefelet med de tillämpade kvantitativa metoderna och registerdata. Men där lyfts ändå fram att man skulle behöva göra ett slumpmässigt urval av bolag som omfattas av reformen för revisioner för att närmare undersöka effekter på skattefelet. En annan rekommendation är att bolag utan revision bör vara en riskindikator när myndigheten väljer ut bolag för olika typer av skattekontroller.111 Denna granskning visar dock att inte använder revision i bolag som en indikator vid urval i myndighetens olika kontrollinsatser. Indikatorn finns med som en potentiell riskindikator i myndighetens bedömningsbank men har inte funnit den av värde. Företrädare för menar att kontroller måste utgå ifrån de riskbaserade urvalen och att myndigheten inte kan anta att det skulle förekomma färre fel och skatteundandragande i bolag med revision. Detta skulle bero på att det stora skattefelet inte ligger i det som syns i bokföringen, som t.ex. svartarbetskraft.112 I kontrollverksamhet finns ingen kännedom om ifall reformen har haft några konsekvenser, exempelvis i form av ökad tidsåtgång och högre kostnader för skattekontroller i bolag utan revision. har inte heller undersökt hur kvaliteten i redovisningsunderlagen och beskattningsunderlaget har utvecklats i bolag sedan revisionsplikten avskaffades.113 För att upptäcka skattefusk som exempelvis oredovisade inkomster räcker det inte att kontrollera deklarationsuppgifter eftersom det inte syns i deklarationerna. För detta ändamål har i stället bl.a. skrivbordsutredningar och skatterevisioner114. Men sedan reformen har minskat antalet skatterevisioner. I stället görs fler skrivbordskontroller och besök hos företag som omfattas av kassaregister och personalliggare.115 Aktiebolag ska sedan reformen lämna en uppgift i inkomstdeklarationen till om årsredovisningen har varit föremål för revision eller om någon uppdragstagare (t.ex. redovisningskonsult) har biträtt vid upprättandet av årsredovisningen. Regeringen ansåg att dessa uppgifter skulle vara till nytta för när myndigheten riktar information och kontroller mot rätt 111Intervju vid , (2) och , 2015, Frivillig revision 2015, internt arbetsmaterial. 112Intervju vid , . 113Intervju vid , (1). 114Skatterevision är myndighetens mest ingripande kontrollform och innebär en genomgång av ett företages räkenskapsmaterial och deklarationer . 115Intervju vid , (3). 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kategorier av företag.116 Granskningen visar dock att många aktiebolag visserligen lämnar uppgifter i inkomstdeklarationen men att inte använder informationen i sin kontrollverksamhet eller annat arbete. Företrädare för anser att uppgifterna inte har något värde eftersom de lämnas på frivillig basis och inte går att validera. Dessutom framgår inte av uppgifterna vilken eventuell kontroll som har gjorts av årsredovisningen.117 3.4Skatteverkets nya kontrollmöjlighet har inte motsvarat förväntningarna I samband med reformen fick en ny kontrollmöjlighet och ett ökat anslag med . Förväntan på den nya kontrollmöjligheten var att den skulle förebygga fel i bolagens redovisning och motverka skattebortfall.118 Enligt företrädare för visade kontroller –2013 att många företagare i nystartade företag saknade kunskap om bokföring. Det fanns brister i hur räkenskaperna bokfördes; exempelvis hade vissa företagare inte förstått reglerna för hantering av eget kapital, uttag och vinst, eller moms. Inte sällan saknades bokföringen helt och hållet.119 3.4.1 Kontrollmöjligheten ska hjälpa nyföretagare att göra rätt Det främsta syftet med den nya kontrollmöjligheten är att säkerställa att företagens redovisning håller en grundläggande kvalitet och att hjälpa företagarna att göra rätt innan de lämnar in deklarationen.120 Inom ramen för den nya kontrollmöjligheten går handläggare i ett tidigt skede igenom ett begränsat urval av företagens underlag till den kommande deklarationen, påtalar vikten av korrekt bokföring och uppmanar företagaren att rätta eventuella felaktigheter innan deklarationen ska lämnas in. Underlagen kan exempelvis vara räkenskaper, anteckningar och annan dokumentation som gör att företagaren har möjlighet att fullgöra sin uppgiftsskyldighet i ett senare skede.121 Enligt företrädare för är den nya kontrollmöjligheten inte en granskning av kvaliteten i företagens bokföring, och de varken korrigerar eller bötfäller företaget om den 2009/10:204, s. 94. 117Intervju vid , (1), (3) och . 2009/10:204, s. 92 och 37 kap. 5–7 §§ skatteförfarandelagen (2011:1244). 119Intervju vid , (1) och intervju vid , (3). 120Intervju vid , (3) och e-post . 121Intervju vid , (1), (2) och (3). R I K S R E V I S I O N E N A V S K A F F A N D E T A V R E V I S I O N S P L I K T E N F Ö R S M Å A K T I E B O L A G Den kan inte heller resultera i en skatteändring och syftar inte till att upptäcka eventuellt skatteundandragande.122 För att kunna bedöma företagens redovisningskvalitet tog hjälp av revisorer internt eftersom myndighetens handläggare inte hade den nödvändiga kompetensen i bokföringsfrågor. Därefter har kompetensutvecklat handläggare vad gäller grundläggande kunskaper i bokföring. Även myndighetens interna bokföringsutbildning har omarbetats för att bättre möta behovet av såväl grundläggande som djupare bokföringskompetens.123 tillämpar den nya kontrollmöjligheten främst i nybildade företag.124 Kontroller görs utifrån ett slumpmässigt urval av nyregistrerade företag med en fördelning på aktiebolag och enskilda näringsidkare. Avsaknad av revision är inte en parameter i urvalet. Diagram 11 nedan visar antal kontroller av nystartade aktiebolag och enskilda näringsidkare sedan den nya kontrollmöjligheten infördes. I genomsnitt har genomfört ca 2 100 kontroller i företag . Hälften av kontrollerna omfattar aktiebolag vilket motsvarar ca 1 050 aktiebolag. har ca 43 000 aktiebolag startats . Det innebär att av samtliga nystartade aktiebolag omfattas av den nya kontrollmöjligheten. Eftersom den inte har någon individualpreventiv effekt kan den inte påverka fler företag än de som faktiskt får stödet. Med individualpreventiv effekt menas kontrollmöjlighetens effekt på de företag som kontrolleras. Utan någon individualpreventiv effekt kan rimligen inte heller någon allmänpreventiv effekt finnas, dvs. en preventiv effekt på de bolag som inte utsattes för någon kontroll men som kan komma att bli det. 122Intervju vid , (3) och e-post . 123Intervju vid , (1). 124Intervju vid , (2). 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 11 Användningen av den nya kontrollmöjligheten –2016 3.4.2Nya kontrollmöjligheten har inte minskat antalet fel i företagens deklarationer har utvärderat den nya kontrollmöjlighetens effekter på företagen avseende . Förhoppningen var att företagen som var föremål för den nya kontrollmöjligheten skulle göra färre fel i sina deklarationer än företag i jämförelsegruppen. Resultaten visar dock att andelen som har gjort fel i princip är identisk för företag som har fått stöd och de som inte har fått något stöd. Det gäller såväl felfrekvensen som ändrade belopp i inkomstdeklarationen. I utvärderingen togs ingen hänsyn till om bolag hade revision eller inte. har i sin utvärdering betonat att den nya kontrollmöjligheten inte har bidragit till att företagaren gör färre fel i sin deklaration. I utvärderingen rekommenderas en översyn av den nya kontrollmöjligheten.125 Av intervjuer med företrädare framgår att inte har förändrat den nya kontrollmöjligheten utan fortsätter tillämpa den på samma sätt som förut. Antalet kontroller har dock minskat betydligt . Det pågår en diskussion på om den nya kontrollmöjligheten. Diskussionen grundar sig dels på olika tolkningar av lagstiftarens intention med att införa den nya kontrollmöjligheten, samt dess tillämpning, och dels på slutsatserna i myndighetens utvärdering av den nya kontrollmöjlighetens effekter.126 125Skatteverket, 2016, Kontrollens effekter på små företag, s. 4. 126Intervju vid , (3). R I K S R E V I S I O N E N A V S K A F F A N D E T A V R E V I S I O N S P L I K T E N F Ö R S M Å A K T I E B O L A G 3.5Avsaknad av revision försvårar arbete arbete omfattar hela kedjan från underrättelseverksamhet, utredning och lagföring till process i domstol. Huvudsakligen är det andra myndigheter och aktörer som upptäcker och anmäler brotten till . Arbetet med ekobrottsbekämpning involverar bl.a. , och . har dessutom en egen skattebrottsenhet som fungerar som en självständig verksamhetsgren. När en anmälan kommer in till avseende misstänkt ekonomisk brottslighet beslutar en åklagare om det ska inledas en förundersökning. och konkursförvaltare står för majoriteten av anmälningar om misstänkt ekonomisk brottslighet. Utredningsarbetet innebär att det ska klargöras om en brottslig gärning har skett samt vem som är gärningsman. Den juridiska personen (som oftast är ett aktiebolag) är en del av denna utredning men det är alltid företrädaren som är föremål för straffprocessen. Åklagaren beslutar om ärendet ska utföras av utredare på och om skattebrottsutredare ska bistå i ärendet eller självständigt utföra egna utredningar under ledning av åklagare på . Utredarna genomför därefter utredningen enligt åklagarens direktiv. Utredarna styr inte över vilken typ av ärenden som kommer in eller hur urvalet sker utan arbetar utifrån de ärenden som åklagaren beslutar att inleda förundersökning om. I utredningssyfte hämtar utredarna information från register. Vid särskilda frågor, exempelvis om styrelsemedlemmar, kan utredarna också ha direktkontakt med handläggarna på Bolagsverket.127 3.5.1 Indikatorer på fler ekobrott i aktiebolag Som ett led i det brottsförebyggande arbetet har genomfört en undersökning om huruvida reformen har ökat den ekonomiska brottsligheten i aktiebolag. I undersökningen har myndigheten konstaterat att aktiebolag som saknar revision i högre utsträckning används som brottsverktyg i samband med ekonomisk brottslighet. Exempelvis kan ett bolag erbjuda en legitim fasad för att dölja den brottsliga verksamheten och ge möjlighet att tvätta brottsvinster. Ett bolag innebär även en möjlighet för huvudmännen att distansera sig från brotten genom målvakter, bulvaner och alias. Undersökningen bygger på ett urval om 325 anmälningar om ekonomisk brottslighet i aktiebolag 2015. Enligt myndighetens bedömning har de granskade aktiebolagen använts som brottsverktyg i av fallen. Av rapporten framgår också att andelen bolag 127 Intervju vid , . 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N som bildats för att begå brott är betydligt större för bolag utan revisor än för de bolag som har revisor.128 Bilden från utvärderingen bekräftas av tjänstemän på som menar att aktiebolag i allt större utsträckning används som brottsverktyg.129 Aktiebolag förekommer i av brottsanmälningarna.130 Men har inte statistik över ekonomisk brottslighet i aktiebolag.