prop · H503264 · 2018-06-05 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2017/18:264 Kultur i hela landet Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av hur regeringen arbetat för kultur i hela landet . Den nationella kulturpolitiken förutsätter en god samverkan mellan staten, landstingen och kommunerna. Denna skrivelse fokuserar på de statliga insatserna för kultur i hela landet. Kulturpolitiska insatser för hela landet ............................................. Utgångspunkter för kultur i hela landet.............................. Det regionala utfallet av statliga verksamheter och Kultursamverkansmodellen – statens stöd till regional och lokal kultur ............................ Bidrag till kulturverksamheter i vissa bostadsområden – Äga rum ............................. En mer jämlik och tillgänglig kulturskola ....... Ny filmpolitik med särskild satsning på spridning och visning av film i hela landet...... Bibliotekssatsning i hela landet ........................................ Nationalscener för hela landet .......................................... Det fria kulturlivet............................................................ Kulturarvspolitik för ett som håller ihop ............. Gestaltad livsmiljö – arkitektur, form och design ............ Kultur i hela landet genom andra politikområden........................... Det civila samhällets roll för kultur i hela landet ............. Public service-företagens kulturuppdrag .......................... Nytt mediestöd för stärkt lokal journalistik i hela Det samiska folkets och de nationella minoriteternas Arbete för att motverka sexuella trakasserier på Kulturella och kreativa näringar....................................... Produktionsincitament för filminspelningar ..................... Digitaliseringsstrategin för ett hållbart digitaliserat Kultur i skolan.................................................................. Eftergymnasiala utbildningar inom konst- och Kultur och hälsa ............................................................... Internationellt utbyte och samarbete ............................................... Det nordiska samarbetet ................................................... EU och kulturområdet ...................................................... EU:s struktur- och investeringsfonder ............. Kulturråd i världen ........................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... De nationella kulturpolitiska målen (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10: KrU5, rskr. 2009/10:145) anger att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Dessa mål återspeglar regeringsformens bestämmelse i 1 kap. 2§ om att den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd ska vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. De nationella kulturpolitiska målen är styrande för statliga aktörer och vägledande för offentliga aktörer utanför det statliga området. Vårt demokratiska samhälle bygger på att yttrandefriheten bevakas, värnas och främjas. Ett levande och oberoende kulturliv bidrar till detta. Genom att människor får möjlighet att skapa och uttrycka sig fritt och konstnärligt, skapas förutsättningar för nya tankar och idéer som driver samhället framåt och som bidrar till ett som håller ihop. Ett som håller ihop är också ett land som är öppet för internationella kontakter och utbyten inom kulturområdet. Kultur i hela landet är därför en viktig prioritering för regeringen. Den nationella kulturpolitiken vilar på ett gemensamt offentligt ansvar för kulturområdet. För att uppnå de nationella kulturpolitiska målen krävs att statens insatser riktas till och får ett gott genomslag i hela landet och i samverkan med andra offentliga aktörers insatser. För att de nationella kulturpolitiska målen ska kunna uppfyllas är samspelet mellan stat, landsting och kommuner en viktig förutsättning. I denna skrivelse ger regeringen en samlad och översiktlig bild av de insatser som har genomförts och aviserats för kultur i hela landet. I avsnitt 2 redogörs för insatser inom det kulturpolitiska området (utgiftsområde 17) som omfattas av de nationella kulturpolitiska målen. I avsnitt 3 redogörs vissa andra politikområdens betydelse för kultur i hela landet. I avsnitt 4 redogörs slutligen för de internationella och interkulturella samarbeten som deltar i och som bidrar till kultur i hela landet. I avsnitt 5 ges en sammanfattande analys av regeringens insatser för kultur i hela landet . Kulturpolitiska insatser för hela landet 2.1Utgångspunkter för kultur i hela landet De nationella kulturpolitiska målen Kultur i hela landet är en viktig prioritering för regeringen och utgångspunkt för arbetet med den nationella kulturpolitiken. Vårt demokratiska samhälle bygger på att yttrandefriheten bevakas, värnas och främjas. Ett levande och oberoende kulturliv bidrar till detta. Genom att människor får möjlighet att skapa och uttrycka sig fritt och konstnärligt, skapas förutsättningar för nya tankar och idéer som driver samhället framåt och som bidrar till ett som håller ihop. är ett mycket kulturaktivt land. De flesta i ägnar sig åt någon form av kultur, vilket framgår av rapporten i siffror 2018, som Myndigheten för kulturanalys tagit fram. Att lyssna på musik, se en film, läsa en bok, fotografera eller filma tillhör de allra vanligaste kulturaktiviteterna, men kulturlivet erbjuder många andra uttryck och nya uttryck växer fram. Kulturpolitikens fokus är både att bevara olika kulturformer och att främja kulturens utveckling i hela landet. är ett stort land med en gles befolkning på stor yta jämfört med många andra länder. Det är därför viktigt att hålla ihop både utifrån geografiska, ekonomiska och sociala aspekter. Regeringen framhåller i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/2018:179. ), Landsbygdspropositionen, att tillgången till kultur bör vara god i hela landet och att skillnader över landet i tillgång till kultur bör minska (se avsnitt 2.2.1. och 3.10 i denna skrivelse). Regeringen har förtydligat styrningen i kulturmyndigheternas regleringsbrev och i vissa institutioners riktlinjer om att de i samverkan med andra aktörer ska verka för att kulturen ska komma fler till del i hela landet. Den svenska befolkningen uppgick till 10,1 miljoner folkbokförda personer, enligt , . I samtliga 21 län och i 226 av 290 kommuner ökade befolkningen, medan den minskade i 63 av kommunerna. Spannet mellan olika kommuner är stort. hade nära 950 000 invånare, medan minsta kommun hade 2 451 invånare. Även i länen varierar befolkning och befolkningstäthet, se tabell 2.1 nedan. I de tre storstadslänen , och , bor mer än hälften, , av befolkning. Befolkningstätheten i riket ligger i genomsnitt på ca 25 personer per kvadratkilometer, en låg siffra jämfört med snittet i EU som ligger på ca 117 invånare per kvadratkilometer. Det ser mycket olika ut bland de svenska länen. Lägst befolkningstäthet har (2,6) (2,7) och (4,9). Högst befolkningstäthet har (354) (122) och (71). Befolkning och geografi påverkar självklart förutsättningarna för att skapa, ta del av och tillgängliggöra kultur. Det är därför viktigt att kulturpolitikens insatser når både stad och landsbygd i hela landet. Kulturpolitiken bidrar till ett som håller ihop. Det offentliga ansvaret för och finansieringen av kulturen En grundbult i den svenska kulturpolitiken är att den offentliga finansieringen av kulturpolitiken delas av kommuner, landsting och stat. Redan i den kulturpolitiska propositionen (prop. 1974:28) fastslogs att en nära samverkan mellan stat, kommun, landsting och organisationsliv är nödvändig. Många av kulturverksamheterna i landet, 2017/18:264 såsom t.ex. länsteatrar, regionala museer och musikverksamheter har landsting eller kommuner som huvudmän. Staten lämnar ett betydande bidrag till regionala och lokala kulturverksamheter inom ramen för kultursamverkansmodellen. Därutöver ansvarar staten som huvudman och ägare för bl.a. scenkonstens nationalscener, vissa centrala museer och statliga kulturmyndigheter. Av rapporten för kultur 2016 som Myndigheten för kulturanalys publicerat 2017 framgår att stat, kommun och landsting satsade ca på kulturområdet 2016. Kulturutgifter har definierats som utgifter inom tre huvudområden, kultur, medier och folkbildning. Staten står för av kulturutgifterna, kommunerna för och landstingens andel ligger på . Denna fördelning har varit . En stark statlig kulturbudget Den statliga kulturbudgeten inom utgiftsområde 17 har haft en historisk ökning med nära och uppgår till 2018. Kulturbudgeten motsvarar därmed av utgifterna på statens budget. har regeringen bl.a., –infört en betydande bidragsgivning på totalt till kommunala kulturskolor, –tagit fram en strategi med riksdagsbundna nationella mål för de statliga insatserna för , –gett Kungl. i uppdrag att ta fram förslag till en nationell biblioteksstrategi, –infört en satsning på för att stärka bibliotek i hela landet 2018–2020, –infört satsningen Äga rum 2016–2018 i vissa socioekonomiskt utsatta områden med lågt valdeltagande, –skapat en ny filmpolitik med helhetsansvar för finansiering och styrning av den nationella filmpolitiken, samt med nya mål som antagits av , –tagit fram en ny kulturarvspolitik och en politik för gestaltad livsmiljö som stärker aktörer runt om i hela landet, –stärkt det fria kulturlivet med , –stärkt det statliga stödet till regional och lokal kultur inom ramen för kultursamverkansmodellen genom att tillskott har beslutats och aviserats på totalt för perioden –2020 –tillsatt utredningen villkor (dir 2016:93) och därefter mottagit samt remitterat betänkandet Konstnär– oavsett villkor? (SOU 2018:23) med bl.a. förslag till att förbättra möjligheterna att verka som professionell konstnär i hela landet. Betänkandet är nu ute på remiss. 2.2Det regionala utfallet av statliga verksamheter och bidrag Det statliga stödet till kulturområdet ska nå invånare i hela landet. Uppföljningen av stora delar av den statliga kulturbudgeten visar att statens insatser och stöd når hela Det är angeläget att de statliga medlen inom kulturpolitiken kommer hela landet till del. Regeringen följer därför upp fördelningen av det statliga stödet ur denna aspekt, bl.a. utifrån myndigheters rapporteringar och genom särskilda uppföljningsuppdrag. Exempelvis redovisar det regionala utfallet av 28 statliga myndigheters och institutioners verksamheter och bidrag som kan härledas och fördelas i ett regionalt perspektiv. Det regionala utfallet avser hur myndigheterna, institutionerna och organisationerna kunnat följa upp eller uppskatta hur deras bidragsgivning och kostnader kommit olika län till del, se tabell 2.2. nedan. Över tid har det länsvisa utfallet varit tämligen oförändrat, vilket återspeglar att statens medel utgör en stabil och strategisk del i kulturens infrastruktur runt om i landet. Av det regionala utfallet och 2016 fördelades till de tre storstadslänen, vilket motsvarar av hela den regionala fördelningen. Att andelen som går till storstadslänen är så stor, beror bl.a. på att det regionala utfallet som redovisas för innefattar nationalscenerna och Kungl. Operan, liksom flera statliga museer som är hela museer, dvs. har befolkningen i hela som sin målgrupp. I storstadslänen bor av befolkningen, därmed bor nära hälften av befolkningen utanför dessa områden, vilket framgår av tabell 2.1. till stöd per invånare, dvs. om det statliga stödet fördelas per invånare, blir dock det regionala utfallet ett annat, vilket avspeglar olika förutsättningar vad gäller förekomsten av kulturinstitutioner och kulturverksamheter samt befolkning och geografiska avstånd. De län som tilldelades mest statligt stöd per invånare liksom 2016 (förutom ) var , dit en stor del av verksamhetskostnader härleds, och de fyra nordligaste länen. uppgick det de statliga medlen 2016 till per invånare, vilket är en ökning jämfört med . Att det statliga stödet varierar mellan länen avspeglar länens olika förutsättningar vad gäller bl.a. demografi, förekomsten av kulturinstitutioner och andra kulturverksamheter samt omkostnader för geografiska förhållanden. Det finns även regionala skillnader i hur mycket pengar som landsting och kommuner använder till kultur i länen. Myndigheten för kulturanalys har i rapporten 2017 (Rapport 2017:2) redovisat och analyserat regionala skillnader mellan länen vad gäller kommunernas och landstingens utgifter för kultur 2015. Flest kronor per invånare satsades i där utgifterna uppgick till ca per invånare, följt av och . De lägsta kulturutgifterna per invånare hade med ca . Som Myndigheten för kulturanalys lyfter fram, så måste man beakta att kulturutgifterna inte ger hela bilden av vilket kulturutbud och kulturdeltagande som pengarna faktiskt räcker till. Det finns regionala och lokala skillnader vad gäller olika verksamheter och kostnader. Staten har ett övergripande strategiskt ansvar för den nationella kulturpolitiken och regeringen arbetar för att minska skillnaderna i tillgång till kultur mellan olika delar av landet. Även landstingen har ett ansvar för detta inom ramen för uppdraget att fördela statliga medel inom kultursamverkansmodellen. Regeringen aviserar i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179) initiativ för att stärka tillgången till kultur på landsbygderna (se avsnitt 2.2.1. och 3.8 i denna skrivelse). följer även upp den länsvisa fördelningen av vissa större statliga kulturbidrag, dvs. vissa bidrag som beslutas av , , och Stiftelsen (). Dessa bidrag uppgick till . Det länsvisa utfallet framgår av tabell 2.3 nedan. Beloppen ingår även som delsummor i tabell 2.2. ovan. Tabell 2.3. visar bl.a. att det statliga stödet i snitt uppgick till per invånare, vilket är en liten ökning jämfört med . Mest stöd per invånare fick , de fyra nordligaste länen och . Att får mycket stöd per invånare beror bl.a. på betydande bidrag till kulturmiljöer som fördelas på en liten befolkning. Till skillnad från tabell 2.2framgår här att är det län som tilldelats lägst bidrag per invånare 2014 och 2016. Detta beror bl.a. på att statens bidrag till regionala kulturverksamheter (dvs. medlen inom kultursamverkansmodellen) får ett stort genomslag i tabell 2.3. När det gäller stödet till visningsersättning och bidrag till bild- och formkonstnärer (som ingår som delbelopp i tabell 2.3) så går av bidragen till de tre storstadslänen, se även avsnitt 2.6. 2.2.1Kultursamverkansmodellen – statens stöd till regional och lokal kultur Statens stöd till regional och lokal kultur genom kultursamverkansmodellen, är en viktig del i arbetet för kultur i hela landet. Modellen bidrar till utvecklingen av kulturens infrastruktur, konstnärlig utveckling, konstnärliga anställningar samt till ett brett kulturutbud för publik och besökare i hela landet. Inom modellen har landstingen ett stort ansvar för att statens stöd når hela landet. Regeringen har aviserat förstärkningar av modellen –2020, bl.a. riktad till de glesast befolkade landsbygderna. Runt om i finns ett brett och vitalt kulturliv. Staten lämnar ett betydande stöd, ca , till regionala och lokala kulturverksamheter i hela landet. Medlen fördelas av landstingen genom kultursamverkansmodellen till institutioner som länsteatrar och symfoniorkestrar, liksom till aktörer inom det fria kulturlivet. Enligt 3 kap. 20 § kommunallagen (1991:900) får kommuner och landsting bilda kommunalförbund och lämna över vården av kommunala angelägenheter till sådana förbund. Därmed kan överlämna frågor till exempelvis ett kommunalt samverkansorgan. Nästan var femte statlig kulturkrona beslutas av landstingen, som därmed har ett stort ansvar för att se till att de statliga medlen når såväl städer och tätorter som gles- och landsbygder i hela . Kultursamverkansmodellen ska bidra till att de nationella kulturpolitiska målen uppnås samt ge ökade möjligheter till regionala och lokala prioriteringar. I modellen samverkar stat, landsting, kommuner samt det professionella kulturlivet och det civila samhället för att främja, utveckla och tillgängliggöra konst och kultur runt om i till verksamheter i såväl städer och tätorter som gles- och landsbygder i hela . Landstingen tar i sin tur fram regionala kulturplaner som ger en god överblick över vilka prioriteringar som länen arbetar med och är ett underlag för den länsvisa fördelningen av statliga medel som ansvarar för. Tillsammans ger planerna även en god bild över vilka möjligheter och utmaningar som kulturlivet och kulturpolitiken möter utifrån ett nationellt perspektiv. Kulturplanerna kan även samspela med andra strategiska underlag som tas fram i länen, bl.a. de regionala utvecklingsstrategierna inom den regionala tillväxtpolitiken. De regionala kulturplaner som landstingen ansvarar för tas fram i samverkan med kommuner, professionella kulturskapare och det civila samhället. har ett strategiskt ansvar för den nationella kulturpolitiken. I sin bidragsgivning och i dialog med landstingen lyfter därför viktiga frågor såsom jämställdhet, nationella minoriteter, tillgänglighet, mångfald, barn och unga samt internationella och interkulturella perspektiv. Därefter ansvarar landstingen för bidragsgivning till de olika stödberättigade ändamålen som framgår av bidragsförordningen, dvs. professionell teater, dans och musik, professionell bild- och formverksamhet, biblioteksverksamhet, läs- och 2017/18:264 litteraturfrämjande verksamhet, museiverksamhet inklusive museernas kulturmiljöarbete, regional enskild arkivverksamhet, filmkulturell verksamhet och främjande av hemslöjd. Regeringen har förstärkt kultursamverkansmodellen, bl.a. genom att i vårpropositionen (prop. 2014/15:100) permanent tillföra . Regeringen har beslutat om och även aviserat ytterligare förstärkningar genom tidsbegränsade satsningar med totalt dryga –2020. Förstärkningen avser en generell satsning på , för läsfrämjande insatser under skollov och för den musikaliska scenkonsten. Dessutom tillkommer 2018–2020 som en del av regeringens stora satsning på biblioteksverksamhet i hela landet. Vidare har regeringen förtydligat att medel i kultursamverkansmodellen också ska omfatta museernas kulturmiljöarbete, läs- och litteraturfrämjande verksamhet samt professionell bild- och formverksamhet. Inom modellen fördelas stöd till ca 240 kulturverksamheter runt om i landet. Den länsvisa fördelningen framgår av tabell 2.4 nedan. Regeringen har i Landsbygdspropositionen (prop.2017/18:179) uttryckt att det inte finns någon samlad bild av tillgången till kultur i landsbygderna. Regeringen avser därför att ge relevanta myndigheter i gemensamt uppdrag att bl.a. se över möjligheterna till att förbättra uppföljningen av hur de statliga medlen når landsbygden. I samband med att propositionen överlämnades till har regeringen gett uttryck för bedömningen att kultursamverkansmodellen bör förstärkas med för insatser i de glesast befolkade områdena. Regeringen avser att återkomma med förslag om detta i samband med budgetpropositionen . Tillsammans med landstingens och kommunernas medel omfattar kultursamverkansmodellen ca . Statens andel av den gemensamma finansieringen uppgår till , medan landstingens andel uppgår till och kommunernas till (Statens kulturråds rapport , Ekonomi och personal 2015). Samtliga län förutom ingår i modellen. Av tabellen ovan framgår att det statliga stödet till regionala och lokala kulturverksamheter har en god geografisk spridning. I snitt uppgick stödet till per invånare 2017. , de fyra nordligaste länen, och tilldelas högst stöd per invånare. Lägst stöd per invånare går till , som ännu inte valt att ingå i modellen men som tilldelas statligt stöd till vissa institutioner. Utöver de medel som fördelar till får länet även statliga medel om ca för film-, arkiv- och hemslöjdsverksamhet från andra myndigheter. I fördelningen till från ingår även medel till Berwaldhallen och som gäller insatser för ett fortsatt brett utbud av musikverksamhet i hela landet. Strategiska utvecklingsinsatser av nationellt intresse Inom kultursamverkansmodellen får besluta om stöd till strategiska utvecklingsinsatser av nationellt intresse, s.k. utvecklingsbidrag. Den länsvisa fördelningen av stödet framgår av tabell Totalt har fördelats till 240 projekt runt om i landet –2017. Av tabellen ovan framgår bl.a. att en femtedel av medlen har använts för länsövergripande projekt. Några exempel på pågående länsövergripande projekt är , och som samverkar kring ett projekt om samtidskonsten. Ytterligare ett exempel är projektet samiska kulturyttringar i , där , och samverkar. Av tabellen framgår vidare att , , och är de län som tilldelats störst andelar av stödet. De fyra nordligaste länen har även permanentat det tidigare stödda projektet om ökat utbyte inom scenkonstområdet. Uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att se över systemet för uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen i syfte att bidra till ett mer ändamålsenligt system för berörda parter med koppling till de nationella kulturpolitiska målen. Uppdraget ska rapporteras till () . Regeringen avser även att gå vidare med övriga bedömningar om modellen som gjordes i departementspromemorian Kultursamverkan för ett som håller ihop (Ds 2017:8), bl.a. vad gäller formerna för den politiska dialogen mellan nationella och regionala politiska företrädare och om filmens roll i modellen. Denna dialog om kultursamverkan och Skr. 2017/18:264 andra insatser för kultur i hela landet sker mellan politiska ledning och landstingens ansvariga kulturpolitiker. har regeringen infört nya stödformer inom olika delar av det kulturpolitiska området, bl.a. bidrag till kommuner som bedriver kulturskoleverksamhet, bidrag till kulturverksamheter i vissa bostadsområden och bidrag till biografer på mindre orter. Stöden har fått en god geografisk spridning och är viktiga delar i arbetet för kultur i hela landet. 2.3.1Bidrag till kulturverksamheter i vissa bostadsområden – Äga rum I finns en god spridning av kulturverksamheter i hela landet, vilket bidrar till attraktiva livsmiljöer. finns det dock stora socioekonomiska skillnader mellan bostadsområden. Regeringen har därför infört satsningen Äga rum som syftar till ökad delaktighet i och ökat utbud av konst och kulturverksamheter för alla åldrar i bostadsområden med lågt valdeltagande eller socioekonomiska utmaningar. Satsningen pågår –2018 och uppgår till totalt . Intresset för satsningen och söktrycket på de statliga pengarna har varit mycket högt. Äga rum utgår från de boendes behov, engagemang och delaktighet och ska bidra till att stärka kulturlivet, det civila samhällets aktörer och en större spridning av kulturell verksamhet runt om i . Satsningen omfattar två delar: Kreativa platser och Konst händer. I båda delarna är det lärande perspektivet viktigt. Myndigheten för kulturanalys har i uppdrag att utvärdera satsningen. Utöver följeforskning i samverkan med Statens centrum för arkitektur och design och i dialog med Myndigheten för kulturanalys har skapat en styrgrupp för kompletterande uppföljning av Kreativa platser med deltagare från olika projekt. Äga rum relaterar även till regeringens reformprogram för att minska och motverka segregation. Inom satsningen Kreativa platser fördelar bidrag till kulturprojekt i bostadsområden runt om i landet. Projekten utgår från de boendes behov och sker i samverkan med lokala aktörer. Målet med satsningen är att fler ska kunna välja, skapa och ta del av kultur. –2017 har projekt i 12 län tilldelats bidrag (se tabell 2.6 nedan).