prop · H503214 · 2018-04-05 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:214 Ett entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg- Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en ny lag om entreprenörsansvar för lönefordringar. Förslaget innebär i huvudsak följande. En arbetstagare som inte får lön av sin arbetsgivare för arbete i en bygg- eller anläggningsentreprenad ska kunna få betalt från en annan entreprenör i entreprenadkedjan. Entreprenörsansvaret ska i första hand gälla uppdragsgivaren, dvs. den entreprenör som har anlitat arbetstagarens arbetsgivare som underentreprenör. Om uppdragsgivaren inte betalar eller inte kan nås ska även entreprenören högst upp i kedjan, huvudentreprenören, kunna ansvara. Betalningsansvaret inträder sju helgfria vardagar efter det att entreprenören har underrättats. Entreprenörsansvaret ska omfatta den faktiska lönefordran som har avtalats mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. Den som har betalat i enlighet med entreprenörsansvaret ska ha rätt att kräva ersättning av arbetsgivaren. Huvudentreprenören ska ha sådan regressrätt även mot uppdragsgivaren. En arbetsgivare, en uppdragsgivare och en huvudentreprenör ska vara skyldig att lämna viss information till en arbetstagare. Informationsskyldigheten ska vara skadeståndssanktionerad. Det ska vara möjligt att reglera frågan om entreprenörsansvar i kollektivavtal och att tillämpa ett sådant kollektivavtal i stället för det lagstadgade entreprenörsansvaret. Entreprenörsansvaret föreslås tillämpas också vid utstationering och det föreslås en ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare. Det föreslås också en ändring i lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner. Den nya lagen och lagändringarna föreslås träda i kraft 2017/18:214 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om entreprenörsansvar för Förslag till lag om ändring i lagen (1999:678) om Förslag till lag om ändring i lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande Ärendet ............................................................och dess beredning Ett entreprenörsansvar .....................................................i Ett entreprenörsansvar ska införas En ny lag om entreprenörsansvar Ett entreprenörsansvar som ger skydd för Ett entreprenörsansvar inom bygg- och När betalningsansvar bör inträda Underrättelsens form och innehåll Lönefordringar som bör omfattas av Arbetstagarens rätt till information Möjlighet till reglering i avtal behörighet för svensk domstol Skatte - och insolvensfrågor Ansvaret för skatter och avgifter Förhållandet till lönegaranti och andra Förslagens förhållande till EU - rätten och övriga En sammanhållen EU-rättslig bedömning Ändring i lagen om arbetstagares medverkan vid Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ................................ Ett entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg- Problembeskrivning och syftet med Vilka som berörs av regleringen................... Kostnadsmässiga och andra konsekvenser ... Förslagens förenlighet med och övriga internationella åtaganden................... 7.2Ändring i lagen om arbetstagares medverkan vid 8.1Förslaget till lag om entreprenörsansvar för 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare ........................................ 8.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande Sammanfattning av promemorian Ds 2017:30 .............. Lagförslag i promemorian Ds 2017:30.......................... Förteckning av remissinstanserna.................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... 2017/18:214 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om entreprenörsansvar för lönefordringar, 2.lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare, 3.lag om ändring i lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om entreprenörsansvar för lönefordringar Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om en entreprenörs ansvar för lön till en arbetstagare hos en underentreprenör. 2 § Ansvaret enligt denna lag gäller vid en bygg- och anläggningsverksamhet i , vid vilken en byggnad eller en anläggning uppförs, sätts i stånd, underhålls, byggs om eller rivs. 3 § I denna lag avses med 1.huvudentreprenör: den entreprenör som enligt ett avtal med den ursprungliga beställaren av entreprenaden ansvarar för att det arbete som omfattas av avtalet blir utfört, om inte entreprenören i stället är att anse som uppdragsgivare, 2.uppdragsgivare: den entreprenör som har anlitat arbetsgivaren, där arbetstagaren vars lönefordran ansvaret gäller är eller har varit anställd, som underentreprenör för att utföra arbete som omfattas av avtalet mellan huvudentreprenören och den ursprungliga beställaren, och 3.entreprenaden: det arbete som omfattas av avtalet mellan huvudentreprenören och den ursprungliga beställaren. Möjlighet till reglering i avtal 4 § Ett avtal är ogiltigt i den utsträckning det inskränker arbetstagarens rättigheter enligt denna lag, om inte annat följer av 5 §. 5 § Lagens bestämmelser gäller inte för en uppdragsgivare eller en huvudentreprenör om uppdragsgivaren är bunden av ett kollektivavtal som 1.har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation, 2.reglerar ansvaret för arbetstagares lönefordringar i entreprenadkedjor, 3.innebär ett skydd som för arbetstagaren i det enskilda fallet är likvärdigt med skyddet enligt lagen, och 4.är förenligt med och rådets direktiv /67/EU av om tillämpning av direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förord- ningen), i den ursprungliga lydelsen. 2017/18:214 Lagens bestämmelser gäller inte heller för en huvudentreprenör som är bunden av ett sådant kollektivavtal. 6 § Bestämmelserna om invändningar, regress och huvudentreprenörens skyldighet att meddela uppdragsgivaren i 15–17 §§ gäller inte om något annat följer av avtal, av praxis som har utbildats mellan parterna eller av handelsbruk eller någon annan sedvänja som måste anses bindande för parterna. 7 § En uppdragsgivare, som har underrättats om att den som är eller har varit anlitad för att genomföra ett entreprenadavtal inte har betalat lön till en arbetstagare, ansvarar för lönefordran under de förutsättningar som anges i 10, 11, 13 och 14 §§. 8 § Huvudentreprenören ansvarar för betalning av lönefordran under de förutsättningar som anges i 9–14 §§, om 1.uppdragsgivaren inte betalar inom fjorton helgfria vardagar från det att uppdragsgivaren har fått en underrättelse om lönefordran i enlighet med 11 §, eller 2.uppdragsgivaren inte kan nås för en underrättelse, trots att arbetstagaren, eller en arbetstagarorganisation som arbetstagaren är medlem i, har begärt information av huvudentreprenören om uppdragsgivaren enligt 18 §. 9 § För att huvudentreprenören ska bli ansvarig enligt 8 § 1 krävs att arbetstagaren, eller en arbetstagarorganisation som arbetstagaren är medlem i, underrättar huvudentreprenören i enlighet med 11 och 12 §§ om lönefordran från det att uppdragsgivaren underrättades. 10 § Betalningsansvar inträder sju helgfria vardagar efter det att den som ansvaret avser har fått en underrättelse i enlighet med 11 och 12 §§ om lönefordran från arbetstagaren eller från en arbetstagarorganisation som arbetstagaren är medlem i. Underrättelsens form och innehåll 11 § En underrättelse om en lönefordran ska vara skriftlig och innehålla följande uppgifter: 2.den obetalda lönefordrans storlek, 3.respektive lönebelopps förfallodag, 4.det arbete och den tidsperiod som lönefordran avser, 5.när krav på betalning har framställts mot arbetsgivaren eller varför detta inte har skett, 6.hur betalningen kan göras, och 7. arbetsgivaren och, om uppgifterna är tillgängliga, dennes namn och Prop. 2017/18:214 kontaktuppgifter. 12 § Av en underrättelse till huvudentreprenören ska dessutom följande framgå: 1.att uppdragsgivaren har underrättats om lönefordran, eller varför detta inte har skett, och 2.uppdragsgivarens namn och kontaktuppgifter, om uppgifterna är tillgängliga. Vilka lönefordringar ansvaret omfattar 13 § Ansvaret omfattar lönefordringar som har förfallit till betalning och som avser arbetstagarens arbete för arbetsgivarens räkning i entreprenaden. Ansvaret gäller inte lönefordringar som arbetstagaren har fått ersättning för på annat sätt. 14 § En uppdragsgivares ansvar omfattar inte lönefordringar som har förfallit till betalning mer än före det att uppdragsgivaren fick en underrättelse enligt 11 §. En huvudentreprenörs ansvar omfattar inte lönefordringar som har förfallit till betalning mer än före det att uppdragsgivaren underrättades i fall enligt 8 § 1 eller före det att huvudentreprenören underrättades i fall enligt 8 § 2. 15 § En uppdragsgivare eller en huvudentreprenör får mot en arbetstagares krav på betalning enligt denna lag framställa samma invändningar som arbetsgivaren får göra. 16 § Arbetsgivaren ska ersätta en huvudentreprenör eller en uppdragsgivare som har betalat en lönefordran enligt denna lag. Motsvarande skyldighet gäller även för en uppdragsgivare i förhållande till en huvudentreprenör. Arbetsgivarens eller uppdragsgivarens ansvar enligt första stycket omfattar även skatt och avgifter till det allmänna. Huvudentreprenörens skyldighet att meddela uppdragsgivaren 17 § En huvudentreprenör som har underrättats om en lönefordran efter det att uppdragsgivaren inte har betalat enligt 8 § 1 ska inom sju helgfria vardagar från det att huvudentreprenören fick underrättelsen överlämna eller sända ett meddelande till uppdragsgivaren om detta på ett ändamålsenligt sätt. En huvudentreprenör som inte gör detta har inte någon regressrätt mot uppdragsgivaren. Arbetstagarens rätt till information 18 § En arbetsgivare, en uppdragsgivare och en huvudentreprenör är skyldig att på begäran antingen av en arbetstagare som inte har fått lön enligt en lönefordran som har förfallit till betalning eller av en arbetstagarorganisation som arbetstagaren är medlem i överlämna eller sända följande information om övriga aktörer som omfattas av informationsskyldigheten: 3.organisationsnummer, personnummer, samordningsnummer eller motsvarande registreringsnummer, om ett sådant nummer finns. Den informationsskyldige ska överlämna eller sända informationen på ett ändamålsenligt sätt till den som har begärt den senast fem helgfria vardagar från det att denne har fått en skriftlig begäran om information. 19 § En arbetsgivare, en uppdragsgivare och en huvudentreprenör som bryter mot 18 § ska betala skadestånd till arbetstagaren för den förlust som uppkommer och för den kränkning som lagbrottet innebär. Om det är skäligt får skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. 20 § Mål mellan en arbetstagare på den ena sidan och en arbetsgivare, en uppdragsgivare eller en huvudentreprenör på den andra sidan om tillämpningen av denna lag ska handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. I sådana mål ska uppdragsgivaren och huvudentreprenören anses som arbetsgivare. Arbetstagaren ska anses som arbetstagare hos uppdragsgivaren eller huvudentreprenören. Detta gäller också när reglerna om tvisteförhandling i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet tillämpas. Ett mål som avses i första stycket får tas upp av svensk domstol även när det rör en utstationerad arbetstagares krav. En utstationerad arbetstagares talan vid tingsrätt får föras vid tingsrätten i ort där arbetstagaren är eller har varit utstationerad. 21 § I mål som avses i 20 § första stycket tillämpas 64 § första stycket, 65 och 66 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet när det gäller den tid inom vilken förhandling ska begäras eller talan väckas. Om någon förhandling inte begärs eller talan inte väcks inom den föreskrivna tiden, är rätten till förhandling respektive talan förlorad. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i denna lag tillämpas inte på fordringar till följd av entreprenadavtal som den ursprungliga beställaren av entreprenaden har ingått före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare Härigenom föreskrivs1 att det i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare ska införas en ny paragraf, 7 a §, av följande lydelse. lagen (2018:000) Denna lag träder i kraft . 1 Jfr och rådets direktiv /67/EU av om tillämpning av direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI- förordningen), i den ursprungliga lydelsen. 2017/18:214 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (2008:9) om 4 § lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner ska ha följande lydelse. I denna lag avses med – fusion: en sammanslagning av två eller flera företag som innebär att ett företag övertar ett eller flera andra företags tillgångar och skulder och att det eller de sistnämnda företagen upplöses utan likvidation, – företag: ett sådant företag som – företag: ett sådant företag som avses i artikel 2.1 i Europa- 2005/56/EG av direktiv (EU) 2017/1132 av den 14 om vissa aspekter av fusioner av bolag med begränsat –gränsöverskridande fusion: en fusion mellan företag i olika stater inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), –EES-stater: staterna i Europeiska unionen samt de övriga stater som omfattas av , –övertagande företag: det företag som blir resultatet av en fusion, –deltagande företag: de företag som direkt deltar i en fusion, –dotterföretag: ett företag som ett annat företag utövar ett bestämmande inflytande över i enlighet med 13–16 §§ lagen (2011:427) om europeiska företagsråd, –berörda dotterföretag eller berörda filialer: dotterföretag eller filialer till ett deltagande företag som föreslås bli dotterföretag eller filialer till ett övertagande företag, och –medverkan: det arbetstagarinflytande som utövas genom rätten att a)välja eller på annat sätt utse några av ledamöterna i ett företags styrelse, annat förvaltningsorgan eller tillsynsorgan, eller b)föreslå eller avvisa några eller alla ledamöter i ett företags styrelse, annat förvaltningsorgan eller tillsynsorgan. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2011:431. 3 Ärendet och dess beredning tillkännagav som sin mening att regeringen skulle återkomma till med initiativ i syfte att säkerställa ändamålsenliga regler för uppdragsgivares ansvar i utstationeringssituationer (bet. 2011/12:AU9 punkt 8, rskr. 2011/12:176). tillkännagivande behandlas i avsnitt 4.1. Regeringen anser att tillkännagivandet genom förslagen i denna proposition är slutbehandlat. och Europeiska unionens råd antog direktiv /67/EU om tillämpning av direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-för- ordningen), tillämpningsdirektivet. Tillämpningsdirektivet skulle vara genomfört i medlemsstaterna . Den svenska versionen av direktivet finns i bilaga 1. Den svenska versionen av och rådets direktiv /71/EG av om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster, utstationeringsdirektivet, finns i bilaga 2. Tillämpningsdirektivet innehåller bl.a. regler om entreprenörers ansvar för arbetstagares lön i kedjor av underentreprenörer. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur tillämpningsdirektivet skulle genomföras i svensk rätt (dir. 2014:81). Genom tilläggsdirektiv som beslutades utvidgades och gavs förlängd tid för uppdraget (dir. 2014:150). Utredningen antog namnet Utredningen om nya utstationeringsregler (A 2014:04). Utredningen om nya utstationeringsregler överlämnade till regeringen slutbetänkandet Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II (SOU 2015:38). Utredningens förslag i det betänkandet omfattar bl.a. frågan om ett entreprenörsansvar enligt tillämpningsdirektivet. Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr A2015/01050/ARM). Inom utarbetades en departementspromemoria, Entreprenörsansvar och svenska kollektivavtalsvillkor vid utstationering (Ds 2016:6). I promemorian gjordes vissa kompletterande överväganden och lämnades delvis avvikande förslag om entreprenörsansvar i utstationeringssituationer jämfört med betänkandet. Promemorian har remissbehandlats. Remissyttrandena och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr A2016/00736/ARM). Inom har även departementspromemorian Ett entreprenörsansvar i bygg- och anläggningsbranschen (Ds 2017:30) utarbetats. I promemorian lämnas ett samlat förslag om ett entreprenörsansvar för både utstationerade arbetstagare och för arbetstagare som är anställda i . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 3. Promemorians lagförslag finns i bilaga 4. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i 2017/18:214 bilaga 5. Remissyttrandena och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr A2017/01344/ARM). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Regeringen följer Lagrådets synpunkter. Regeringen behandlar Lagrådets synpunkter i avsnitt 4.1, 4.3.2, 4.4, 4.5.5, 4.5.6, 4.5.7, 4.10.2, 4.11.1 och i författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissen har också vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Den ändring som föreslås i lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats i denna del. 4 Ett entreprenörsansvar i 4.1Ett entreprenörsansvar ska införas Regeringens förslag: Det ska införas ett entreprenörsansvar som innebär att en entreprenör ansvarar för lön till en arbetstagare hos en underentreprenör. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: i (LO), (), Ingenjörer, , , vid , , , och tillstyrker, välkomnar eller ställer sig positiva till att det införs ett entreprenörsansvar, även om flera av remissinstanserna har synpunkter i olika avseenden. akademikers centralorganisation () hänvisar till Ingenjörers remissvar. Arbetsdomstolen anser att förslagen i promemorian kan läggas till grund för lagstiftning. , och Byggherrarna är positiva till system som stärker arbetstagares möjlighet att få sin lön utbetald. Byggherrarna har dock synpunkter på förslaget. har inga synpunkter på förslagen i sak men anger att ett entreprenörsansvar kan påverka konkurrensen inom byggsektorn och därmed negativt påverka bostadsbyggandet. anser att övervägandena i promemorian är väl avvägda. Enligt är entreprenörsansvar en åtgärd som kan främja en sund konkurrens som missbruk i utstationeringssituationer motverkas, även om det också kan medföra potentiellt negativa effekter. Byggindustrier, Företagarna, , och avstyrker förslaget. är negativa till förslaget och beklagar att hänsyn inte har tagits till landsbygdsföretagens förutsättningar. 2017/18:214 verket anser att förslagets effekter är svåra att bedöma, att det kan medföra negativa konsekvenser för företagen och att alternativa lösningar som innebär ett mer begränsat entreprenörsansvar i enlighet med tillämpningsdirektivet borde övervägas närmare. gör bedömningen att förslagen inte kan anses strida mot internationella åtaganden enligt ratificerade . Övriga remissinstanser berör inte frågan särskilt. Skälen för regeringens förslag Det ska vara ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. Det finns omfattande problem med osund konkurrens inom bygg- och anläggningsbranschen. Detta för med sig negativa konsekvenser för enskilda arbetstagare, för företag och för samhället. ska inte kunna konkurreras ut av företag som bryter mot lagar och regler. Förekomsten av oseriösa företag innebär ökade risker för enskilda arbetstagare och för att deras rättigheter inte tillgodoses av arbetsgivarna. Mot bl.a. denna bakgrund finns det skäl att överväga ett entreprenörsansvar i bygg- och anläggningsbranschen, dvs. ett system där en entreprenör ska kunna hållas ansvarig för lön till en arbetstagare hos en underentreprenör. Problem med osund konkurrens i bygg- och anläggningsbranschen Det har länge påpekats att byggbranschen har särskilda problem i flera avseenden, bl.a. när det gäller ekonomisk brottslighet och svartarbete, se t.ex. propositionen Minskat svartarbete i byggbranschen (prop. 2014/15:6 s. 38). Skatteundandragandet inom branschen har bedömts vara mycket omfattande och i längden utgöra ett hot mot den fria konkurrensen i sektorn (se t.ex. BRÅ Rapport 2007:18 Fina Fasader med Fixade Fakturor – Kriminella entreprenader i byggbranschen, s. 10). En faktor som återkommande beskrivs som central för svartarbetet är att det i sektorn är vanligt förekommande med långa entreprenörsled (se t.ex. BRÅ Rapport 2011:7 Storskaliga skattebrott – En kartläggning av skattebrottslingens kostnader, s. 43). Åtgärder för att motverka förekomsten av s.k. svart arbetskraft har varit starkt efterfrågade av branschen. Regeringen har också vidtagit flera åtgärder på det området. Bestämmelserna om skattereduktion för reparation och underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder, det s.k. ROT-avdraget som infördes , har bidragit till att minska förekomsten av svartarbete i de delar av branschen som träffas av bestämmelserna. Det är emellertid en begränsad del av byggsektorn som berörs. Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid handel med vissa byggtjänster infördes i syfte att bekämpa skatteundandragande. Den ordningen har utvärderats med i stort sett positivt resultat, se propositionen Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid handel med utsläppsrätter för växthusgaser (prop. 2010/11:16 s. 16). Trots dessa åtgärder har både byggbranschen och myndigheterna ansett att det finns 2017/18:214 behov av att finna ytterligare metoder att komma tillrätta med problemen (se prop. 2014/15:6 s. 38). infördes nya regler om personalliggare i byggbranschen. Syftet med systemet med personalliggare och oannonserade kontrollbesök är dels att minska det skatteundandragande som förekomsten av svartarbete orsakar, dels att främja en sund konkurrens (prop. 2014/15:6 s. 38). Även annan brottslighet förknippas med byggbranschen, t.ex. korruption och hot (se t.ex. BRÅ Rapport 2007:18, s. 10). Förekomsten av långa entreprenadkedjor inom byggbranschen anses vara en riskfaktor för bedrägerier liksom för andra typer av brott. I långa entreprenadkedjor minskar insynen och risken för förekomsten av oseriösa företag längre ner i entreprenadleden ökar (BRÅ Rapport 2016:9 Bedrägeribrottsligheten i , s. 182). Även vissa remissinstanser bekräftar bilden av byggbranschen som problematisk när det gäller ekonomisk brottslighet. anför att myndigheten har stor erfarenhet av utredningar i bygg- och anläggningsbranschen och konstaterar att denna är särskilt känslig för ekonomiska oegentligheter då branschstrukturen ofta innebär långa kedjor med underentreprenörer. Enligt myndigheten är det relativt enkelt att placera ett aktiebolag som brottsverktyg i sådana entreprenadkedjor. Gemensamt för huvudmännen är enligt myndigheten att de som regel inte är registrerade som formella företrädare i bolagets styrelse, utan använder målvakter, bulvaner, fiktiva personer och alias för att distansera sig från brotten.