prop · H503190 · 2018-03-19 00:00:00 — SFB i deras nuvarande lydelse). I regleringen av det hittillsvarande vård- bidraget finns således en bestämmelse som ger möjlighet att ompröva beslut om vårdbidrag, dvs. ett förbehåll av ovan nämnt slag. 2017/18:190 Med hänsyn till att ett beslut om vårdbidrag är ett gynnande beslut anser regeringen att ett beslut om vårdbidrag bör fortsätta att gälla enligt vad som har föreskrivits i beslutet, dock längst till dess att det skulle upphöra eller omprövas enligt de äldre bestämmelserna om vårdbidrag. Det bör införas en övergångsbestämmelse om detta. Därtill kan det finnas situationer där omprövning av ett beslut ännu inte har gjorts för ikraftträdandet av de nya bestämmelserna trots att så skulle ha gjorts. Det är inte rimligt att dessa beslut med automatik ska upphöra på den grunden att de fortfarande skulle ha omprövats efter om de äldre bestämmelserna fortfarande hade varit tillämpliga. Detta gäller särskilt då ansvaret för huruvida ett beslut har omprövats eller inte faller på den handläggande myndigheten och inte på den enskilde. Det är därtill rimligt att det finns förutsättningar för att sådana ärenden hanteras även efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna. Det bör därför införas en övergångsbestämmelse även om detta. Bestämmelser som innebär att ett beslut om vårdbidrag ska upphöra eller omprövas finns bland annat i 22 kap. 6 § andra stycket, 7–9 §§ och 17 §. Enligt 22 kap. 17 § SFB i nuvarande lydelse ska rätten till vårdbi- draget omprövas om förhållanden som påverkar behovet av vårdbidraget ändras. För det nya omvårdnadsbidraget föreslås en motsvarande be- stämmelse i 22 kap. 15 § första stycket 2 där det föreskrivs att rätten till omvårdnadsbidraget ska omprövas när förhållanden som påverkar rätten till bidraget ändras. Om förhållanden som påverkar behovet av vård- bidraget ändras, skulle således vårdbidraget ha omprövats enligt de äldre bestämmelserna. Det förhållandet att den ena av ett barns föräldrar enbart vill att utbetalningen av vårdbidraget ska delas mellan föräldrarna inne- bär inte i sig att förhållandena har ändrats vad gäller behovet av bidraget. Dessutom kan utbetalningen av vårdbidraget enligt den äldre bestäm- melsen i 22 kap. 16 § första stycket delas mellan föräldrarna endast om båda föräldrarna begär det. Rätten till vårdbidraget torde således inte ha omprövats enligt de äldre bestämmelserna enbart på den grunden att en av föräldrarna har begärt en ändrad fördelning av utbetalning av vård- bidraget. Däremot kan en förälder till stöd för en begäran om ändrad för- delning av utbetalningen anföra omständigheter som innebär att för- hållanden som påverkar behovet av vårdbidraget kan ha ändrats, och bidraget skulle då ha omprövats enligt äldre bestämmelser, vilket i sin tur medför att beslutet om vårdbidrag ska upphöra att gälla enligt övergångs- bestämmelserna. Efter det att ett beslut om vårdbidrag upphör eller skulle ha omprövats om äldre bestämmelser fortfarande hade varit tillämpliga bör bedöm- ningen av om det ska lämnas bidrag fortsättningsvis i stället göras enligt de nya bestämmelserna om omvårdnadsbidrag. Det innebär att det bidrag som därefter lämnas kommer att vara omvårdnadsbidrag och i förekom- mande fall merkostnadsersättning (se avsnitt 6 och 7). En förutsättning för det är att föräldern eller föräldrarna ansöker om omvårdnadsbidrag respektive merkostnadsersättning. Det är viktigt att så långt det är möjligt informerar föräldrarna om möjligheterna att ansöka om de nya förmånerna innan beslutet om vårdbidrag ska om- prövas eller upphör att gälla på annat sätt. Det kan konstateras att varken omvårdnadsbidrag eller merkostnads- ersättning kan beviljas och barn som det lämnas vård- bidrag för. Om vårdbidrag redan lämnas är nämligen behovet av bidrag att anse som tillgodosett. Enligt bör det regleras i övergångsbestämmelserna att omvårdnadsbidrag inte kan beviljas sam- tidigt med vårdbidrag för samma barn och tid. Emellertid ska det enligt den föreslagna bestämmelsen i 22 kap. 5 § SFB bortses från behov som tillgodoses genom annat samhällsstöd när det gäller bedömningen av behovet av omvårdnad och tillsyn. Regeringen anser därför att det saknas anledning att reglera detta ytterligare i övergångsbestämmelserna. Ett beslut om att betala ut halva vårdbidraget till var och en av föräldrarna bör gälla så länge beslutet om vårdbidraget gäller. Ett beslut om delad utbetalning är nämligen en fråga om verkställighet och följer således giltighetstiden för beslutet. Den situationen kan uppstå att en ansökan om vårdbidrag som har gjorts ännu medan de äldre bestämmelserna om vårdbidrag gällde inte har hunnit bli prövad av innan bestämmelserna upp- hörde att gälla. Emellertid är det otillfredsställande med en sådan ordning. Det bör därför införas en övergångsbestämmelse så att de som har ansökt om förmånen medan de äldre bestämmelserna fortfarande gällde kommer att få sin sak prövad. De äldre bestämmelserna om förhållandet mellan å ena sidan vård- bidrag och å den andra tillfällig föräldrapenning och assistansersättning (11 kap. 16 § och 51 kap. 6 § andra stycket SFB) bör fortfarande gälla i deras lydelse före när det fortfarande lämnas vård- bidrag. Det innebär att tillfällig föräldrapenning inte ska lämnas för det behov av vård och tillsyn som har grundat rätt till vårdbidrag samt att vårdbidraget inte ska påverka bedömningen av behovet av personlig assistans. I avsnitt 6.13.4 föreslår regeringen att följdändringar till införandet av omvårdnadsbidraget ska göras i vissa bestämmelser som reglerar konse- kvenser av att någon får vårdbidrag. Dessa följdändringar innebär att det som föreskrivs där om vårdbidrag i stället ska gälla omvårdnadsbidrag. I de fall det fortfarande lämnas vårdbidrag bör den äldre lydelsen av dessa bestämmelser fortfarande tillämpas. Det innebär följande. Den som får vårdbidrag ska enligt 6 kap. 20 § fortfarande vara försäkrad för inkomst- relaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning, in- komstgrundad ålderspension och inkomstrelaterad efterlevandeförmån. Det ska fortfarande göras avdrag för vårdbidrag enligt 37 kap. 9 § första stycket 1 när man beräknar den reduceringsinkomst som minskar sådan sjukersättning som har beviljats tills vidare enligt regler som gällde före . Det ska fortfarande kunna lämnas ersättning enligt 110 kap. 30 § andra stycket SFB för kostnader som en försäkrad har haft för läkarundersökning eller läkarutlåtande i samband med ansökan om vårdbidrag. När vårdbidrag lämnas bör äldre bestämmelser i 110 kap. 57 § SFB fortfarande tillämpas så att vårdbidraget får dras in eller sättas ned om den försäkrade utan giltig anledning vägrar att medverka till behandling, rehabilitering eller rehabiliteringsåtgärder. Enligt förslagen i avsnitt 6.9 ska omvårdnadsbidrag under vissa förut- sättningar lämnas även när ett barn vårdas på en institution. 2017/18:190 att omvårdnadsbidrag ska kunna lämnas i motsvarande fall som det kan lämnas vårdbidrag för. En övergångsbestämmelse bör införas om att de äldre bestämmelserna om förmåner vid vård på institution fortfarande ska tillämpas på vårdbidrag. Vidare ska omvårdnadsbidraget enligt förslaget i avsnitt 6.13.3 räknas som inkomst av anställning och utgöra pensionsgrundande inkomst samt ligga till grund för beräkning av statlig ålderspensionsavgift. Detta mot- svarar vad som har gällt för den del av vårdbidraget som inte utgör ersättning för merkostnader. Det bör införas en övergångsbestäm- melse om att detta fortfarande ska gälla i de fall där det alltjämt lämnas vårdbidrag. 9.2Socialförsäkringsbalken – merkostnadsersättning och handikappersättning Regeringens förslag: De nya bestämmelserna om merkostnadsersätt- ning i socialförsäkringsbalken ska träda i kraft . ska de hittillsvarande bestämmelserna om handikapp- ersättning upphöra att gälla. Ett beslut om handikappersättning som har meddelats enligt de äldre bestämmelserna ska fortsätta att gälla enligt vad som föreskrivs i be- slutet, dock längst till dess att det skulle ha upphört att gälla eller skulle ha omprövats om de äldre bestämmelserna fortfarande hade Äldre bestämmelser om handikappersättning ska fortfarande gälla i de fall ett beslut om handikappersättning, som har meddelats före den , upphör eller skulle ha omprövats före om de äldre bestämmelserna fortfarande hade varit tillämpliga. sådana fall får ett nytt beslut om handikappersättning meddelas enligt de äldre bestämmelserna för en tidsperiod . Äldre bestämmelser om handikappersättning ska fortfarande gälla om ansökan om handikappersättning har gjorts före Detsamma ska gälla i ärenden där rätten till handikappersättning skulle ha omprövats på grund av att det har fattats beslut om sjukersättning, aktivitetsersättning eller allmän ålderspension för tid Äldre bestämmelser om handikappersättning ska dessutom fortfarande gälla avseende ärenden i vilka det ska prövas om en blind person ska få sin handikappersättning ändrad till av prisbasbeloppet med anledning av det har beviljats hel sjukersättning, hel aktivitetsersättning eller hel ålderspension för tid Äldre bestämmelser om ersättning för kostnader för läkarundersök- ning eller läkarutlåtande i samband med ansökan om handikappersätt- ning ska fortfarande gälla för kostnader som har samband med en Äldre bestämmelser om att handikappersättning ska få dras in eller sättas ned om den försäkrade utan giltig anledning vägrar medverka till behandling, rehabilitering eller rehabiliteringsåtgärder ska fort- farande gälla för handikappersättning. Äldre bestämmelser om förmåner vid vård på institution ska fort- farande tillämpas på handikappersättning. Äldre bestämmelser om att tidsbegränsade beslut om handikapp- ersättning får förlängas utan att ansökan har gjorts om det, ska fort- farande gälla för handikappersättning som enligt övergångsbestäm- melser fortfarande gäller eller kan meddelas efter det att bestäm- melserna om handikappersättning har upphört att gälla. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens för- slag förutom längden på den tidsperiod som handikappersättning fort- farande ska kunna beviljas för enligt äldre bestämmelser och när det gäller tidpunkten för ikraftträdandet. I promemorian redovisas dock inte något förslag till övergångsbestämmelser avseende ansökan om handikappersättning som har gjorts före upphävandet av de äldre bestämmelserna och om ärenden som skulle ha omprövats på grund av att det har fattats beslut om sjukersättning, aktivitetsersättning eller allmän ålderspension. Redovisningen av förslagen om ikraftträdande- och övergångsbestäm- melser har disponerats på ett annat sätt i promemorian. Remissinstanserna: välkomnar de övergångsregler som föreslås. Funktionsrätt tillstyrker förslaget om ikraftträdande- och övergångsbestämmelser men är tveksamma till om det är tillräckligt med förberedelsetid för myndigheter och för information till de bidragsberättigade. Förvaltningsrätten i anser att det finns en osäkerhet i fjärde punkten sista meningen i övergångsbestämmelserna till socialför- säkringsbalken. Osäkerheten ligger enligt förvaltningsrätten i begreppet ”får” och om det därmed är den enskildes eller behov som styr om beslutet om handikappersättning meddelas enligt de äldre bestämmelserna. är positiv till övergångsbestämmel- serna, men anser att ikraftträdandetidpunkten måste flyttas fram. Det bör, enligt , regleras i övergångsbestämmelserna att mer- kostnadsersättning inte kan beviljas med vårdbidrag för samma barn och tid. Skälen för regeringens förslag: En person som har beviljats handi- kappersättning måste kunna förlita sig på att ett sådant beslut gäller. Per- sonen kan ha vidtagit vissa åtgärder med anledning av beslutet och där- igenom anpassat sin ekonomi och livssituation. För den enskildes trygghet är det därför angeläget att beslutet fortsätter att gälla i enlighet med vad som anges i beslutet eller till dess att beslutet skulle ha om- prövats enligt de äldre bestämmelserna om handikappersättning. Det är av väsentlig betydelse för tilltron till socialförsäkringen och rättssystemet att den enskilde som beviljats en ersättning kan känna trygghet i att vad som anges i beslutet gäller. Det kan i sammanhanget nämnas att en övergångsbestämmelse om att en äldre förmån inte skulle minskas infördes även när handikappersätt- ningen ersatte invaliditetsersättning och invaliditetstillägg (sjätte punkten övergångsbestämmelserna till lagen [1974:784] om ändring i lagen [1962:381]om allmän försäkring). De äldre förmånerna fick då inte minskas eller upphöra i annat fall än om så skulle ha skett om de äldre bestämmelserna fortfarande hade varit tillämpliga. 2017/18:190 gångsbestämmelsen gäller fortfarande och har överförts till 5 kap. 1 § lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Ett beslut om att bevilja handikappersättning är ett gynnande beslut. Huvudregeln är att sådana beslut inte kan ändras till den enskildes nack- del (jfr avsnitt 9.1). Ett gynnande beslut kan dock ändras om det finns ett förbehåll att återkalla beslutet i den författning som ligger till grund för beslutet. Enligt de äldre bestämmelserna i 50 kap. 14 § SFB ska rätten till handi- kappersättning omprövas vid ändrade förhållanden. Detta gäller dels när det fattas beslut om sjukersättning, aktivitetsersättning eller allmän ålderspension, dels när andra förhållanden som påverkar behovet av handikappersättningen har ändrats. Det finns således en rätt att kunna ändra ett beslut om handikappersättning – dvs. ett förbehåll av det slag som nämns i avsnitt 9.1. Med hänsyn till att ett beslut om handikappersättning är ett gynnande beslut bör det enligt regeringens uppfattning fortsätta att gälla enligt vad som har föreskrivits i beslutet, dock längst till dess att beslutet skulle ha upphört eller omprövats enligt de äldre bestämmelserna om handikapp- ersättning. I de fall ett beslut om handikappersättning ska upphöra före eller före den tidpunkten skulle ha omprövats enligt de äldre bestämmelserna om handikappersättning bör de bestämmelserna fort- farande vara tillämpliga. Det innebär att ett beslut om handikappersätt- ning vid omprövning enligt de hittillsvarande bestämmelserna om handi- kappersättning kan förlängas. Regeringen anser att handikappersättning i sådant fall bör kunna lämnas för ytterligare en tidsperiod om sammanlagt högst 18 månader. I promemorian föreslogs i stället att denna övergångs- period sammanlagt skulle uppgå . Regeringen bedömer dock att 18 månader får anses vara en tillräcklig tid att ställa om till en ordning med en renodlad merkostnadsersättning för personer vars beslut om handikappersättning upphör att gälla t.ex. strax efter ikraft- trädandet av de nya bestämmelserna. Möjligheten till förlängning av handikappersättningen torde framför allt vara av betydelse för personer med ett stort hjälpbehov som har ersatts inom ramen för handikappersätt- ningen. För en person vars beslut om handikappersättning upphör eller senare bör däremot de nya bestämmelserna om merkost- nadsersättning vara tillämpliga. Enligt Förvaltningsrätten i finns det en osäkerhet om huruvida det är den enskildes eller Försäkrings- kassans behov som styr om ett beslut om handikappersättning enligt övergångsbestämmelserna får meddelas enligt de äldre bestämmelserna. Det är enligt regeringens mening den enskildes inställning som är av- görande för om det ska meddelas ett nytt beslut enligt de äldre bestämmelserna om handikappersättning. Den situationen kan uppstå att en ansökan om handikappersättning som har gjorts ännu medan de äldre bestämmelserna om handikappersättning gällde inte har hunnit bli prövad av innan bestämmel- serna upphör att gälla. Emellertid är det otillfredsställande med en sådan ordning. Det bör därför införas en övergångsbestämmelse så att de som har ansökt om förmånen ännu medan de äldre bestämmelserna fortfaran- de kommer att få sin sak prövad. För dem som det har fattats beslut om allmän ålderspension, aktivitets- ersättning eller sjukersättning för tid före bör ompröv- ning fortfarande kunna göras enligt de äldre bestämmelserna om handi- kappersättning. En omprövning av handikappersättning som ska initieras till följd av ett beslut om allmän ålderspension, aktivitetsersättning eller sjukersättning kan dra ut och försenas på grund av omständig- heter som ligger utanför den enskildes kontroll, t.ex. då information behöver gå mellan olika handläggningssystem eller av andra skäl som är att hänföra till myndigheternas handläggning. Enskilda som ansöker om allmän ålderspension, aktivitetsersättning eller sjukersättning i för- vissning om att deras handikappersättning ska hinna omprövas före ikraftträdandet av de nya reglerna och det förhållandet att Försäkrings- kassan då ska kunna ta ställning till deras fortsatta rätt till bland annat schablonersättning eller ersättning för hjälpbehov, bör inte riskera att gå miste om en sådan omprövning. Även för blinda som får en automatisk minskning av sin handikappersättning, från av prisbas- beloppet till av nämnda belopp, från och med den månad hel ålderspension eller hel sjuk- eller aktivitetsersättning lämnas bör beslutet om minskning fattas utifrån de äldre bestämmelserna i de fall där ålderspensionen, aktivitetsersättningen eller sjukersättningen har bevilj- ats för tid före . Kraven på förutsebarhet talar för att det bör införas övergångsbestämmelser om det sagda. För personer som inte omfattas av ett gällande beslut om handikapp- ersättning när de nya bestämmelserna om merkostnadsersättning träder i kraft och för vilka det inte är aktuellt att pröva en äldre ansökan om handikappersättning enligt vad som nämns ovan bör de nya bestämmel- serna om merkostnadsersättning tillämpas från och med ikraftträdandet . De föreslagna övergångsbestämmelserna för merkostnadsersättningen skiljer sig således delvis åt från de föreslagna övergångsreglerna för om- vårdnadsbidraget. Starka skäl talar enligt regeringens uppfattning för att generösare övergångsbestämmelser bör gälla för handikappersättningen eftersom någon motsvarighet till den del av handikappersättningen som avser hjälpbehovet inte kommer att ingå i det nya förmånssystemet. Detta är en skillnad mellan handikappersättningen och vårdbidraget där regle- ringen av den senare förmånen i huvudsak föreslås bli överförd till om- vårdnadsbidraget och merkostnadsersättningen. Som det har redovisats ovan i avsnitt 7.12 gör regeringen den bedöm- ningen att följdändringar bör göras i följande bestämmelser så att det som föreskrivs där om handikappersättning i stället ska gälla för merkostnads- ersättning. I 110 kap. 30 § andra stycket SFB föreskrivs att för kostnader som en försäkrad har för läkarundersökning eller läkarutlåtande i sam- band med ansökan om bl.a. handikappersättning lämnas ersättning enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Denna bestämmelse bör dock fortfarande gälla för handikappersättning enligt 50 kap. i lydelsen före . Enligt 110 kap. 57 § SFB får bl.a. handikappersättning dras in eller sättas ned om den försäkrade utan giltig anledning vägrar att medverka till behandling, rehabilitering eller rehabiliteringsåtgärder. Även denna bestämmelse bör fortfarande gälla för handikappersättning enligt 50 kap. i lydelsen för . 2017/18:190 Enligt bör det regleras i övergångsbestämmelserna att merkostnadsersättning inte kan beviljas med vårdbidrag för samma barn och tid. Emellertid ska det enligt den föreslagna bestämmel- sen i 50 kap. 6 § SFB vid bedömningen av rätten till merkostnadsersätt- ning bortses från merkostnader för behov som tillgodoses genom annat samhällsstöd. Regeringen anser därför att det saknas anledning att reglera detta ytterligare i övergångsbestämmelserna. Äldre bestämmelser om förmåner vid vård på institution bör fort- farande gälla för handikappersättning när sådan ersättning fortfarande lämnas med stöd av övergångsbestämmelserna. Dessa äldre bestämmel- ser bör också gälla när handikappersättning har beslutats med stöd av övergångsbestämmelserna efter det att bestämmelserna om handikapp- ersättning har upphört att gälla. Dessutom bör även äldre bestämmelser om att tidsbegränsade beslut om handikappersättning får förlängas utan att ansökan har gjorts om det fortfarande gälla i dessa fall. Regeringens förslag: Den nya bestämmelsen om rätt att förkorta arbetstid när det lämnas omvårdnadsbidrag ska träda i kraft . Detta gäller också övriga ändringar i föräldraledighets- lagen. Den nya rätten till förkortning av normal arbetstid ska även gälla i de fall där det lämnas vårdbidrag enligt 22 kap. socialförsäkrings- balken i lydelsen före . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag utom såvitt avser tidpunkten för ikraftträdandet. Remissinstanserna: Kommuner och Landsting (SKL) anser att tidpunkten för ikraftträdandet bör bestämmas så att arbetsmarknadens parter får tid för att se över eventuella konsekvenser för kollektivavtalen. Skälen för regeringens förslag: Den nya bestämmelsen om rätt till förkortning av normal arbetstid när det lämnas omvårdnadsbidrag bör träda i kraft som de nya bestämmelserna om omvårdnadsbidrag i SFB, dvs. Detta bör även gälla ändringarna i föräldraledighetslagen. Regeringen bedömer att ett ikraftträdande bör anses ge parterna tillräcklig tid för att hinna göra en sådan översyn som SKL har nämnt. Enligt de föreslagna övergångsbestämmelserna till SFB ska beslut om vårdbidrag som har meddelats enligt äldre bestämmelser i fortsätta att gälla enligt vad som har föreskrivits i beslutet, dock längst till dess att beslutet skulle ha upphört att gälla eller skulle ha omprövats om de äldre bestämmelserna i fortfarande hade varit tillämpliga. Vårdbidrag kan således lämnas även efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna om omvårdnadsbidrag. Rätten till förkortning av normal arbetstid bör därför även gälla i de fall vårdbidrag fortfarande kan lämnas. Regeringens förslag: Författningsändringarna avseende sekretess, statlig ålderspensionsavgift, inkomstskatt och skatteförfarande ska träda i kraft . Äldre sekretess och sekretessbrytande bestämmelser ska fortfarande tillämpas i ärenden respektive mål om de äldre förmånerna vårdbidrag och handikappersättning. Vårdbidraget ska fortfarande räknas som inkomst av anställning och utgöra pensionsgrundande inkomst samt ligga till grund för beräkning av statlig ålderspensionsavgift i de fall det alltjämt lämnas vårdbidrag till den del det bidraget inte är ersättning för merkostnader. I de fall det fortfarande lämnas vårdbidrag ska bidraget alltjämt tas upp i inkomstslaget tjänst. När det fortfarande lämnas handikapp- ersättning ska den ersättningen fortsatt vara skattefri. Äldre bestämmelser om vårdbidrag i skatteförfarandelagen ska fort- farande gälla för vårdbidrag, om beslutet om vårdbidrag enligt över- gångsbestämmelserna till socialförsäkringsbalken ska fortsätta att gälla. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag utom när det gäller tidpunkten för ikraftträdandet. Remissinstanserna: Inga synpunkter har framförts. Skälen för regeringens förslag: Genom övergångsbestämmelser bör äldre föreskrifter om handikappersättning och vårdbidrag i OSL fort- farande gälla i ärenden respektive mål om handikappersättning och vård- bidrag (se avsnitt 8.2). I de fall det alltjämt lämnas vårdbidrag till den del det bidraget inte är ersättning för merkostnader bör bidraget fortfarande räknas som inkomst av anställning och utgöra pensionsgrundande inkomst samt ligga till grund för beräkning av statlig ålderspensionsavgift (se avsnitt 6.13.3). I de fall det fortfarande lämnas vårdbidrag bör bidraget alltjämt tas upp i inkomstslaget tjänst (se avsnitt 6.13.2). I de fall det fortfarande lämnas handikappersättning bör den ersättningen fortsatt vara skattefri (se avsnitt 7.13.1).