prop · H503265 · 2018-06-05 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2017/18:265 Miljömålen – med sikte Regeringen överlämnar denna skrivelse till . (Miljö- och ) Regeringen överlämnar en samlad redovisning av arbetet med miljömålen till en gång varje mandatperiod. Miljömålen är en viktig utgångspunkt i det nationella genomförandet av de globala målen i Agenda . I skrivelsen sammanfattar regeringen mandatperiodens arbete för att nå miljömålen och ger en samlad redovisning av utvecklingen av miljömålssystemet. Beslut har tagits om nya etappmål och ny precisering för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Regeringen har utvecklat styrningen av myndigheter främst för att arbetet tydligare ska bidra till att stärka åtgärdsarbetet. har regeringen gjort historiska budgetsatsningar för att nå miljömålen. I skrivelsen ges en översikt över dessa satsningar samt en redovisning av några av de i övrigt viktigaste insatserna som regeringen vidtagit för att nå de av beslutade Generationsmålet och vart och ett av miljökvalitetsmålen. Miljömålssystemet – utgångspunkten för miljöpolitiken.................. Mål för miljöpolitiken ........................................................ Stora satsningar och exempel på positiva resultat och trender........ Regeringens stora satsningar för miljön ........................... 3.2Positiva resultat i miljön och positiva trender i 4 Etappmål för att stärka åtgärdsarbetet............................................. Nya etappmål utgör steg på vägen mot Generationsmålet och miljökvalitetsmålen ...................... Arbetet med att utveckla etappmål fortsätter.................... 5Genomförandet av miljöpolitiken kräver insatser av många aktörer på alla nivåer i samhället .................................................... 5.1De nationella myndigheternas ansvar har utvecklats ökar takten i åtgärdsarbetet ..................... 5.3Miljömålsberedningen ger förslag inom komplexa Det regionala och lokala arbetet....................................... 5.5Näringslivet är en viktig aktör i arbetet för att nå 5.7Arbetet i EU, regionala forum och internationellt bidrar till miljömålen och vice versa ................................ 6Uppföljning och utvärdering – en grund för ett starkt Miljömålsuppföljning i bred samverkan .......................... Regelbunden uppföljning och utvärdering ....................... 6.3Utvecklad uppföljning av miljömålen genom nya Satsningar för förbättrad miljöövervakning ..................... Rådet för evidensbaserad miljöanalys .............................. 6.6Stärkt kommunikation om miljömålen – utveckling Insatser för att nå Generationsmålet och miljökvalitetsmålen ........ Målövergripande insatser som bidrar till Generationsmålet och miljökvalitetsmålen ...................... Insatser som bidrar till att nå Generationsmålet ............... Insatser som bidrar till att nå miljökvalitetsmålen............ Etappmål i miljömålssystemet......................................... Koppling mellan nationella miljömål och de 17 målen för FN:s Agenda 2030................................. Myndigheter med ansvar i miljömålssystemet ................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... beslutade om 15 miljökvalitetsmål som anger det tillstånd som ska uppnås i ett generationsperspektiv (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Ett sextonde miljökvalitetsmål – Ett rikt växt- och djurliv – beslutades av 2005 (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48). beslutade om en ändrad innebörd av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan samt ett nytt mål (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300). beslutade om en ny målstruktur för miljöarbetet med ett utvecklat generationsmål, Generationsmålet (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Målstrukturen innebär att miljöarbetet ska vara strukturerat med ett generationsmål, miljökvalitetsmål och etappmål. beslutade om ändrad innebörd av miljökvalitetsmålen Bara naturlig försurning, Giftfri miljö och Säker strålmiljö samt att det tidigare delmålet till 2020 för Begränsad klimatpåverkan skulle utgå och ersättas med ett etappmål med samma lydelse. Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk beredning, Miljömålsberedningen (M 2010:04), vars uppgift är att lämna förslag till regeringen om hur Generationsmålet och miljökvalitetsmålen kan nås. Beredningen har redovisat åtta delbetänkanden varav de senaste är Ett klimatpolitiskt ramverk för (SOU 2016:21) samt En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47). Regeringen beslutade om reviderade preciseringar till alla miljökvalitetsmål, förutom Begränsad klimatpåverkan, och om tretton etappmål inom områdena luftföroreningar, farliga ämnen, avfall och biologisk mångfald. En redogörelse för dessa finns i promemorian Svenska miljömål – preciseringar av miljökvalitetsmålen och en första uppsättning etappmål (Ds 2012:23). Regeringen beslutade om fem etappmål för farliga ämnen (dnr M2013/01740/Ke och M2013/02682/Ke). Dessa etappmål ingår i den strategi för giftfri miljö som regeringen presenterade 2013 (prop. 2013/14:39). beslutade regeringen om fem etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (dnr M2014/00593/Nm). Dessa etappmål ingår i den strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster som regeringen beslutade (prop. 2013/14:141). har på regeringens uppdrag redovisat fyra fördjupade utvärderingar av miljömålen varav den senaste överlämnades (Na- turvårdsverkets rapport 6666). Regeringen redovisade 2016 skrivelsen Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning (skr. 2015/16:87). beslutade om ett klimatpolitiskt ramverk (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320) som bl.a. omfattar fyra etappmål i miljömålssystemet. I ramverket beslutade också om en ny precisering för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan som ligger i linje med mål. att redovisa resultatet av kontrollstation 2016 om etappmål för Skr. 2017/18:265 biologisk mångfald och ekosystemtjänster (dnr M2017/01284/Nm). överlämnade regeringen en skrivelse med en klimatstrategi för (skr. 2017/18:238), och en skrivelse med en strategi för Le- vande städer (skr. 2017/18: 230) till . I samband med att regeringen överlämnade skrivelsen Strategi för Levande städer beslutade regeringen även tre etappmål för hållbar stadsutveckling. beslutade regeringen om ett etappmål gällande luftföroreningar (dnr M2018/01639/Kl). 2Miljömålssystemet – utgångspunkten för miljöpolitiken Sammanfattning: Miljöpolitiken utgår ifrån Generationsmålet för miljöarbetet och de nationella miljökvalitetsmål som beslutats av . Miljömålen är styrande för allt miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. Miljömålssystemet ger en struktur för systematisk uppföljning av miljöpolitiken som grund för ett strategiskt åtgärdsarbete. Miljömålen konkretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. Miljömålen är också en viktig utgångspunkt för det nationella genomförandet av FN:s globala mål, Agenda 2030. Den politiska inriktningen är att arbetet med miljömålen ska fortsätta och nya etappmål ska tas fram. En central del av det moderna samhällsbygget är att nå Generationsmålet, som är det övergripande målet för miljöpolitiken. Avgörande steg ska tas för att miljömålen ska nås och ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Regeringen vill öka takten i genomförandearbetet för att ställa om samhället och uppfylla miljömålen. Historiskt stora budgetsatsningar har gjorts för att öka möjligheterna att nå miljömålen. I detta avsnitt redovisas en nulägesbild av miljömålen. Här beskrivs också den politiska inriktning som utformats . –ett generationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen (Generationsmålet) –miljökvalitetsmål som anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till –etappmål som beskriver de samhällsomställningar som är viktiga steg för att nå Generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Miljömålen används som samlingsnamn för Generationsmålet, miljökvalitetsmålen och etappmålen. Miljömålen konkretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. Miljömålen är således en viktig utgångspunkt för det nationella genomförandet av FN:s globala mål, Agenda 2030. De globala målen är integrerade och odelbara och innefattar de tre dimensionerna av hållbar utveckling: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Miljömålen kopplar även till andra tvärsektoriella mål som t.ex. EU:s mål om klimat och energi (EU2020), EU:s klimat- och energiramverk 2030 och regeringens politik för en global utveckling (PGU). Miljömålen för miljöpolitiken ska integreras i andra politikområden. Hänsyn ska tas till miljö- och klimatfrågorna när en myndighet fullgör sin huvuduppgift för att på bästa sätt skapa förutsättningar för beslut som är hållbara i såväl ekonomiskt, socialt som miljömässigt perspektiv. Generationsmålet visar inriktningen för samhällets omställning Generationsmålet är det övergripande målet för miljöpolitiken och beskriver att vi till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Generationsmålet förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och internationellt. Generationsmålet har preciserats i ett antal strecksatser som ger vägledning om de värden som ska skyddas och den samhällsomställning som krävs för att miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Generationsmålet och dess strecksatser finns i bilaga 1. Generationsmålet är ett inriktningsmål för samhällets omställning och ska vara vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället. Miljökvalitetsmålen beskriver det önskade miljötillståndet Miljökvalitetsmålen anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. Det finns 16 miljökvalitetsmål: 8.Levande sjöar och vattendrag 9.Grundvatten av god kvalitet 10.Hav i balans samt levande kust och skärgård 16.Ett rikt växt- och djurliv. Till vart och ett av miljökvalitetsmålen finns ett antal preciseringar som tydligare definierar innebörden av miljökvalitetsmålen och det miljötill- stånd som ska uppnås. Miljökvalitetsmålen och preciseringarna ger där- Skr. 2017/18:265 med en tydlig vägledning för miljöarbetet – för nationella myndigheter, länsstyrelser, kommuner och andra aktörer. Preciseringarna utgör även kriterier vid bedömningen av möjligheterna att nå målen. Preciseringen för Begränsad klimatpåverkan har ändrats för att vara i linje med temperaturmålet i , det globala avtal som slöts 2015 inom ramen för om klimatförändringar (se vidare avsnitt 7.3). Miljökvalitetsmålen och deras preciseringar finns Etappmålen förtydligar vad som behöver göras för att Generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska kunna nås Etappmålen förtydligar den samhällsomställning som krävs för att Generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska kunna nås. De kan bidra såväl till Generationsmålet som till flera olika miljökvalitetsmål. Etappmål ska beslutas inom prioriterade områden där insatser bedöms vara mest angelägna och kan även motsvara mål som beslutats inom EU eller genom internationella överenskommelser. Etappmålen fastställs som huvudregel av regeringen. Etappmål av stor vikt eller komplexitet kan dock komma att underställas för beslut, det gäller t.ex. etappmål för klimat. Etappmålen finns i bilaga 3. har beslutat om fyra etappmål inom området klimat. Regeringen har beslutat om två etappmål för stadsgrönska inom området hållbar stadsutveckling och om ett som handlar om ökad andel persontransporter med kollektivtrafik, cykel och gång inom hållbar stadsutveckling. Regeringen har också beslutat om ett etappmål för att minska de nationella utsläppen av luftföroreningar Regeringen har vidare beslutat om ett nytt etappmål genom att senarelägga målåret för ett etappmål inom biologisk mångfald (se avsnitt 4.1). Sammantaget finns nu 22 gällande etappmål dvs. etappmål med målår som infaller . Övriga etappmål har slutredovisats i budgetpropositionerna , 2017 och 2018. Flera av dessa etappmål har uppnåtts, t.ex. etappmålet om ekosystemtjänster och resiliens och etappmålet om ett variationsrikt skogsbruk. Tabell 2.1 ger en översikt av etappmålen. I tabellen anges samtliga beslutade etappmål med information om vilket målår de har samt om de i budgetpropositionen bedömdes som uppnådda. De etappmål som beslutades eller fick nytt målår eller senare var ej bedömda då. Tabell 2.1 Beslutade etappmål i miljömålssystemet Utsläpp av växthusgaser 2020 Minskning av växthusgasutsläppen i ESR-sektorn 2030 Minskning av växthusgasutsläppen i ESR-sektorn 2040 Minskning av växthusgasutsläppen från inrikes Gränsöverskridande luftföroreningar i Europa1 Begränsningar av utsläpp av luftföroreningar från Minskning av nationella utsläpp av luftföroreningar Kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper Information om farliga ämnen i varor Utveckling och tillämpning av Effektivare kemikalietillsyn inom EU Giftfria och resurseffektiva kretslopp Barns exponering för farliga ämnen Ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning En dialogprocess i ett nationellt skogsprogram2 Metod för stadsgrönska och ekosystemtjänster i Integrering av stadsgrönska och ekosystemtjänster i Öka andel persontransporter med gång-, cykel- och Den biologiska mångfalden och värdet av Skydd av landområden, sötvattensområden och Hotade arter och naturtyper1 Kunskap om genetisk mångfald Etappmålen bidrar till flera miljökvalitetsmål. I tabellen framgår under vilket miljökvalitetsmål som respektive etappmål redovisas i budgetpropositionen samt om etappmålet i budgetpropositionen bedömdes som uppnått. Etappmålen nämns i tabellen endast i kortform. Etappmålens fullständiga formuleringar återfinns i bilaga 3. Endast de etappmål med målår senare än 2016 betraktas som aktuella. 1 – slutredovisades i budgetpropositionen . 2 – slutredovisades i budgetpropositionen . 3 – slutredovisades i budgetpropositionen . Miljömålen är en viktig utgångspunkt för det nationella genomförandet av Agenda 2030 Miljömålen är en viktig utgångspunkt i det nationella genomförandet av de globala målen i Agenda för hållbar utveckling. ska vara ledande i arbetet med att genomföra Agenda 2030, nationellt och internationellt. Miljömålen ger drivkraft och försprång i det arbetet. Åtgärder som bidrar till att nå miljömålen bidrar också till att nå de globala målen i Agenda . Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att bidra till genomförandet av Agenda 2030. Myndigheterna med ett målansvar för miljömålen har fått flera uppdrag, både att analysera förhållandet mellan de nationella miljömålen och de globala målen i Agenda och att ta fram indikato- rer för miljömålen där också relevanta delar av de globala målen i Agen- da 2030 beaktas. De målansvariga myndigheternas analyser av hur mål och delmål i agendan förhåller sig till miljömålen tydliggör kopplingen och visar att miljömålen korrelerar väl med miljödimensionen i Agenda 2030 med några undantag (dnr Fi2016/01355/SF), se bilaga 4. miljömålen bidrar även till att nå de sociala och ekonomiska dimension- erna i Agenda . Exempelvis bidrar insatser för luft och Giftfri miljö till förbättrad hälsa. I arbetet med att ta fram nya etappmål för miljömålen kommer del- målen i Agenda att vara en utgångspunkt. Detta bidrar till att ytter- ligare stärka det nationella genomförandet av agendan. uppföljningen av miljömålen ger också en bra utgångspunkt för uppfölj- ningen av måluppfyllelsen för Agenda 2030 i . från årtionden av miljöarbete är också viktiga i genomförandet av agen- dan både när det gäller myndighetssamverkan och uppföljningssystem. De ger också en fördel. Den integrerade ansatsen i agendan stöd- jer det nationella miljömålsarbetet. Arbetet med miljömålen fortsätter och nya etappmål ska tas fram Arbetet med miljömålen ska fortsätta med sikte mot 2030. vara en viktig utgångspunkt i det nationella genomförandet av de globala målen i Agenda för hållbar utveckling ger miljömålen en struktur för och konkretiserar det nationella arbetet med klimat och miljö. Nya etappmål ska tas fram. Etappmål har redan beslutats under man- datperioden inom områdena klimat, hållbar stadsutveckling och luft (se vidare avsnitt 4.1). Regeringen har också beslutat om ett nytt etappmål genom att senarelägga målåret för ett etappmål inom biologisk mångfald (se avsnitt 4.1). Regeringen har lagt flera uppdrag för att ta fram underlag och förslag till fler etappmål (se avsnitt 4.2). I arbetet med att ta fram nya etappmål för miljömålen är delmålen i de globala målen i Agenda Etappmålen förtydligar den samhällsomställning som krävs för att Generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska kunna nås och är styrande för miljöarbetet. Etappmål ska beslutas inom prioriterade områden där insatser bedöms vara mest angelägna. Stärkt styrning med fokus på att öka takten i genomförandet av miljöpolitiken Den samhällsomställning som krävs för att nå miljömålen förutsätter lösningar inom alla politikområden och miljöhänsyn behöver aktivt integreras i alla verksamheter som påverkar människors hälsa eller miljön. Därför har regeringen utvecklat och förtydligat myndigheternas ansvar i genomförandet av miljöpolitiken. En del i detta arbete är att regeringen inrättat ett miljömålsråd (dnr M2015/00213/Mm) som ska öka takten i arbetet med att nå miljömålen. I rådet ingår myndighetscheferna vid de myndigheter som är strategiskt viktiga för förutsättningarna att nå miljömålen (se vidare avsnitt 5.2). Regeringen har ökat antalet myndigheter som har ett utpekat ansvar i miljömålssystemet (se avsnitt 5.1 och bilaga 5). Ansvaret slås fast i myndigheternas instruktioner och innebär att myndigheterna ska verka för att miljömålen nås och vid behov föreslå åtgärder för att utveckla miljöarbetet. På regeringens uppdrag har myndigheterna utvecklat sitt arbete med att integrera miljömålen i sin verksamhet (dnr M2015/02633/Mm och M2015/03393/Mm). De har inom sina respektive områden analyserat vilka miljömål som är relevanta för den egna verksamheten och utifrån det tagit fram handlingsplaner för det fortsatta arbetet. stödjer de berörda myndigheterna i deras arbete med att genomföra och följa upp arbetet med miljömålen. Flera utmaningar kvarstår – fortsatta insatser krävs Regeringen anser att avgörande steg ska tas för att miljömålen ska nås. Flera steg på vägen har tagits på alla nivåer i samhället och nya satsningar och styrmedel är på plats. behövs ytterligare åtgärder för att ställa om samhället och uppfylla målen. Regeringens bedömning i Budgetpropositionen är att det finns positiva trender för bl.a. miljökvalitetsmålen luft och Bara naturlig försurning. Men uppföljningen visar också att det behövs ytterligare åtgärder för att nå fjorton av de sexton miljökvalitetsmålen. Dessa fjorton mål bedöms inte vara uppnådda och inte heller vara möjliga att nå med befintliga eller beslutade styrmedel och åtgärder. Detta gäller exempelvis för Begränsad klimatpåverkan, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. Dessa mål påverkar förutsättningarna för livsmedelsproduktionen, tillgången till vatten, översvämningar och förutsättningar för ekosystemtjänster (t.ex. rent vatten, pollinering av växter, naturlig skadedjursbekämpning och växthusgasbalansen). har regeringen vidtagit många åtgärder som är relevanta för miljömålen. Åtgärder som syftar till att nå miljömålen för också med sig positiva effekter för hälsa, ekonomi och sysselsättning. Ett viktigt verktyg för att nå målen och genomföra den samhällsomställning som krävs är att även fortsatt integrera miljö och klimat i de politikområden där drivkrafterna och lösningarna till problemen finns. När nya samhällsmål tas fram ska de ta hänsyn till klimat och miljö när det är relevant. Regeringen har tagit fram strategier inom många områden som har betydelse för miljömålen, t.ex. en nationell livsmedelsstrategi för (prop. 2016/17:104), en strategi för hållbar konsumtion (prop. 2016/17:1 utg.omr. 18 avsnitt 4), en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling (dnr N2015/07365/TS) och en svensk maritim strategi för människor, jobb och miljö (dnr N2015/06135/MRT). Klimatet är en av mänsklighetens största utmaningar. Klimatförändringarna påverkar både natur- och kulturmiljön samt människors hälsa. Klimatutmaningen är global och det krävs både nationella insatser och fortsatt internationellt samarbete för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. har ambitionen att bli världens första fossilfria välfärdsland. Regeringen har pekat ut klimatfrågan som ett av sina tre prioriterade områden och vill skynda på omställningen till ett grönare och mer hållbart samhälle. Genom det gröna samhällsbygget skapas en långsiktigt hållbar ekonomi, en god miljö och ett ökat välstånd och förbättrad hälsa i hela . Regeringen skapar förutsättningar för samarbeten för innovationer och för att näringslivet ska kunna exportera framtidens lösningar. Inom miljöområdet har stora budgetsatsningar gjorts, bl.a. för att öka kommunernas möjligheter att bygga anläggningar för kollektivtrafik (genom s.k. stadsmiljöavtal) och stora satsningar på investeringsstöd till lokala och regionala åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser (Klimatklivet). Det klimatpolitiska ramverket som beslutade om 2017 är den viktigaste klimatreformen i svensk historia och en central del i arbetet för att ska nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan (se vidare avsnitt 6.3). ger stabila och långsiktiga förutsättningar för näringsliv och samhälle och ställer stora krav på politiken. Ekonomin är fortfarande i alltför stor utsträckning uppbyggd på snabb förbrukning av råvaror. Kemikalier i vår vardag är ytterligare en stor utmaning. I utsätts människor i sin vardag för kemikalier som är cancerframkallande eller farliga på andra sätt. Negativa effekter av plastproduktion och plastanvändning samt problem med marint skräp, har hamnat högt på den internationella agendan. Regeringen vill därför fortsätta arbetet för en cirkulär ekonomi genom att minska mängden avfall, öka återanvändning och återvinning och fasa ut farliga kemikalier. Prioriterade områden inom arbetet med cirkulär ekonomi är bl.a. plast och textilier och här genomförs och planeras nya åtgärder (se vidare avsnitt 7.2 och 7.3). Förlusten av biologisk mångfald har inte bromsats upp och många arter och naturtyper riskerar att försvinna och ekosystem att utarmas. Regeringen bedömer att det även fortsatt krävs kraftfulla åtgärder för att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen, liksom de miljökvalitetsmål som omfattar naturvård, biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. 3Stora satsningar och exempel på positiva resultat och trender Sammanfattning; Regeringen har gjort stora satsningar på miljön som t.ex. Klimatklivet, stadsmiljöavtal och stärkt ekonomiskt stöd till solceller. har det varit möjligt att se flera exempel på positiva resultat i miljön och på positiva samhällsomställningar. I detta avsnitt redovisas några exempel på satsningar regeringen gjort och på positiva förändringar i samhället som kunnat ses . En del av dessa är resultatet av tidigare gjort arbete och en del från gjorda satsningar. Det tar ofta från det att en åtgärd vidtas till det effekten i miljön kan mätas. 3.1Regeringens stora satsningar för miljön Sedan tillträdet har regeringen genomfört de största satsningarna på miljö och klimat i svensk historia. Regeringen vill öka takten i genomförandearbetet för att ställa om i samhället och uppfylla miljömålen. har regeringen lagt grunden för den snabba klimatomställning som krävs för att uppnå långsiktigt hållbara utsläppsnivåer.