prop · H503181 · 2018-03-29 00:00:00 — 6Tillgänglighet /17 (SOU 2017:2). R I K S R E V I S I O N E N D E T S A M L A D E S T Ö D E T T I L L S O L E L Vid analys av solcellsansläggningar är det viktigt att definiera olika typer av anläggningar utifrån storlek eftersom både styrmedel och produktionskostnader påverkas av storleken. Gränsen mellan storskalig, småskalig och mikroproduktion är diffus och skilda definitioner används i olika sammanhang.7 I denna granskning används främst begreppen stor- och småskalig produktion där mikroproduktion antas ingå i definitionen av småskalig produktion. Granskningen definierar stor- och småskalig solelproduktion utifrån lagen om skatt på energi.8 Lagen innehåller ett undantag från skatteplikt som omfattar egenproducerad solel från anläggningar med en installerad toppeffekt om mindre än 255 kW. För mikroproducenter av solel utgår granskningen från den definition som återfinns i inkomstskattelagen.9 Småskaliga produktionsanläggningar utgör av den effekt som beviljats investeringsstöd . Tabell 1 Små- och storskalig samt mikroproduktion av solel 0–68 kW Producera el för egen 68–255 kW Producera el för egen användning men även viss Producera el till annan Solelproduktion utan stöd är inte lönsam i (se kapitel 3). Det finns flera styrmedel som syftar till att öka användningen av solel och annan förnybar el både hos privatpersoner och företag. Även de förändringar som genomförts i lagen om mervärdesskatt (1994:200) och regelverket för ROT-avdrag kan gynna en ökad användning av solel. I propositionen om utvidgad 7I utredningen om beskattning av mikroproducerad el (SOU 2013:46) definieras en mikroproducent som en elanvändare som kompletterar sitt uttag av el från elsystemet med egen elproduktion som levereras i samma inmatnings- och uttagspunkt. Detta är i stort sett samma definition som (2012) använder för småskalig produktion av el och värme. För att ha har rätt till skattereduktion för mikroproduktion enligt inkomstskattelagen (1999:1229) krävs att anläggningen har samma anslutningspunkt som hushållets/företagets uttagsabonnemang. Säkringen i anslutningspunkten få inte heller överstiga . Detta motsvarar en effekt om högst 68 kW. Se 67 kap. 27 § inkomstskattelagen. 811 kap. 2 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. 9Se 67 kap. 27 § inkomstskattelagen. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N skattebefrielse för egenproducerad förnybar el behandlar regeringen några av de styrmedel och åtgärder som gagnar förnybar elproduktion, såsom elcertifikat, investeringsstöd för solceller, bidrag till lagring av egenproducerad elenergi, undantag från nätavgift, omsättningsgräns för mervärdesskatteregistrering, skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el, ROT-avdrag, samt den utvidgade skattebefrielsen för egenproducerad förnybar el som föreslås i propositionen.10 Regeringen ger för vissa av stödsystemen även exempel på särskilda målgrupper som kan gynnas av respektive åtgärd. Undantaget från nätavgift omfattar elkonsumenter som använder den egna elproduktionen som komplement till den sedvanliga förbrukningen av el som de tar ut från elsystemet, exempelvis lantgårdar med mindre vindkraftverk och byggnader med solcellsanläggningar på taket. Omsättningsgränsen för mervärdesskatteregistrering berör enligt regeringen exempelvis mikroproducenter av förnybar el såsom villaägare som säljer överproduktion från egna solceller. Vidare nämner regeringen att det för privatpersoner är möjligt att ansöka om ROT-avdrag för installation av solceller, men att detta stöd inte kan sökas som investeringsstöd. Samtliga dessa stöd och åtgärder kan främja produktionen av solel. utgångspunkt i granskningen är därför att de ingår i det samlade stödet till solel. Tabell 2 visar de stödsystem och åtgärder som finns tillgängliga . Stöden är antingen riktade enbart till solelproduktion (investeringsstödet) eller främjar förnybar elproduktion generellt (se bilaga 1 för närmare beskrivning). 2016/17:141, bet. 2016/17:SkU30, rskr. 2016/17:267. R I K S R E V I S I O N E N D E T S A M L A D E S T Ö D E T T I L L S O L E L Tabell 2 Stödsystem och åtgärder som främjar förnybar el inklusive solel 0–68 kW 68–255 kW Stöd för installation av nätanslutna solcellssystem – s.k. investeringsstöd ROT-avdrag bl.a.för installation, reparation och Skattereduktion för mikroproduktion av Befrielse från redovisning av mervärdesskatt för verksamheter med en omsättning på högst (träffar huvudsakligen små Utvidgad skattebefrielse för egenproducerad Undantag från nätavgift för vissa elanvändare med egenproduktion av el3 Bidrag till lagring av egenproducerad elenergi1 Anm: 1) Gäller endast privatpersoner (inkl. dödsbon) som i allmänhet har anläggningar mindre än 68 kW. 2) Gäller producent med flera små anläggningar som tillsammans är mer än 255 kW. 3) Gäller producenter med säkringsabonnemang om högst som producerar el vars inmatning är max 42,5 kW. Källa: sammanställning. 1.2 Motiv till granskning Det finns flera mål som syftar till att öka andelen förnybar energi i det svenska energisystemet; EU:s förnybarhetsmål till 2030, förnybarhetsmål till 2020 och förlängningen av elcertifikatsystemet 2045 (se tabell 3). En majoritet av väntas även stå bakom förslag om att ska ha förnybar elproduktion år 2040.11 Målen preciserar inte vilken typ av förnybara energikällor som ska användas. Solel är en av flera möjliga tekniker för förnybar elproduktion som skulle kunna utgöra en del av produktionen. Subventionen till solel per producerad kWh är hög jämfört med andra förnybara elproduktionstekniker som endast erhåller teknikneutrala stöd, t.ex. 11Energikommissionen målförslag är ”Målet är förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut.” (SOU2017:2, s. 16). 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N vindkraft.12 Det samlade stödet till solel inkluderar förutom elcertifikat även investeringsstöd, skattereduktion och skattenedsättningar. Det samlade stödet (exklusive elcertifikatsystemet) kan potentiellt innebära en stor statsfinansiell kostnad, speciellt om solelproduktionen skulle öka markant. strategi för solel ger inte några förslag på målnivåer för solel. Myndigheten anser dock att om solel ska bidra till att uppnå målet om förnybar elproduktion är ett rimligt antagande att produktionen ökar till att utgöra mellan av den totala elanvändningen i 2040.13 Det samlade stödet till solel är således relevant att granska då dess utformning kan få långsiktiga samhällsekonomiska och statsfinansiella konsekvenser även om solel utgör en liten andel av den svenska elproduktionen. Syftet med granskningen är att bedöma om det samlade stödet till solel på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt bidrar till EU:s och mål inom energi- och klimatpolitiken. Granskningen ska även bedöma huruvida regeringen och ansvariga myndigheter har utarbetat och presenterat samhällsekonomiska analyser om det samlade stödet till solel så att erhållit ett transparent beslutsunderlag. I det samlade stödet till solel innefattas stödet för installation av solceller, solelens berättigande till elcertifikat, skattereduktion för mikroproduktion av solel, undantag från nätavgift för vissa elanvändare, utvidgad skattebefrielse för egenproducerad förnybar el, samt befrielse från redovisning av mervärdesskatt för verksamheter med låg omsättning och möjlighet att ansöka om ROT-avdrag för installation av solceller. Även det statliga stödet till lagring av egenproducerad elenergi kan till stor del anses vara ett solelrelaterat stöd och berörs därför också i granskningen. Granskningen utgår från följande revisionsfrågor: 1.Har regeringen och ansvariga myndigheter utarbetat och rapporterat ett tillräckligt och transparent underlag för att underlätta välgrundade beslut om stödet till solel? 2.Har det samlade stödet till solel bidragit till mål inom energi- och klimatpolitiken på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt? 12Enligt IVA (2015) fick solel /kWh i stöd jämfört med biokraft och vindkraft som fick /kWh i stöd. Vindkraft har dock nedsatt fastighetsskatt; av taxeringsvärdet i stället för den generella skattesatsen som är . Nedsättningen infördes och motiverades med vindkraftens låga tillgänglighet och att de utan nedsättning därför betalar högre skatt per kWh jämfört med andra tekniker (prop. 2005/06:143). 13Energimyndigheten (2016b). R I K S R E V I S I O N E N D E T S A M L A D E S T Ö D E T T I L L S O L E L Granskningen av det samlade stödet till solel tar sin utgångspunkt i och EU:s energi- och klimatpolitiska mål, med fokus på förnybarhetsmålet. Den svenska energipolitiken ska enligt klimat- och energipolitiska överenskommelse14 bygga på samma tre grundpelare som energisamarbetet inom EU. Politiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft, och försörjningstrygghet. 1.4.1 och EU:s energi- och klimatpolitiska mål överenskommelse beslutades även tre övergripande mål till 2020 (se tabell 3) som utgår från EU:s klimat- och energipolitiska mål inom samma områden. De svenska målnivåerna är något mer långtgående i jämförelse med de åtaganden som har gentemot EU. har bedömt att sannolikt kommer att nå de klimat- och energipolitiska målen till år 2020.15 Miljömålsberedningen anser att det går att nå målet med nära noll utsläpp men att det kräver betydande skärpning av styrmedel.16 Tabell 3 De svenska energi- och klimatpolitiska målen samt förslag till energipolitiska mål Jmf med 1990 ska EU ETS1). EU ETS1). 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr 2008/09:300. 15Energimyndigheten (2014). 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har gjorts för det Anm: 1) EU ETS är EU:s system för handel med utsläppsrätter. Källa: Prop. 2008/09:162, bet.2008/09, MJU28, rskr.2008/09:300, SOU 2017:2, prop. 2016/17:146, bet2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:300. Förslag till energi- och klimatpolitiska mål för perioden har arbetats fram både inom det europeiska samarbetet och i . beslutade om övergripande europeiska klimat- och energipolitiska mål fram till år 2030.17 En ansvarsfördelning mellan de olika medlemsstaterna ska beslutas för klimatmålet, medan förnybarhets- och energieffektiviseringsmålet endast gäller på EU-nivå. I har två parlamentariska utredningar presenterat sina förslag om nya svenska energi- och klimatpolitiska mål för tiden . Det klimatpolitiska ramverket har sedan beslutats av med klimatmål både till 2030, 2040 och 2045, medan huvudförslag ännu inte är beslutat (se tabell 3). förslag har förhandlats fram av en majoritet av partier vilket innebär stor sannolikhet för att förslagen kommer att antas. har även föreslagit att elcertifikatsystemet ska förlängas till 2045 för att öka andelen förnybar el, vilket beslutades av i juni 2017.18 Elcertifikatsystemet omfattar solel, men har endast utnyttjats av cirka en tredjedel av solelproducenterna.19 Det finns inget mål för solelproduktion på lång sikt. I förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller anges dock att den årliga svenska elproduktionen från solceller ska öka med minst 2,5 GWh , (2014). 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20, rskr. 2016/17:330. 19Intervju med företrädare för Svensk solenergi . R I K S R E V I S I O N E N D E T S A M L A D E S T Ö D E T T I L L S O L E L vilket redan har uppnåtts.20 Denna bestämmelse har inte reviderats vartefter stödperioden har förlängts.21 Den aktuella stödperioden omfattar åtgärder som påbörjats tidigast och som slutförs senast den 31 december 2019.22 I budgetpropositionen föreslår regeringen en förlängd stödperiod till 2020.23 Syftet med investeringsstödet är enligt regeringen att öka användningen av solcellssystem, öka antalet aktörer som hanterar sådana system i samt sänka systemkostnaderna.24 Solceller framhålls också av regeringen som ett energislag som är gynnsamt ur klimatperspektiv.25 Det samlade stödet till solel innehåller dock fler stödåtgärder än investeringsstödet till solceller. 1.4.2 Åtgärderna ska präglas av kostnadseffektivitet och långsiktighet har i olika sammanhang uttalat sig om att energipolitiska åtgärder ska präglas av kostnadseffektivitet. I betänkandet om de energipolitiska riktlinjerna 1997 tog näringsutskottet ställning för att energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat, samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle.26 har återkommit till att detta är utgångspunkten för energipolitiken. I betänkandet om energipolitik anger näringsutskottet att subventioner till energislag i första hand ska ”riktas till utveckling av sådan lovande teknik som ännu inte har egen ekonomisk bärkraft eller utformas på ett teknikneutralt sätt och inriktas på att gynna den teknik som på det mest kostnadseffektiva sättet bidrar till att uppnå övergripande klimat- och energipolitiska mål”.27 I betänkandet om förlängning av elcertifikatsystemet till 2045 anger näringsutskottet i sitt ställningstagande att det ser ett stort värde i en fortsatt utbyggnad av förnybar elproduktion och att elcertifikatsystemet är ett styrmedel som säkerställer att utbyggnaden sker på ett kostnadseffektivt sätt.28 har även uttalat sig om kravet på kostnadseffektivitet för klimatåtgärder. I betänkandet om budgetpropositionen 2012 framhåller miljö- och jordbruksutskottet att ”för att uppnå en god ekonomi och för att hushålla med de gemensamma resurserna bör 20Solelproduktionen har ökat under hela stödperioden. Ökningen var drygt 2,5 GWh och cirka 45 GWh . I genomsnitt var ökningen knappt 19 GWh –2015. 21Intervju med företrädare för , . 2017/18:1. 24Prop.2015/16:1, bet 2015/16:NU3, rskr. 2015/16:91. 2008/09:1, bet. 2008/09:NU3, rskr, 2008/09:100 och 2008/09:101. 1996/97:84, bet.1996/97:NU12, protokoll 1996/97:117. 2016/17:NU14, protokoll 2016/17:88. 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20, rskr. 2016/17:330. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N den kombination av åtgärder genomföras som långsiktigt uppnår det önskade målet till lägsta möjliga kostnad, dvs. den mest kostnadseffektiva åtgärdskombinationen. För att det ska vara möjligt att förena höga ambitioner i klimatpolitiken med en god tillväxt är det mycket viktigt att samhällsekonomisk effektivitet beaktas i utformningen av klimatpolitiken”.29 Enligt näringsutskottets ställningstagande om energipolitikens övergripande inriktning måste svenska företag och konsumenter också kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Detta förutsätter enligt utskottet att företagen inom energisektorn får långsiktiga spelregler och stabila villkor, vilket skapar förutsättningar för de investeringar som är nödvändiga för omställningen av energisektorn.30 1.4.3 Väsentligt med konsekvensanalyser har bl.a. i granskningsbetänkande om statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning framhållit vikten av att propositioner innehåller genomarbetade konsekvensanalyser.31 Propositionerna utgör underlag för beslut, och utskottet kan ofta på grund av tidsbrist inte göra något mer omfattande analys- och utredningsarbete. Enligt utskottet underlättar en väl genomförd konsekvensanalys också en efterkommande uppföljning och utvärdering. Kravet på att ta fram kostnadsberäkningar och konsekvensanalyser i samband med nya förslag regleras bl.a. i kommittéförordningen. Denna förordning omfattar kommittéer och särskilda utredare som tillkallats på grund av ett regeringsbeslut och som har ett utredningsuppdrag. Om kostnader eller intäkter för stat, kommun, landsting, företag eller enskilda påverkas ska konsekvenser av förslagen, enligt förordningen, beräknas och redovisas i betänkandet.32 Samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska också redovisas. Om nya eller ändrade regler föreslås ska kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges på ett sätt som motsvarar kraven i 6 och 7 §§ i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning.33 riktlinjer för arbetet med konsekvensanalyser anger att det när det tas fram förslag till nya eller ändrade regler ska göras en 2011/12:1, bet. 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99. 2015/16:NU10, prot. 2015/16:70. 31Bet.1993/94:KU30, prot. 1993/94:110, Skr. 1993/94:15. 3214 § kommittéförordningen (1998:1474). 3315 a § kommittéförordningen (1998:1474). Förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning gäller förvaltningsmyndigheter under regeringen och innehåller krav på konsekvensutredningar innan myndigheten beslutar föreskrifter eller allmänna råd. R I K S R E V I S I O N E N D E T S A M L A D E S T Ö D E T T I L L S O L E L konsekvensutredning som ska dokumenteras.34 Som vägledning bör 6 och 7 §§ i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning användas. I dessa bestämmelser anges bl.a. att en konsekvensutredning ska innehålla uppgifter om kostnadsmässiga och andra konsekvenser av regleringen och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen.35 Det finns dock inte alltid skäl att göra en konsekvensutredning, exempelvis om förslaget är av mindre omfattning. Det finns även en vägledning för hur riktlinjerna ska tillämpas, som bl.a. anger att kostnader förknippade med olika regleringsalternativ ska beskrivas, eftersom det inte går att bedöma om det är rimligt att genomföra en åtgärd om inte kostnaden är känd.36 Enligt vägledningen kan det generellt sägas att ju större konsekvenser en åtgärd har desto större ansträngningar bör göras för att beräkna och i monetära termer värdera konsekvenserna. I riktlinjerna hänvisas även till Statsrådsberedningens checklista för regelgivare som bl.a. anger att en mål- och medelanalys måste föregå det slutliga ställningstagandet, vilket bl.a. fordrar att samhällsekonomiska frågor prövas.37 De samhällsekonomiska och finansiella konsekvenserna ska bedömas, och konsekvensanalysen ska enligt checklistan vara långsiktig, dynamisk och fullständig. Riktlinjer för den formella utformningen av propositioner och lagrådsremisser finns i Statsrådsberedningens propositionshandbok.38 Enligt handboken ska beslut om bl.a. lagar föregås av en grundlig analys av de problem som förslagen är avsedda att lösa och av konsekvenserna för dem som berörs av förslagen. Vidare ska en konsekvensanalys klargöra vilket alternativ som sammantaget ger de lägsta kostnaderna för berörda och i minsta möjliga utsträckning belastar miljön, samhällsekonomin och statsfinanserna. Slutligen är en övergripande bedömningsgrund budgetlagens grundläggande krav om att hög effektivitet ska eftersträvas och att god hushållning ska iakttas i statens verksamhet.39 Utifrån budgetlagens krav behövs, enligt , analyser av effekter och kostnader för det samlade statliga stödet till solceller som underlag till . Nedan beskrivs hur operationaliserat bedömningsgrunderna i granskningen. Det behövs särskilt eftersom det inte finns någon beslutad svensk målnivå för andelen förnybar energi efter 2020. 34Regeringskansliet (2008). 356 § 5 förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. 36Regeringskansliet (2009). 37Statsrådsberedningen (1998). 38Statsrådsberedningen (1997). 391 kap. 3 § budgetlagen (2001:203). 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N De europeiska energi- och klimatpolitiska målen som beslutades är inte fördelade på medlemsstaterna men de innebär en skärpning av målsättningen i förhållande till 2020-målen i alla tre dimensioner: klimat, energieffektivisering och andel förnybar energi. De stärkta europeiska energi- och klimatpolitiska målen, tillsammans med det svenska klimatmålet om nettonollutsläpp , indikerar att det kommer att krävas kraftiga ökningar av förnybar energi i det svenska energisystemet på lång sikt. bedömning är att dessa mål, speciellt utifrån det svenska klimatpolitiska ramverket, kräver en kraftig ökning av förnybar elproduktion. En sådan ambitionsnivå är i linje med förslag som en majoritet av väntas stå bakom. operationaliserade bedömningsgrund för huruvida det samlade stödet till solel uppnår förnybarhetsmålet med hög effektivitet och god hushållning är kriterierna för kostnadseffektivitet, dvs. att en annan utformning eller fördelning av stöden inte ska kunna ge mer förnybar el. För att besvara frågan om regeringen och ansvariga myndigheter har utarbetat och rapporterat ett underlag om det samlade stödet till solel i tillräcklig omfattning har identifierat vissa delar som bör ingå i ett samhällsekonomiskt beslutsunderlag för stöd till solel. Dessa delar är: konsekvensanalys av kostnadseffektivitet för att nå målet (där också s.k. externa kostnader identifieras även om de är svåra att värdera) samt statsfinansiella, fördelnings- och eventuellt andra relevanta effekter. 1.5 Metod och genomförande Granskningen bygger både på kvalitativa och kvantitativa metoder. Med räkneexempel ges en grund för att diskutera huruvida det samlade stödet till solel kan motiveras utifrån det uppställda effektivitetskriteriet. För att kostnadseffektivitet ska kunna uppnås är utgångspunkten att stödet per producerad enhet el ska vara lika för alla förnybara elproduktionstekniker. Avsteg från denna utgångspunkt kan motiveras om tekniker skiljer sig åt avseende exempelvis externa effekter, bl.a. kopplat till potentialen för teknisk utveckling. Det kan också vara motiverat att göra avsteg från utgångspunkten om det finns andra politiska målsättningar som stödet till solel kan påverka (och som inte är att betrakta som externa effekter). För dessa räkneexempel har befintliga underlag från exempelvis myndigheter och internationella organisationer använts. För att göra en mer komplett bedömning krävs även att produktionskostnaden sätts i relation till elpriset, dvs. till produktionens värde. Eftersom el produceras och konsumeras , och eftersom produktionen av väderberoende el är svår att styra (eller lagra), blir analysen mer komplicerad än att endast jämföra produktionskostnaderna. Produktionen från olika energislag över årets alla timmar jämförs därför med priset på den nordiska elbörsen för att uppskatta den s.k. profilkostnaden. För att beräkna denna kostnad R I K S R E V I S I O N E N D E T S A M L A D E S T Ö D E T T I L L S O L E L för solel har data från en solelanläggning i använts i kombination med officiell statistik. Frågan om rapporteringen har varit tillräckligt omfattande och transparent har främst besvarats utifrån intervjuer och dokumentstudier. För att beräkna de statsfinansiella effekterna har officiell statistik från sammanställts, tillsammans med uppskattningar baserade på data om installerad effekt från bl.a. och (). Slutligen har en utblick av solcellsstödens utveckling i och gjorts. Utblicken grundas på dokumentstudier. Företrädare för Miljö- och , och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Professor vid , teknik och samhälle, har varit referensperson i granskningen. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av , och . Rapporten följer de två granskningsfrågorna. Frågan om regeringen och ansvariga myndigheter har utarbetat och rapporterat ett tillräckligt och transparent underlag för att underlätta välgrundade beslut om stödet till solel behandlas i kapitel 2. Frågan om det samlade stödet till solel bidragit till mål inom energi- och klimatpolitiken på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt, behandlas i kapitel 3. samlade bedömning och rekommendationer redovisas i rapportens inledande kapitel ”Sammanfattning och rekommendationer”. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2 Beslutsunderlag för stöd till solel