prop · H503218 · 2018-04-10 00:00:00 — Syftet med referensramen är enligt 1 § att underlätta jämförelser nationellt och internationellt av vilka nivåer sådana kvalifikationer motsvarar i fråga om kunskaper, färdigheter och kompe- tenser för att därigenom främja livslångt lärande och förbättra anställ- ningsbarhet, rörlighet och social integration för arbetstagare och stude- rande inom EU. I bilaga 2 till förordningen har kvalifikationer vars resultat av lärande är författningsreglerade nivåplacerats. Som framgått har kvalifikationer från såväl skollagsreglerad verksamhet, universitet och högskolor, och folkbildningen nivåplacerats i den bilagan. I övrigt kan en kvalifikation nivåplacerats efter beslut av Myn- digheten för . Vikten av utbildning framhålls också i den svenska grundlagen. I rege- ringsformen (RF) anges att det allmänna särskilt ska trygga rätten till bl.a. utbildning, att alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten har rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola och att 2017/18:218 det allmänna också ska svara för att högre utbildning finns (1 kap. 2 § andra stycket och 2 kap. 18 § första stycket RF). I Europeiska konventio- nen till skydd för de mänskliga rättigheterna anges att ingen får förvägras rätten till undervisning (artikel 2 i protokollet till konventionen). Kon- ventionen gäller enligt lagen (1994:1219) om den europeiska konven- tionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläg- gande friheterna, som svensk lag Regeringen anser att det redan i finns stöd för att utbildning utgör såväl en uppgift av allmänt intresse som ett viktigt allmänintresse. Det faktum att rätten till utbildning också lyfts fram i svensk grundlag och i om mänskliga rättigheter bekräftar detta. Även förekomsten av den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och de till den referensramen anslutande nationella referensramarna bekräftar detta. Nedan kommer regeringen i avsnitt 9 att redogöra för andra mer specifika författningar inom de olika delarna av utbildningsområdet som bidrar till att anordnande och bedrivande av utbildning inom respektive del av utbildningsområdet anses vara en fastställd uppgift av allmänt intresse i enlighet med artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. I an- slutning till detta redogörs även för vilka andra rättsliga grunder i artikel 6.1 som skulle kunna vara aktuella att tillämpa inom olika delar av utbildningsområdet. Frågan vilken kompletterande reglering som behövs i svensk rätt för att känsliga personuppgifter och uppgifter om lagöverträdelser ska kunna behandlas på utbildningsområdet i den utsträckning som är nödvändigt återkommer regeringen till i avsnitt 13 och 14. 9Rättsliga grunder för personuppgifts- behandling inom utbildningsområdet 9.1.1Vilka personuppgifter behandlas inom skollagsreglerad verksamhet? Nedan ges en översiktlig beskrivning av de huvudsakliga behandlingar av personuppgifter som sker på det skollagsreglerade området. En närmare redogörelse för behandlingar av känsliga personuppgifter och uppgifter om lagöverträdelser ges i avsnitt 13.3.1 och 14.3.1. Behandling vid mottagande och erbjudande av plats Inom kommunernas organisation för bl.a. mottagande och erbjudande av plats i de olika skolformerna behandlas bl.a. elevens namn, personnum- mer, adress, vårdnadshavare och kontaktuppgifter till dessa. Sådan be- handling förekommer även när andra huvudmän prövar frågor om mot- tagande, såsom Specialpedagogiska skolmyndigheten som prövar frågor om mottagande i specialskolan, och Sameskolstyrelsen som prövar frågor om mottagande i sameskolan. Inför mottagandet i vissa skolformer, t.ex. grundsärskolan (som är avsedd för barn med en utvecklingsstörning), specialskolan (som är avsedd för barn med vissa funktionsnedsättningar) och särskild utbildning för vuxna (som är avsedd för vuxna med en utvecklingsstörning) behandlas också känsliga personuppgifter. Inför mottagandet av elever i sameskolan behandlas uppgifter som kan avslöja etniskt ursprung. Personuppgifter om barn och elever behandlas i skolväsendet för admi- nistrativa ändamål för att kunna planera, genomföra och följa upp elevernas utbildning. Inom skolornas elevadministration behandlas upp- gifter om bl.a. elevens namn, personnummer, adress, vårdnadshavare och kontaktuppgifter till dessa. Vid skapandet av klasslistor behandlas per- sonuppgifter i form av namn och adress. I skolorna behandlas också ele- vens personuppgifter i samband med registrering av elevers frånvaro respektive närvaro. Personuppgifter behandlas i dokumentation inför bl.a. utvecklingssamtal, vid upprättandet av skriftliga individuella ut- vecklingsplaner i låg- och mellanstadiet och vid upprättande av individu- ella studieplaner i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbild- ningen. Personuppgifter behandlas också under och vid dokumentation av olika typer av utredningar, t.ex. om särskilt stöd eller vid kränkande behandling. Vid upprättandet av t.ex. en lista över elevers ämnesval, såsom språkval och modersmålsundervisning, behöver också personupp- giftsbehandling ske. Även vid dokumentation inför betygssättning och av själva betygssättningen, t.ex. i betygsregister, behandlas elevernas per- sonuppgifter i form av namn, personnummer och betyg i ämnen, kurser och gymnasiearbete (t.ex. 3 kap. 8 och 13 §§, 6 kap. 10 §, 7 kap. 17 §, 10 kap. 7, 12 och 13 §§, 15 kap. 19 och 20 §§ och 16 kap. 25 § skol- lagen). Även vid lämnande av information till eleven eller elevens vårdnads- havare kan personuppgiftsbehandling bli aktuell beroende på hur infor- mationen lämnas t.ex. genom ett e-postmeddelande (3 kap. 4 § skol- lagen). Beroende av val av it-lösning kan det administrativa systemet vara integrerat med funktioner för det dagliga pedagogiska och administrativa arbetet för lärarna med t.ex. närvarohantering, betygssättning, provsche- man, planeringar, nyheter, elevinlämningar och kommunikation mellan lärare och elev respektive vårdnadshavare. Elevernas personuppgifter kan även behandlas automatiskt i undervis- ningen genom att t.ex. en lärare anvisar eleverna till att lämna in en uppsats via en lärplattform eller via e-post. En annan situation där det sker personuppgiftsbehandling är om eleverna får ett konto på skolans server eller får en bärbar dator och eleverna använder dessa till att t.ex. skriva sina elevarbeten eller leta efter information på internet. Personuppgiftsbehandling förekommer också i form av att eleverna fotograferas av personalen i syfte att dokumentera verksamheten och vid skolfotografering. Personuppgiftsbehandling i form av ljud- och film- inspelningar kan även förekomma i undervisningssammanhang, vid elev- arbeten och för bedömning. 2017/18:218 Även i skolbiblioteken behandlas elevernas personuppgifter för att personalen ska kunna ha kontroll över vilka böcker som är utlånade till vem. Skolorna behandlar även elevernas personuppgifter vid resultatupp- följningar som görs för huvudmannens systematiska kvalitetsarbete och för nationell uppföljning och utvärdering (4 kap. 3 § och 26 kap. 25 § skollagen, förordningen [1992:1083] om viss uppgiftsskyldighet för huvudmännen inom skolväsendet m.m. och föreskrifter [SKOLFS 2011:142] om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m., ändrad genom [SKOLFS 2017:18]). Särskilt om behandling i förskolan, fritidshemmet och pedagogisk omsorg I förskolorna, fritidshemmen och pedagogisk omsorg behandlas barnens och elevernas personuppgifter i form av i vart fall namn för att kunna planera och genomföra respektive uppdrag att stimulera barnens och elevernas utveckling och lärande. Personalen i respektive verksamhet behöver även kunna notera när ett barn eller en elev kommit respektive gått för dagen. Personuppgiftsbehandling förekommer också i form av att barnen fotograferas av personalen i syfte att dokumentera verksamheten och barnens lärande och inför samtal med vårdnadshavare. Även inom dessa verksamheter kan det finnas behov av att kunna behandla känsliga personuppgifter, t.ex. uppgifter om allergier. Särskilt om fristående förskolors och skolors behandling Huvudmän för fristående förskolor och skolor har behov av att behandla samma uppgifter som offentliga huvudmän. Därutöver behandlar en- skilda huvudmän även barnens och elevernas personuppgifter i samband med att de informerar kommunen om att de tagit emot ett barn eller en elev för att huvudmannen ska få bidrag från hemkommunen. I de fall en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas moders- målsundervisning ska hemkommunen betala ett tilläggsbelopp. I ansökan om tilläggsbelopp förekommer känsliga personuppgifter om eleven, t.ex. uppgift om funktionsnedsättning och behov av tekniska hjälpmedel (9 kap. 19 och 21 §§ och 10 kap. 37 och 39 §§ skollagen). Sådana uppgifter kan även förekomma om en ansökan om tilläggsbelopp över- klagas med stöd av 28 kap. 5 § skollagen. Särskilt om behandling av känsliga personuppgifter Känsliga personuppgifter kan förekomma vid vissa personuppgifts- behandlingar, t.ex. i uppgiftssamlingar om allergier inom elevhälsan och i samband med skolmåltider, uppgifter om funktionsnedsättning och olika diagnoser inom elevhälsan, elevhälsoteam och åtgärdsprogram. I elevernas individuella utvecklingsplaner kan integritetskänsliga omdö- men och bedömningar av elevernas möjligheter att nå kunskapskraven förekomma. När en skola utreder och beslutar om särskilt stöd respektive åtgärds- program behandlas också personuppgifter som kan vara känsliga (3 kap. skollagen). Sådan behandling av personuppgifter kan även förekomma inom elevhälsans psykosociala och specialpedagogiska verksamhet som Prop. 2017/18:218 inte omfattas av patientdatalagen. Känsliga personuppgifter om hälsa kan även behöva behandlas i samband med att skolbibliotek förfogar över upphovsrättsligt skyddade verk som elever med funktionsnedsättning behöver för att kunna ta del av verken, t.ex. genom att överföra dem till den funktionsnedsatte enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Om disciplinära åtgärder vidtas ska dessa dokumenteras skriftligt varvid personuppgiftsbehandling sker (3 kap. 5 a, 8 och 9 §§ och 5 kap. 24 § skollagen). Som har nämnts ovan behandlas vidare känsliga personuppgifter om hälsa vid prövning av mottagande i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan, och särskild utbildning för vuxna enligt 7, 18 och 21 kap. skollagen. Även en uppgift om att en elev går i en sådan skola är en känslig uppgift. Motsvarande gäller känsliga personuppgifter om etnicitet vid mottagande och fullgörande av skolplikt i sameskolan. Behovet av behandling av känsliga personuppgifter på det skollags- reglerade området redogörs för närmare i avsnitt 13.3. 9.1.2Den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse kan användas inom skollagsreglerad verksamhet Regeringens bedömning: Genom bestämmelser i skollagen med anslutande föreskrifter och beslut fattade med stöd av dessa är till- handahållande, anordnande och bedrivande av utbildning och annan pedagogisk verksamhet en i svensk rätt fastställd uppgift av allmänt intresse. Den behandling av personuppgifter som är nödvändig för att utöva verksamhet som grundas på nämnda föreskrifter kan därmed ske med stöd av den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse i artikel 6.1 e i EU:s dataskyddsförordning. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedöm- Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, såsom t.ex. Statens skolverk, , , , kommun, kommun, Eslövs kommun och har inte några synpunkter på bedöm- Kommuner och Landsting, och Specialpedagogiska skolmyndigheten delar uttryckligen utredningens Även delar bedömningen, men är tveksam till om den rättsliga grunden fullt ut täcker digitala läromedel som är moln- baserade antingen genom olika typer av webbtjänster eller genom Vissa av dessa tjänster skulle kunna hanteras på sådant sätt att det innebär att personuppgifter inte behöver behandlas och därmed kan det ifrågasättas om det uppfyller kravet på nödvändighet enligt arti- kel 6.1 e i fördraget. Även kommun pekar på svårigheten att avgöra om en applikation är nödvändig för att fullgöra en undervisningsuppgift. Datainspektionen anser att utredningens redovisning är bristfällig. Inspektionen anser att den behöver kompletteras med en analys som visar 2017/18:218 vilken behandling som är nödvändig utifrån skolornas verksamhet och en redovisning som visar att skollagen och därtill hörande bestämmelser ger stöd för den behandlingen och att dessa är tydliga, precisa och dess tillämpning förutsägbar för personer som omfattas av den. Inspektionen anser vidare att det inte möjligt att presumera att de åtgärder som myndigheterna vidtar i syfte att utföra sina uppdrag och åligganden och som antagits i enlighet med grundlagens bestämmelser om normgiv- ningskompetens och kommunalt självstyre i sig har en legal grund som offentliggjorts genom tydliga, precisa och förutsägbara regler. Enligt Datainspektionen har utredningen inte visat att det kommer att finnas rättsligt stöd för all behandling av personuppgifter som är av betydelse för skolverksamheterna. kommun delar bedömningen att det saknas tillräcklig analys. Som nämnts i avsnitt 3 har vissa myndigheter och enskilda beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, vars bedömning överensstämmer med regeringens bedömning i detta avsnitt. De tillstyrker eller har inga synpunkter på bedömningen. Skälen för regeringens bedömning Som framgått av föregående avsnitt finns det behov av att behandla en rad personuppgifter på det skollagsreglerade området. Som anges i avsnitt 6 förutsätter personuppgiftsbehandlingen en i eller nationell rätt fastställd rättslig grund (artikel 6 i dataskyddsförordningen). Tillhandahållande, anordnande och bedrivande av utbildning är en uppgift av allmänt intresse Den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse i artikel 6.1 e i data- skyddsförordningen har beskrivits i avsnitt 6.2. Som framgår av avsnitt 8 anser regeringen att det av såväl som regeringsformen framgår att anordnande och bedrivande av utbild- ning är en uppgift av allmänt intresse. Skolväsendet, som beskrivs i av- snitt 5.1, regleras i skollagen med anslutande föreskrifter. I förarbetena till den nuvarande skollagen anförs att utbildningen är av betydelse både för den enskilda individens utveckling och för samhällsutvecklingen (prop. 2009/10:165 s. 634). Regeringen har i två propositioner från ansett att undervisning inom skolväsendet får anses vara en uppgift av allmänt intresse i den mening som avses i 10 § PUL (prop. 2016/17:156 s. 43 och prop. 2016/17:161 s. 21). Skollagen innehåller förutom bestämmelser om skolväsendet och sär- skilda utbildningsformer även bestämmelser om bl.a. annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds (25 kap.). Även om annan pedagogisk verksamhet i strikt mening inte skulle inrymmas i begreppet utbildning så erbjuds sådan verksamhet huvudsakligen i stället för eller som komplement till förskola eller fritidshem. Enligt rege- ringens bedömning bör därför även annan pedagogisk verksamhet vara en uppgift av allmänt intresse i dataskyddsförordningens mening. Det- samma gäller för öppen fritidsverksamhet som erbjuds av en huvudman. I egenskap av hemkommun har en kommun enligt skollagen ansvar för en rad viktiga uppgifter i samband med utbildningen. Det handlar t.ex. om att se till att utbildning i olika skolformer kommer till stånd för alla barn i kommunen, att tillhandahålla skolskjuts eller att lämna bidrag till enskilda huvudmän för fristående förskolor och fristående skolor. Dessa uppgifter utgör viktiga förutsättningar för en fungerande skolverksamhet och bör därför enligt regeringens bedömning anses som uppgifter av allmänt intresse i dataskyddsförordningens mening. Regeringens bedömning är således att tillhandahållande, anordnande och bedrivande av utbildning och annan pedagogisk verksamhet enligt skollagen med anslutande föreskrifter är en uppgift av allmänt intresse enligt artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Även det förhållandet att vissa utbildningar på grundläggande och gymnasial nivå kan berättiga till studiestöd enligt studiestödslagen och studiestödsförordningen kan enligt regeringens uppfattning läggas till grund för bedömningen om att anordnande och bedrivande av dessa utbildningar är en uppgift av allmänt intresse som avses i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Den rättsliga grunden är fastställd i bl.a. skollagen Av artikel 6.3 dataskyddsförordningen framgår att när det är fråga om behandling av personuppgifter som är nödvändiga för att utföra en uppgift av allmänt intresse ska grunden för behandlingen fastställas i enlighet med unionsrätten eller nationell rätt. I förslaget till dataskydds- lag tydliggörs att den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse kan vara fastställd i svensk rätt om uppgiften följer av lag eller annan för- fattning, av kollektivavtal eller av beslut som har meddelats med stöd av lag eller annan författning (2 kap. 2 §). Av kommentaren paragrafen framgår att även privaträttsligt bedriven verksamhet av allmänt intresse omfattas av formuleringen (prop. 2017/18:105 s. 190). Av 2 kap. skollagen framgår att huvudmän inom skolväsendet är kommuner, landsting, staten och, efter godkännande, enskilda. Skol- väsendets, de särskilda utbildningsformernas och annan pedagogisk verksamhets samt hemkommunernas uppdrag och åligganden framgår av skollagen men även av flera förordningar som alla antagits i enlighet med grundlagens bestämmelser om normgivningskompetens. Skollagen anger vilka ramar som gäller för all skolverksamhet. Där finns de övergripande målen och riktlinjerna för skolan. Vidare framgår att det ska finnas en läroplan för varje skolform och fritidshemmet som utgår från bestämmelserna i skollagen av (1 kap. 11 § skollagen). Läro- planerna, som är förordningar, ska tillsammans med skollagen styra verksamheten i skolan. I ämnes- och kursplanerna står vilket syfte och mål undervisningen i varje ämne ska ha. Kursplanerna talar inte om hur undervisningen ska läggas upp eller vilka arbetssätt som ska användas. Däremot anger kursplanerna vilka kunskapskvalitéer som ska utvecklas hos eleverna. Av 2 kap. 8 § skollagen framgår att huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i denna lag, före- skrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för 2017/18:218 utbildningen som kan finnas i andra författningar. offentliga som enskilda huvudmän. Skollagen är en omfattande lag som är ca 150 sidor lång. innebörden av uppdragen och åliggandena inom olika skolformer framgår av 2–21 kap. skollagen och föreskrifter som har sin grund i Dessa är t.ex. skolförordningen (2011:185), gymnasieförordningen (2010:2039), förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för grund- skolan, förskoleklassen och fritidshemmet, förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan, förordningen (SKOLFS 2010:14) om examensmål för gymnasieskolans nationella program, förordningen (SKOLFS 2010:261) om ämnesplaner för de gymnasie- gemensamma ämnena och föreskrifter (SKOLFS 2011:19) om kunskapskrav för ämnen. En uppgift som åligger huvudmännen är själva undervisningen. undervisning avses sådana målstyrda processer som under ledning av lärare och förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhäm- tande och utvecklande av kunskaper och värden (1 kap. 3 § skollagen). Med utbildning avses enligt samma bestämmelse den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån bestämda mål. Av förarbetena (prop. 2009/10:165 s. 217 f.) framgår att begreppet undervisning fått en defini- tion som är anpassad för såväl förskola och fritidshem som skola och Begreppet har getts en vid tolkning i dessa verksam- Med undervisning avses inte bara så kallad katederundervisning, utan även t.ex. förmedlande och undersökande undervisningsmetodik. Det är centralt i den kunskapssyn som genomsyrar skolväsendets samtliga styrdokument att undervisningen syftar till att eleverna ska inhämta samt utveckla både kunskaper och värden. omsorg, utveckling och lärande en helhet i undervisningen. I förarbetena anges vidare att begreppet utbildning utgör en över- gripande term som beskriver all den verksamhet som omfattas av de övergripande målen i skolförfattningarna. Begreppet utbildning är ett vidare begrepp än undervisning och kan omfatta annan verksamhet än undervisning både i den inre och den yttre miljön, t.ex. på skolgården, i matsalen eller i form av organiserat lärande förlagt till en arbetsplats. Utbildning kan dessutom omfatta annan verksamhet som äger rum t.ex. vid lägerskolor, utflykter eller olika former av praktik eller annan I förskolan har utbildningsbegreppet ett brett pedagogiskt perspektiv där omsorg, utveckling och lärande bildar I begreppet utbildning omfattas också de frivilliga konfes- sionella inslag som förskolor och skolor med enskild huvudman kan ha (1 kap. 7 § skollagen). De ovannämnda föreskrifterna anger mål med undervisningen, men inte exakt i minsta detalj hur undervisningen ska läggas upp eller vilka arbetssätt som ska användas. Läraren har ett visst mått av bestämmande över undervisningens innehåll men måste hålla sig inom vissa ramar. Kursplanerna tillsammans med de övergripande målen i läroplanen är grunden för planering och genomförande av en lärares undervisning. Enligt läroplanen ska läraren svara för att eleverna får pröva olika arbetssätt och arbetsformer. Av läroplanen framgår att läraren ska svara för att alla elever får ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och undervisningens innehåll samt se till att detta inflytande ökar med stigande ålder och mognad. En lärare kan dock bestämma t.ex. vilka Prop. 2017/18:218 läromedel eleverna ska använda, vilka uppgifter som de ska lösa och vilka hjälpmedel som eventuellt ska användas, t.ex. dator eller mini- räknare. Detta innebär emellertid inte att själva undervisningen inte är fastställd i svensk rätt. Den undervisning som bedrivs av lärarna i skolorna har sitt stöd i skollagen med anslutande föreskrifter eftersom dessa sätter ramarna för undervisningen. Även själva undervisningen är enligt regeringens bedömning fastställd genom skollagen och anslutande föreskrifter och därigenom tydlig, precis och förutsägbar (jfr skäl 41 till dataskyddsförordningen). Som exempel på personuppgiftsbehandling som kan anses nödvändig på grund av huvudmännens uppgifter enligt skollagen kan t.ex. nämnas elevregister för administration av elevernas närvaro (7 kap. 17 § skol- lagen), dokumentation av elevernas kunskaper inför ett utvecklings- samtal, uppgifter i en skriftlig individuell utvecklingsplan (t.ex. 10 kap. 12 och 13 §§ skollagen) och betygssättning (3 kap. 13 § skollagen). Det finns vidare tydliga dokumentationskrav i skollagen. nämnas att överenskommelser vid utvecklingssamtal i de obligatoriska skolformerna ska dokumenteras i elevens skriftliga individuella utveck- lingsplan (10 kap. 13 §, 11 kap. 16 §, 12 kap. 13 § och 13 kap. 13 § skollagen). Om en elev är i behov av särskilt stöd ska det upprättas ett åtgärdsprogram. Av programmet ska framgå hur behovet av särskilt stöd ska tillgodoses, när åtgärderna ska följas upp och utvärderas och vem som är ansvarig för uppföljningen respektive utvärderingen. (3 kap. 9 § skollagen). De disciplinära åtgärder och andra särskilda åtgärder som vidtas för att tillförsäkra trygghet och studiero i skolan ska dokumenteras skriftligen (5 kap. 24 § skollagen). Även planen mot kränkande behand- ling (6 kap. 8 § skollagen) och det systematiska kvalitetsarbetet (4 kap. 6 § skollagen) ska dokumenteras.