prop · H503218 · 2018-04-10 00:00:00 — 9.2.7De rättsliga grunderna uppgift av allmänt intresse, samtycke och intresseavvägning kan användas av studentkårerna Regeringens bedömning: Genom bestämmelser i högskolelagen och studentkårsförordningen är det i svensk rätt fastställt att student- kårerna vid statliga universitet och högskolor bedriver verksamhet som är en uppgift av allmänt intresse. Den behandling av person- uppgifter som är nödvändig för att utöva verksamhet som grundas på nämnda föreskrifter kan därmed ske med stöd av den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse i artikel 6.1 e i EU:s dataskyddsförordning. Studentkårerna kan även använda sig av den rättsliga grunden samtycke i artikel 6.1 a i dataskyddsförordningen för sin personupp- giftsbehandling. Studentkårerna kan även behandla personuppgifter med stöd av den rättsliga grunden intresseavvägning enligt artikel 6.1 f i dataskydds- förordningen. Det kräver dock att kåren först gör en avvägning mellan behovet av behandlingen och den registrerades intressen. Utredningens bedömning: Utredningen har inte gjort någon bedöm- ning i fråga om stundkårerna. Remissinstanserna: () beklagar att utredningen har förbisett studentkårernas roll för utbildningsområdet och inte gjort någon bedömning av hur dataskyddsförordningen kommer att påverka dem. SFS anser vidare att kårerna bör få det stöd eller resurser de behöver för att hantera kraven från den nya dataskyddsförordningen utan att deras förutsättningar att utföra sitt uppdrag försämras. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig i fråga om studentkårerna roll. Som nämnts i avsnitt 3 har SFS beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, vars bedömning överensstämmer med rege- ringens bedömning i detta avsnitt. SFS har inga synpunkter på bedöm- ningen. Skälen för regeringens bedömning De rättsliga grunderna uppgift av allmänt intresse, samtycke och intresse- avvägning i artikel 6.1 a och f i dataskyddsförordningen har beskrivits i avsnitt 6. Studentkårerna vid statliga universitet och högskolor kan använda uppgift av allmänt intresse som rättslig grund i offentligt reglerad verksamhet Av 4 kap. 9 och 11 §§ högskolelagen (1992:1434) följer att en studentkår ska ha som huvudsakligt syfte att bevaka och medverka i utvecklingen av utbildningen och förutsättningarna för studier vid högskolan. Den ska också vara demokratiskt uppbyggd och kunna representera studenterna inom kårens verksamhetsområde. Vissa specifika uppgifter inom hög- skolans verksamhet som studentkåren ansvarar för enligt studentkårs- förordningen (2009:769) har också redogjorts för i avsnitt 9.2.1. Alla studenter inom en studentkårs verksamhetsområde har rätt att bli medlemmar i kåren, om de uppfyller de krav som ställs för medlemskap. Den student som är medlem i studentkåren ska ha rösträtt vid val till Prop. 2017/18:218 studentkårens högsta beslutande organ (4 kap. 12 §§ högskolelagen). och högskolor får meddela föreskrifter om hur en studentkår vid högskolan ska redovisa sin verksamhet och sitt med- lemsantal (6 § studentkårsförordningen). Studentkårerna utför således vissa uppgifter av allmänt intresse som är fastställda genom tillräckligt tydliga, precisa och förutsägbara bestäm- melser. De kan därmed utföra behandling av personuppgifter som är nödvändig för att utöva offentligt reglerad verksamhet som grundas på nämnda föreskrifter med stöd av den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Studentkårerna kan använda samtycke och intresseavvägning som rättslig grund Av regeringens proposition Frihet och inflytande – kårobligatoriets av- skaffande framgår att synen på studentsammanslutningarnas ställning har varit omdiskuterad, men att regeringen inte ser några alternativ till att betrakta studentsammanslutningarna som privaträttsliga organ (prop. 2008/09:154 s 19). Enligt regeringens bedömning råder inte en sådan betydande ojäm- likhet mellan studentkåren och en student att ett samtycke till behandling av personuppgifter inte kan anses lämnas frivilligt enligt skäl 43 i data- skyddsförordningen. Regeringen bedömer därför att studentkårer både vid statliga universitet och högskolor och vid enskilda utbildningsanord- nare, kan använda den rättsliga grunden samtycke i artikel 6.1 a i data- skyddsförordningen för sin personuppgiftsbehandling. Eftersom studentkårerna är privaträttsliga organ kan de även behandla personuppgifter med stöd av den rättsliga grunden intresseavvägning i artikel 6.1 f i dataskyddsförordningen. Det kräver dock att kåren först gör en avvägning mellan behovet av behandlingen och den registrerades intressen enligt artikel 6.1 f i dataskyddsförordningen. 9.3Yrkeshögskolan och andra eftergymnasiala utbildningar 9.3.1Vilka personuppgifter behandlas inom och andra eftergymnasiala utbildningar? Nedan ges en översiktlig beskrivning av de huvudsakliga behandlingar av personuppgifter som sker inom och inom konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar. En närmare redogörelse för behandlingar av känsliga personuppgifter och uppgifter om lagöver- trädelser ges i avsnitt 13.5.1 och 14.5.1. En utbildning inom ska vara öppen för alla som uppfyl- ler behörighetsvillkoren för utbildningen. Om inte alla behöriga sökande till en utbildning kan tas emot, ska ett urval göras bland de sökande (15 och 17 §§ lagen om ). behörighet och urval framgår bl.a. att tillämpliga urvalsgrunder är betyg, särskilt prov, tidigare utbildning och yrkeserfarenhet (3 kap. 1–7 §§ förordningen [2009:130] om ). I samband med antagning till utbildning inom behandlas därmed personuppgifter i form av namn, personnummer, kontaktuppgifter och den sökandes olika utbildningar och meriter. Utbildningen inom ska bedrivas i form av en eller flera Betyg ska sättas på en genomförd kurs med något av uttrycken icke godkänt, godkänt och väl godkänt. I den obligatoriska kursplanen ska anges vilka principer för betygssättning och former för kunskaps- kontroll som ska tillämpas (2 kap. 4, 9–11 §§ förordningen om yrkes- I bedrivandet av själva utbildningen behandlas således personuppgifter i form av i vart fall namn, personnummer och genom- förda moment i undervisningen och den studerandes då erhållna resultat. En studerande inom ska, under vissa förutsättningar, för en del av utbildningen kunna få tillgodoräkna sig annan genom- gången utbildning eller motsvarande kunskaper, färdigheter och kompe- tenser som har förvärvats i yrkesverksamhet eller på annat sätt (2 kap. 12 § förordningen om ). I fråga om prövning av tillgodo- räknande behandlas därmed personuppgifter i form av namn, person- nummer och sökandens tidigare meriter. Utbildningsanordnaren får utfärda utbildningsbevis och examensbevis. För att en studerande ska få avsluta utbildningen med en yrkeshög- skoleexamen respektive en kvalificerad yrkeshögskoleexamen behöver vissa angivna krav vara uppfyllda. En studerande som uppfyller kraven för en examen ska på begäran få ett examensbevis av den ansvariga En studerande som inte har fullgjort vad som krävs för en examen eller som inte begär att få ett examensbevis ska på begäran få ett utbildningsbevis (14 § lagen om och 2 kap. 13–16 §§ förordningen om ). För att nämnda bevis ska kunna utfärdas behöver det behandlas personuppgifter i form av namn, personnummer, genomförda kurser och betyg. Utbildning inom , för vilken utbildningsanordnaren får statsbidrag eller särskilda medel, ska vara avgiftsfri för de studerande. Enstaka inslag som de studerande får betala ett obetydligt belopp för får Anordnare av utbildningar som inte får statsbidrag eller särskilda medel får ta ut skäliga studerandeavgifter (9 § lagen om Behandling av personuppgifter kan därmed förekomma för att fastställa skyldighet att betala vissa avgifter och att betalning har Vidare har Myndigheten för () ett bemyndigande att meddela föreskrifter om att den ansvariga utbildningsanordnaren ska lämna uppgifter till MYH om de studerande och deras studieresultat, betyg och examina. MYH får även meddela föreskrifter om på vilket sätt och när uppgifterna ska lämnas (2 kap. 17 § förordningen om yrkes- Med stöd av bemyndigandet har MYH meddelat föreskrifter om studiedokumentation (MYHFS 2016:8). Av dessa framgår att utbild- ningsanordnarna för varje utbildning ska lämna uppgifter om de stude- randes fullständiga personnummer, förnamn och efternamn. ska rapporteras till myndigheten genom en av myndigheten tillhanda- hållen digital plattform eller tjänst. För detta ändamål använder MYH sig av ett studiedokumentationssystem. Vidare ska uppgifter om de stude- randes resultat rapporteras till MYH löpande och utan dröjsmål. Om betyg inte kan sättas ska detta rapporteras. Om en kurs har tillgodo- räknats ska det framgå av rapporteringen. Kopior på examensbevis och utbildningsbevis skickas in till MYH. Ett examensbevis ska innehålla uppgifter i form av bl.a. den studerandes fullständiga personnummer, förnamn och efternamn, examensarbete, betyg och eventuella tillgodo- räknanden. Samma uppgifter, med undantag för uppgift om examens- arbete, ska också finnas i ett utbildningsbevis (3–9 §§ MYHFS 2016:8). Behandling inom konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar Bestämmelser om eftergymnasiala konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar finns i förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar. Behörig att antas till utbildningen är den som har genomgått gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan eller motsvarande utbildning. Behörig att antas är också den som annars bedöms kunna tillgodogöra sig utbildningen (24 §) För varje utbildning ska det finnas en utbildningsplan. Av denna ska framgå bl.a. de grunder och metoder som ska användas vid urval bland behöriga sökande till utbildningen. Av planen ska även framgå hur bl.a. behörighetsbedömningar, urval och antagning ska dokumenteras (13 §). I samband med antagning till utbildning behandlas därmed personupp- gifter i form av namn, personnummer, kontaktuppgifter och den sökan- des olika utbildningar och meriter. Utbildningen ska bedrivas i form av en eller flera kurser. För varje kurs ska det finnas en kursplan. Av kursplanen ska framgå bl.a. de former för kunskapskontroll som ska tillämpas. Det ska även framgå om betyg ska sättas på kursen och i så fall de principer för betygssättning som ska tillämpas. Efter en genomförd kurs ska betyg sättas eller ett intyg ut- färdas. En studerande som avslutat en utbildning ska på begäran få ett utbildningsbevis av den ansvariga utbildningsanordnaren där utbildning- ens innehåll och den studerandes resultat anges (12 och 14–16 §§). I bedrivandet av själva utbildningen och för utfärdandet av intyg och utbildningsbevis behandlas således personuppgifter i form av i vart fall namn, personnummer och genomförda moment i undervisningen och den studerandes då erhållna resultat. Om det finns särskilda skäl får utbildningsanordnaren i enskilda fall besluta att den som är antagen till utbildningen får anstånd med att på- börja studierna eller fortsätta sina studier efter studieuppehåll (24 a §). I samband med sådana beslut kan därmed personuppgifter behöva behand- las. Utbildningsanordnarna får ta ut studerandeavgifter. Dessa ska dock vara skäliga i förhållande till utbildningens karaktär och de kostnader som utbildningsanordnaren har för utbildningen (10 §). Behandling av personuppgifter kan därmed förekomma för att fastställa skyldighet att betala vissa avgifter och att betalning har skett. 2017/18:218 MYH ska svara för ett register över uppgifter om de studerande i ut- bildningarna och de studerandes studieresultat, betyg, intyg och utbild- ningsbevis (2 § 6 förordningen med instruktion för Myndigheten för ). Behandling av personuppgifter behöver därmed ske när utbildningsanordnarna lämnar nämnda uppgifter till MYH. 9.3.2Den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse kan användas Regeringens bedömning: Genom bestämmelser i lagen om yrkes- högskolan med anslutande föreskrifter och beslut fattade med stöd av dessa är anordnande och bedrivande av utbildning inom yrkeshög- skolan en i svensk rätt fastställd uppgift av allmänt intresse. Genom bestämmelser i förordningen om stöd för konst- och kultur- utbildningar och vissa andra utbildningar med anslutande myndighets- föreskrifter och beslut meddelade med stöd av dessa är det i svensk rätt fastställt att anordnande och bedrivande av sådana utbildningar också är en uppgift av allmänt intresse. Den behandling av personuppgifter som är nödvändig för att utöva verksamhet som grundas på nämnda föreskrifter kan därmed ske med stöd av den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse i artikel 6.1 e i EU:s dataskyddsförordning. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser har inte några synpunkter på eller har inget att erinra mot bedömningen. Datainspektionen saknar en analys som visar vilken behandling som är nödvändig utifrån verksamhet och en redovisning som visar att lagen om och därtill hörande bestämmelser ger stöd för den behandlingen. Det visas inte i betänkandet att de bestämmel- ser som utredningen bedömer vara tillräckliga för att kunna åberopa uppgift av allmänt intresse uppfyller kraven i skäl 41 på att den rättsliga grunden bör vara tydlig, precis och förutsägbar och att lagstiftningen är proportionerligt mot det mål som eftersträvas enligt artikel 6.3 sista meningen i dataskyddsförordningen. Skälen för regeringens bedömning Som framgått av avsnitt 9.3.1 finns det behov av att behandla en rad personuppgifter inom , inom konst- och kulturutbild- ningar och inom vissa andra utbildningar. Regeringen anser, till skillnad mot Datainspektionen, att den redogörelse som lämnas där utgör en i detta sammanhang tillräcklig analys av behovet av att behandla person- uppgifter inom . Som anges i avsnitt 6 förutsätter personuppgiftsbehandlingen en i EU- rätten eller nationell rätt fastställd rättslig grund (artikel 6 i dataskydds- förordningen). Den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen har beskrivits i avsnitt 6.2. Anordnande och bedrivande av utbildning inom är en uppgift av allmänt intresse Som framgår av avsnitt 8 anser regeringen att det såväl av som svensk rätt framgår att anordnande och bedrivande av utbildning är en uppgift av allmänt intresse. Lagen om med anslutande föreskrifter innehåller närmare bestämmelser om utbildning inom yrkes- högskolan. I förarbetena till den lagen uttalas bl.a. följande (prop. 2008/09:68 s. 14 f., 17 f. och 20). Utbyggnaden av högre utbildning i har varit stor och är en viktig del av utbildningspolitiken. Andelen personer med eftergymnasial utbildning som är lång eller längre har ökat från . Trots detta finns det från arbetslivet en efterfrågan på kvalificerad yrkeskompetens som inte tillgodoses av högskolans nuvarande utbildningsutbud. Denna efterfrågan finns inom samhällets alla sektorer och den har stadigt ökat . För att möta denna efterfrågan har det inom andra statliga utbildnings- former och utanför det offentliga utbildningsväsendet utvecklats utbild- ningar som kombinerar teori med praktik och aktivt lärande i arbets- livet. De kunskaper och färdigheter som en studerande förvärvar i sådan utbildning bidrar till utveckling av produktionen av varor och tjänster och därmed till ekonomisk tillväxt. Kunskaperna och färdighet- erna ökar även den enskildes möjligheter till ett mera aktivt samhälls- liv. […]Det är regeringens uppfattning att utbildningssektorn behöver en utbildningsform på eftergymnasial nivå där arbetslivsgenererad kun- skap är en huvudkomponent. […]En utbildning inom bör normalt ge en speciali- serad utbildning med inriktning mot ett definierat yrkesområde och vara grundad på faktiskt definierade behov på kort sikt. Högskole- utbildning har i jämförelse en större bredd och ett större djup, och därmed ett betydligt längre perspektiv i förhållande till arbetsmark- nadens behov. Båda utbildningsformerna fyller viktiga funktioner, men på olika nivåer och med olika långa perspektiv. Regeringen bedömer således att anordnande och bedrivande av utbild- ning inom är en uppgift av allmänt intresse i enlighet med artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Även det förhållandet att utbildningar inom enligt lagen om som inte är uppdragsutbildningar berättigar till studiestöd enligt studie- stödslagen och studiestödsförordningen kan enligt regeringens uppfatt- ning läggas till grund för bedömningen att anordnande och bedrivande av dessa utbildningar är en uppgift av allmänt intresse som avses i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Den rättsliga grunden är fastställd i bl.a. lagen om Vad det innebär att anordna och bedriva eftergymnasiala yrkesutbild- ningar preciseras i lagen om och förordningen om yrkes- högskolan. Med ett fåtal undantag gäller bestämmelserna i dessa för- fattningar för såväl offentliga som enskilda utbildningsanordnare. 2017/18:218 Bestämmelserna i lagen om syftar bl.a. till att inom säkerställa att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd. Vidare ska en utbildning inom väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. Den ska vara öppen för alla som uppfyller behörighetsvillkoren för utbildningen. Om inte alla behöriga sökande kan tas emot ska ett urval göras (1, 5, 15 och 17 §§ lagen om ). I förordningen om finns det mer preciserade bestämmelser om behörighet och urval (3 kap.). I lagen om anges de allmänna målen för utbildningen. Utbildningen har sin grund i kunskap som genererats dels i produktionen av varor och tjänster, dels i vetenskap. Den ska utformas så att en hög kvalitet och yrkesrelevans nås. Utbildningen ska vidare ge sådana teoretiska, praktiska och erfarenhetsbaserade kunskaper som krävs för att självständigt och i arbetslag kunna utföra kvalificerade uppgifter i arbetslivet. Den ska präglas av såväl stark arbetslivsanknytning som teoretisk förankring. Utbildningen ska utvecklas och bedrivas i samverkan mellan arbetsliv och utbildningsanordnare. Slutligen ska den bidra till att bryta traditioner i fråga om könsbundna utbildnings- och yrkesval (6 §). MYH beslutar om en utbildning ska ingå i (1 kap. 4 § förordningen om ). I 2 kap. förordningen om yrkeshög- skolan finns mer preciserade bestämmelser om utbildningen, bl.a. om ut- bildningens omfattning och kurser, utbildningsplan, kursplan, betyg, tillgodoräknande, examen, examens- och utbildningsbevis. MYH får utfärda föreskrifter om utbildningsplan och kursplan. MYH har i MYHFS 2009:1 fastställt vad som ska gälla för utbildningsanordnarnas kursplaner. I avsnitt 6.2 finns en redogörelse för regeringens bedömning i pro- positionen Ny dataskyddslag i fråga om kraven på den rättsliga grundens tydlighet, precision och förutsägbarhet i skäl 41 och proportiona- litetsbedömningen i artikel 6.3 i dataskyddsförordningen. Mot bakgrund av analysen ovan anser regeringen att det genom lagen och förordningen om , anslutande myndighetsföreskrifter samt bl.a. MYH:s beslut att en utbildning ska ingå i , till vilket det ska bi- fogas bl.a. en utbildningsplan (1 kap. 4 och 5 §§ förordningen om yrkes- högskolan), finns tydliga och förutsägbara bestämmelser som preciserar vad uppgiften att anordna och bedriva eftergymnasiala yrkesutbildningar innebär och som är proportionerliga mot de mål som eftersträvas. Rege- ringen bedömer därför, till skillnad mot Datainspektionen, att det för ut- bildningsanordnarna finns en i svensk rätt fastställd uppgift av allmänt intresse i form av att anordna och bedriva eftergymnasiala yrkesutbild- ningar. Detta innebär att samtliga åtgärder som utbildningsanordnarna företar i syfte att bedriva utbildningsverksamhet som har sin grund i nu nämnda författningar och beslut är att anse som utförande av en uppgift av allmänt intresse enligt dataskyddsförordningen. Anordnande av konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar är en uppgift av allmänt intresse Som framgår av avsnitt 8 anser regeringen att det såväl av som svensk rätt framgår att anordnande och bedrivande av utbildning är en uppgift av allmänt intresse. Artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen är inte begränsad till offentliga aktörer, utan även privaträttsliga organ kan utföra en uppgift av allmänt intresse. Konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar som anordnas av enskilda fysiska och juridiska personer omfattas av förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar. Enligt denna förordning ska utbildningen bedrivas på en eftergymnasial nivå, även om det vid behov får förekomma inslag av gymnasial karaktär (5 §). Det är således fråga om huvudsakligen eftergymnasiala studier. En av förutsättningarna för att få stöd enligt förordningen är att utbildningen är en av tre olika typer (3 och 4 §§). Den första typen avser utbildningar som förbereder för högskoleut- bildningar som kan leda fram till konstnärliga examina. Av avsnitt 9.2.2 framgår att regeringen bedömer att anordnande och bedrivande av hög- skoleutbildning är en i svensk rätt fastställd uppgift av allmänt intresse. Utbildningar enligt förordningen om stöd för konst- och kulturutbild- ningar och vissa andra utbildningar ska således bl.a. förbereda för hög- skoleutbildning som kan leda fram till en konstnärlig examen som det en- ligt svensk rätt finns ett allmänt intresse av att utfärda. I MYH:s statistis- ka årsrapport anges bl.a. att konkurrensen om platserna på konst- närliga utbildningar inom högskolan är så hög att de sökande i praktiken måste ha genomgått någon slags förberedande utbildning för att klara antagningsproven som ofta består av arbetsprover eller auditions (s. 90). Enligt regeringens bedömning är anordnande och bedrivande av sådana utbildningar som förbereder för högskoleutbildningar som kan leda fram till konstnärliga examina därmed en uppgift av allmänt intresse. En andra typ av utbildning som omfattas av bestämmelserna i förord- ningen om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbild- ningar är sådan utbildning som medverkar till att utveckla ett kvalificerat yrkeskunnande inom det konstnärliga eller kulturella området (4 §). Det är således en form av eftergymnasial yrkesutbildning som, liksom övriga utbildningar enligt förordningen, kan berättiga till stöd i form av tillsyn, en förklaring att de studerande är berättigade till studiestöd eller stats- bidrag (25 §). Enligt regeringens bedömning är även anordnande och bedrivande av sådana utbildningar som medverkar till att utveckla ett kvalificerat yrkeskunnande inom det konstnärliga eller kulturella området därmed en uppgift av allmänt intresse. Den tredje typen av utbildningar som omfattas av bestämmelserna i förordningen om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar är sådana som har ett innehåll som syftar till att bevara eller utveckla kulturarvet (4 §). I fråga om kulturarvet uttalar regeringen i för- arbetena till förslag till museilag bl.a. följande (prop. 2016/17:116 s. 63 f.). Utöver dess kollektiva funktioner är kulturarvet också en outtömlig resurs i enskilda människors strävan efter att förstå sig själva i större sammanhang och i tiden. Kulturarvet kan användas för att utveckla kunskaper och förmågor som berikar livet och gör det möjligt att för- hålla sig till den egna samtiden på nya sätt. Ett aktivt utbildnings- och bildningsarbete behövs också för att ge enskilda möjlighet att skapa re- flekterande förhållningssätt till samhällets kollektiva minnen och till de berättelser om ursprung och tillhörighet vi alla är omgivna av. arvsarbetet skapas kontinuerligt ny kunskap om det förflutna, om sam- tiden och om vart vi som samhälle är på väg. […] På ett personligt plan framträder kulturarvets värden egentligen först genom försök att tillägna sig det. För att alla ska få förutsättningar