prop · H503149 · 2018-03-20 00:00:00 — detta står i överensstämmelse med kraven på överskådlighet, god redovisningssed och rättvisande bild (5 kap. 12 § FÅB). Enligt Ekonomi- styrningsverkets föreskrifter och allmänna råd till 5 kap. 12 § FÅB ska kursdifferenser redovisas i resultaträkningen det räkenskapsår som de uppkommer. valutakurs, som är ett beräknat medelvärde av olika bankers säljkurser, bör användas (ESV Cirkulär 2001:3 och 2013:3). Utredningen föreslår att fordringar och skulder i utländsk valuta ska omräknas enligt växelkursen på balansdagen om inte annat följer av god redovisningssed och rättvisande bild. har invändningar mot förslaget bl.a. med hänvisning till försiktighetsprincipen. Regeringen vill dock framhålla att bestämmelsen ger kommuner och landsting möjlighet att avstå från att omräkna på balansdagen om en omräkning enligt växelkursen inte överensstämmer med god redovisningssed och rättvisande bild. Som KEF samt och kommuner påpekar erhålls därmed också en mer rättvisande bild av resultat och ställning. En sådan reglering kan vidare underlätta kommunernas och landstingens arbete med omräkning av fordringar och skulder i utländsk valuta samt vid konsolidering av de sammanställda räkenskaperna. Regeringen anser att reglerna för omräkning av fordringar och skulder i utländsk valuta i möjligaste mån ska vara enhetliga för de statliga myndigheterna och för sektor. Därför bör också bestäm- melserna i KRL utformas med FÅB som förebild. Regeringen anser emellertid inte att det är nödvändigt att omräkning av fordringar och skulder i utländsk valuta ska stå i överensstämmelse med kraven på överskådlighet. Kravet på överskådlighet avser kommuner och landstings årsredovisningar och att de ska upprättas på sådant sätt att de är lättillgängliga för användaren. Regeringen föreslår därför att fordringar och skulder i utländsk valuta ska omräknas enligt växelkursen på balansdagen, om detta står i överensstämmelse med kraven på god redovisningssed och rättvisande bild. Frågor om t.ex. hur kursdifferenser ska redovisas och vilken valutakurs som bör användas överlämnar regeringen till det normerande organet att reglera. Värdering av tillgångar som tagits emot som Regeringens förslag: Tillgångar som har tagits emot utan ersättning, eller till en ersättning som väsentligt understiger tillgångarnas verkliga värde, ska redovisas till det verkliga värdet vid förvärvstidpunkten. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, däribland KEF samt och kommuner, tillstyrker eller har inget att kommun påpekar att hur en gåva ska 2017/18:149 värderas regleras i normgivning från RKR. anser att tillgången bör tas in i balansräkningen genom en motpost i form av en inkomst på skuldsidan och inte som en ren uppskrivning, dvs. mot eget kapital. Skälen för regeringens förslag: Frågan om hur man ska värdera en tillgång som erhålls genom gåva regleras inte i KRL. Däremot har RKR i sin rekommendation 11.4 adresserat frågan. Regeringen delar emellertid utredningens bedömning att detta bör regleras i lag. Regeringen anser i likhet med KEF samt och kommuner att förslaget innebär en ökad öppenhet och bättre förutsättningar för jämförbarhet mellan kommuner respektive landsting. Utredningen har föreslagit att den reglering som gäller för statliga myndigheter även ska gälla för kommuner och landsting, vilket också regeringen anser vara lämpligt. Detta innebär att gåvor bör redovisas till den utgift som vid anskaffningstillfället skulle ha krävts för att anskaffa en identisk eller likvärdig tillgång. Regeringen föreslår därför att tillgångar som tas emot utan vederlag, eller till ett vederlag som väsentligt understiger tillgångens verkliga värde, ska redovisas till det verkliga värdet vid förvärvstidpunkten. har framfört synpunkter på hur tillgången bör tas in i balansräkningen. Detta är enligt regeringen en fråga för det normgivande organet. Regeringens förslag: Det ska av lagen om bokföring och redovisning framgå att avsättningar ska motsvara den bästa upp- skattningen av det belopp som kommer att krävas för att reglera förpliktelsen. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. KEF samt och kommuner föreslår att även skulder bör definieras. Skälen för regeringens förslag: Enligt 6 kap. 11 § KRL ska avsätt- ning göras för förpliktelser som på balansdagen är säkra eller sannolika till sin förekomst men ovissa till belopp eller tidpunkt då de ska infrias. Det anges dock inte hur avsättningar ska värderas. Regeringen anser liksom utredningen att det bör framgå i lag hur en avsättning ska värderas. Regeringen delar utredningens uppfattning att en sådan bestämmelse bör utformas i enlighet med regleringen i ÅRL. I förarbetena till motsvarande bestämmelse i ÅRL anges att värderingen ska baseras på en försiktig bedömning och en objektiv värdering, understödd av erfarenheter från liknande transaktioner samt, i vissa fall, bedömningar av externa experter (prop. 2015/16:3 s. 149 f.). Värderingen ska utgå från förhållanden på balansdagen. Detsamma bör gälla även för avsättningar i kommuner och landsting. Till skillnad från bl.a. KEF anser regeringen att begreppet skuld inte behöver definieras i lag eftersom det är allmänt vedertaget. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att det införs en bestämmelse Prop. 2017/18:149 om att avsättningar ska motsvara den bästa uppskattningen av det belopp som kommer att krävas för att reglera förpliktelsen. 10.1Definition av ett kommunalt koncernföretag Regeringens förslag: En definition av begreppet kommunalt koncern- företag införs. Med kommunalt koncernföretag avses en juridisk person över vars verksamhet, mål och strategier kommuner eller landsting har ett varaktigt betydande inflytande. Kommuner eller landsting kan utöva ett sådant inflytande själva eller tillsammans med ett eller flera kommunala koncernföretag. Betydande inflytande ska anses finnas vid ett innehav av minst tjugo procent av rösterna i en juridisk persons beslutande organ, om inte annat framgår av omständigheterna. Om inflytandet inte är betydande ska den juridiska personen ändå anses vara ett kommunalt koncernföretag om den har särskild betydelse för kommunens eller verksamhet eller ekonomi. Utredningens förslag överensstämmer till stor del med regeringens. Utredningen föreslår att begreppet kommunalgruppsföretag ska användas som begrepp för en juridisk person vars verksamhet, mål och strategier en kommun eller ett landsting, själv eller tillsammans med ett eller flera andra kommunalgruppsföretag har ett varaktigt betydande inflytande över. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Kammarrätten i anser att definitionen av kommunalgruppsföretag bör ses över eftersom den definitionsvis innehåller ett cirkelresonemang. Kammarrätten önskar också ytterligare ledning för tolkningen av rekvisiten. Flera remissinstanser, däribland Kommuner och Landsting (SKL), () samt , , och kommuner avstyrker förslaget att införa begreppet kommunalgruppsföretag. De anser att det begrepp som anges i rekommendation om sammanställd redovisning från Rådet för redovisning (RKR), kommunalt koncernföretag (kommunkoncerns- företag), även i fortsättningen bör användas. Skälen för regeringens förslag Av 8 kap. 2 § lagen (1997:614) om redovisning, förkortad KRL, följer att sammanställda resultaträkningar och balansräkningar ska upprättas om kommunen eller har ett betydande inflytande i en annan juridisk person. För sådana juridiska personer ska också särskilda upplysningar om ekonomi och verksamhet lämnas enligt 8 kap. 1 § andra stycket KRL. Någon samlingsbeteckning för dessa juridiska personer finns inte i KRL. I årsredovisningslagen (1995:1554), förkortad ÅRL, görs åtskillnad mellan dotterföretag och intresseföretag. Betydande inflytande krävs för att ett företag ska kunna betecknas som ett intresseföretag och bestämmande inflytande för att ett företag som kunna ses som ett dotterföretag. Klassificeringen av ett företag som dotterföretag eller intresseföretag har i ÅRL betydelse för hur konsolideringen ska ske, dvs. hur finansiella rapporter från moderföretag och dotterföretag ska sammanfogas. Eftersom regeringen i avsnitt 11.6 föreslår att kommuner och landsting som huvudregel ska använda en konsolideringsmetod vars tillämpning inte är beroende av hur stort inflytandet är över företaget ifråga, finns det inte något behov av att i lagen införa begreppen dotterföretag eller intresseföretag. Däremot anser regeringen, liksom utredningen, att det finns ett behov av ett samlingsbegrepp för de juridiska personer som utöver kommunen eller , enligt huvudregeln ska ingå i de sammanställda räkenskaperna och för vilka upplysningar ska lämnas i förvaltningsberättelsen, se avsnitt 10.4. Utredningen har föreslagit att samlingsbegreppet kommunalgrupps- företag ska användas. Förslaget har kritiserats av flera remissinstanser, däribland SKL som anser att det är viktigt att få förståelse och acceptans för den sammanställda redovisningen. En del i detta är enligt SKL att använda begrepp och definitioner som redan är vedertagna i kommun- sektorn och därigenom gör det enkelt för mottagaren att förstå dess innebörd. Nya begrepp som inte direkt kan härledas till dess funktion kan enligt SKL medföra att förtroendet för den kommunala redovisningen minskar och försvårar kommunikationen med förtroendevalda och invånare. Regeringen delar dessa remissinstansers uppfattning och anser att det är mer lämpligt att i lagtext använda RKR:s begrepp, kommunalt koncernföretag. Det bör inte finnas någon risk för förväxlingar med de begrepp som används inom privat sektor eftersom ordet ”kommun” läggs till, vilket också KEF påpekat i sitt remissvar. Att i lagtext introducera nya begrepp som inte tagits emot väl inom sektorn medför enligt regeringen en risk för sämre efterlevnad. Regeringen föreslår därför, till skillnad från utredningen, att begreppet kommunalt koncernföretag används. Regeringen anser att en juridisk person som kommunen eller har ett varaktigt betydande inflytande över vad gäller verksamhet, mål och strategier bör utgöra ett kommunalt koncernföretag. Kommuner eller landsting kan utöva ett sådant inflytande själva eller tillsammans med ett eller flera kommunala koncernföretag. Efter påpekande från Kammarrätten i har definitionen delats upp i två meningar för att undvika ett cirkelresonemang. Ett betydande inflytande presumeras föreligga enligt ÅRL om ett företag innehar minst tjugo procent av röstetalet i en annan juridisk Samma gräns anges också i förarbetena till bestämmelserna i 8 kap. 2 § KRL om sammanställda resultat- och balansräkningar där begreppet betydande inflytande också används (prop. 1996/97:52 s. 90). Regeringen anser liksom utredningen att denna presumtionsregel bör framgå av lag och föreslår att det i lagen anges att betydande inflytande ska anses finnas vid ett innehav av minst tjugo procent av rösterna i en juridisk persons beslutande organ. Det kan dock finnas omständigheter som gör att presumtionen ovan bryts. Vid bedömningen av inflytandets grad bör enligt regeringen avtal, hur övrigt ägande är fördelat och andra faktorer som begränsar eller inskränker inflytandet beaktas. Tillfälliga innehav av t.ex. aktier i andra juridiska personer bör inte kunna leda till att dessa ska ingå i de sammanställda räkenskaperna. Regeringen anser därför att inflytandet ska vara varaktigt. Ett betydande inflytande kan utövas av kommuner eller landsting själva t.ex. genom eget innehav av aktier eller andelar. Men ett sådant inflytande kan utövas också tillsammans med ett eller flera kommunala koncernföretag. Det kan t.ex. röra sig om en konstellation där kommunen eller äger aktier i ett bolag som också är ett dotterföretag till ett annat hel- eller delägt kommunalt bolag. Det kan enligt regeringen också finnas situationer där det, trots att inflytandet inte bedöms vara betydande, finns skäl för att inkludera den juridiska personen i de sammanställda räkenskaperna. Det kan handla om att den juridiska personen har en särskild ekonomisk betydelse för kommunen och och därför bör kunna ingå i de sammanställda räkenskaperna. Den ekonomiska betydelsen för kommunen eller lands- tinget kan bedömas utifrån mått som t.ex. andel av den juridiska personens omsättning och omslutning, i förhållande till skatteintäkter och generella statsbidrag. Det kan också finnas fall där den juridiska personen har en särskild betydelse för den kommunala verksamheten och därför bör ingå i de sammanställda räkenskaperna. Det kan t.ex. vara fråga om renhållningsverksamhet som drivs i ett företag som ägs av flera kommuner och som den enskilda kommunen har ett varaktigt inflytande över, även om inflytandet inte är betydande. Renhållningsverksamheten är en sådan verksamhet som generellt sett har särskild betydelse för kommunens verksamhet och företaget bör därför kunna ses som ett kommunalt koncernföretag. Ett annat exempel på verksamhet som typiskt sett bör ha särskild betydelse för kommunens verksamhet är räddningstjänsten. Regeringen anser mot denna bakgrund att en juridisk person även ska anses vara ett kommunalt koncernföretag om den har särskild betydelse för kommunens eller verksamhet eller ekonomi, även om inflytandet inte är betydande. Krav på att det ska finnas ett varaktigt inflytande över det kommunala koncernföretaget gäller dock alltjämt. Definition av kommunalt koncernföretag Regeringen föreslår sammanfattningsvis mot denna bakgrund att ett kommunalt koncernföretag definieras som en juridisk person som 2017/18:149 kommuner eller landsting har ett varaktigt betydande inflytande över vad gäller verksamhet, mål och strategier. Kommuner eller landsting kan utöva ett sådant inflytande själva eller tillsammans med ett eller flera kommunala koncernföretag. Betydande inflytande ska anses finnas vid ett innehav av minst tjugo procent av rösterna i en juridisk persons beslutande organ, om inte annat framgår av omständigheterna. Om inflytandet inte är betydande ska den juridiska personen ändå anses vara ett kommunalt koncernföretag om den har särskild betydelse för kommunens eller verksamhet eller ekonomi. 10.2Definition av en koncern Regeringens förslag: En definition av begreppet koncern införs. Med en koncern avses kommunen eller tillsammans med de kommunala koncernföretagen. En upplysning ska lämnas i not om vilka kommunala koncern- företag som ingår i den kommunala koncernen och på vilken grund de anses vara sådana företag. Av upplysningen ska det också framgå hur den kommunala koncernenens sammansättning har förändrats under räkenskapsåret. Utredningens förslag överensstämmer till stor del med regeringens. Utredningen föreslår att begreppet kommunalgrupp ska användas som samlingsbegrepp för den kommunala förvaltningsorganisationen och kommunalgruppsföretagen. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Flera remissinstanser, däribland SKL, KEF, Kommuninvest samt , , och kommuner avstyrker förslaget. De anser att det begrepp som anges i RKR:s rekommendation om sammanställd redovisning, den kommunala koncernen (kommun- koncernen), även i fortsättningen bör användas. Skälen för regeringens förslag: Det är vanligt att kommunernas och landstingens verksamhet bedrivs i andra former än förvaltningsform. har inte använts i KRL. I förarbetena till lagen anförde regeringen att begreppet koncern avser moderföretag och dotter- företag inom associationsrätten. Regeringen ansåg därför att koncern- begreppet inte skulle införas i KRL (prop. 1996/97:52 s. 57). Utredningen anser att begreppet koncern även fortsättningsvis inte ska användas i lagstiftning om bokföring och redovisning. Innebörden av begreppet koncern skulle få en annan innebörd i den kommunala sektorn jämfört med inom den privata sektorn. Av samma skäl som anförts i avsnitt 10.1 förordar regeringen emellertid att begreppet koncern ska användas i den nya lagen. Regeringen föreslår därför att begreppet koncern används för att benämna kommunen eller tillsammans med de kommunala koncern- företagen. För att underlätta förståelsen av de sammanställda räkenskaperna är det Prop. 2017/18:149 viktigt att upplysningar ges om den kommunala koncernens samman- sättning i årsredovisningen. Regeringen föreslår därför att upplysningar ska lämnas i not om vilka kommunala koncernföretag som ingår i den kommunala koncernen och på vilken grund de anses vara sådana företag. Av upplysningen ska det också framgå hur den kommunala koncernenens sammansättning har förändrats under räkenskapsåret. 10.3Privata utförare som inte är kommunala koncernföretag Regeringens bedömning: För att avgränsa den kategori av företag som det krävs upplysningar om i förvaltningsberättelsen kan det begrepp som definieras i kommunallagen, privata utförare, användas. En definition av begreppet uppdragsföretag behöver därför inte införas. Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens bedömning. Utredningen föreslår att begreppet uppdragsföretag ska användas för en juridisk person eller en enskild individ till vilken kommunen eller har överlämnat vården av en angelägenhet, och som inte utgör ett kommunalt koncernföretag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Kommuner och landsting får enligt 10 kap. 1 § kommunallagen (2017:725) lämna över vården av en angelägenhet till en juridisk person eller en enskild individ. Med en privat utförare avses enligt 10 kap. 7 § kommunallagen en juridisk person eller en enskild individ som har hand om skötseln av en angelägenhet enligt 1 §. Med en privat utförare avses enligt bestämmelsen inte ett hel- eller delägt kommunalt bolag och inte heller en stiftelse eller förening. Utredningen föreslår att samlingsbegreppet uppdragsföretag införs i lagen med anledning av att de också föreslår en skyldighet att lämna upplysningar om dessa i förvaltningsberättelsen. avses, enligt utredningen, en juridisk person eller en enskild individ till vilken kommunen eller har överlämnat vården av en angelägenhet, och som inte utgör ett kommunalgruppsföretag, dvs. det som regeringen föreslår ska benämnas kommunala koncern- företag. Regeringen anser till skillnad från utredningen att det inte finns behov av ett samlingsbegrepp i lagen för andra juridiska personer, utöver de kommunala koncernföretagen som det krävs upplysningar om i kommunens eller förvaltningsberättelse. Regeringen anser i stället att det begrepp som används i kommunallagen, privata utförare, kan användas för att avgränsa den kategori av företag som det krävs upplysningar om i förvaltningsberättelsen. Skyldighet att lämna upplysningar om den kommunala koncernen och privata utförare i Regeringens förslag: Förvaltningsberättelsen ska, om kommunen eller ingår i en koncern, innehålla upplysningar om koncernen som motsvarar de upplysningar som ska lämnas om kommunens och verksamhet i förvaltningsberättelsen. Upplysningar om balanskravsresultat och sjukfrånvaro behöver dock Kravet på att i förvaltningsberättelsen lämna information om sådana privata utförare som inte är kommunala koncernföretag begränsas till upplysningar om sådana förhållanden som är av väsentlig betydelse för bedömningen av kommunens eller verksamhet eller Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår att begreppet uppdragsföretag används i stället för sådana privata utförare som inte är kommunala koncernföretag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, däribland kommun och Västra , tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Bodens kommun instämmer i huvudsak i det utökade kravet på att utvärdering av målen för god ekonomisk hushållning samt ekonomisk ställning även ska omfatta den kommunala koncernen. anser att det bör vara upp till den enskilda kommunen att avgöra om man vill ha mål för god ekonomisk hushållning för de enskilda bolagen var för sig eller för hela den kommunala koncernen tillsammans. läns landsting anser att det inte är befogat att sätta upp mål för utvärdering av god ekonomisk hushållning för företagen i de kommunala koncernföretagen på motsvarande sätt som för . Skälen för regeringens förslag Förvaltningsberättelsens och den gemensamma förvaltningsberättelsens Förvaltningsberättelsen ska enligt 4 kap. 1 § KRL innehålla en översikt över utvecklingen av kommunens eller verksamhet. Upplysningar ska även lämnas om sådana förhållanden som inte ska redovisas i balansräkningen eller resultaträkningen men som är viktiga för bedömningen av kommunens eller resultat eller ställning, sådana händelser av väsentlig betydelse för kommunen eller som har inträffat under räkenskapsåret eller efter dess slut, kommunens eller förväntade utveckling, väsentliga personalförhållanden, och andra förhållanden som är av betydelse för styrningen och upp- följningen av den kommunala verksamheten. I 8 kap. 1 § KRL finns bestämmelser om gemensam förvaltnings- Sådana upplysningar som avses i 4 kap. 1 §, om förvaltnings- berättelsens innehåll, ska enligt 8 kap. 1 § första stycket också omfatta verksamhet som bedrivs genom andra juridiska Vidare ska, enligt andra stycket, särskilda upplysningar om ekonomi och verksamhet lämnas om sådana juridiska personer i vilka kommunen eller har ett betydande inflytande. Någon möjlig- het att underlåta att lämna sådana upplysningar finns inte enligt dagens lydelse av bestämmelsen i KRL. Enligt 4 kap. 5 § KRL ska förvaltningsberättelsen vidare innehålla en utvärdering av om målen och riktlinjerna för god ekonomisk hushållning har uppnåtts och följts samt en utvärdering av kommunens eller lands- tingets ekonomiska ställning. Förvaltningsberättelsen ska också innehålla vissa uppgifter om balanskravsresultatet och sjukfrånvaro. Krav på upplysningar om den kommunala koncernen Utredningen föreslår att förvaltningsberättelsen ska innehålla upplys- ningar om kommunalgruppen, dvs. det som regeringen i avsnitt 10.2 föreslår ska benämnas den kommunala koncernen, och om uppdrags- företagen (sådana privata utförare som inte är kommunala koncern- företag). Enligt nuvarande reglering ska sådana upplysningar i stället lämnas i en gemensam förvaltningsberättelse. Utredningen föreslår att olika krav ställs på upplysningarna i förvaltningsberättelsen beroende på om verksamheten bedrivs av den kommunala koncernen eller av sådana privata utförare som inte är kommunala koncernföretag. Utredningen föreslår vidare att upplysningskraven i förvaltnings- berättelsen för den kommunala koncernen även ska omfatta utvärdering av om målen och riktlinjerna för god ekonomisk hushållning har uppnåtts och följts samt en utvärdering av den kommunala koncernens ekonomiska ställning. Liksom tidigare, när det gäller den gemensamma förvaltningsberättelsen, behöver upplysningar inte lämnas om balanskravsresultatet och sjukfrånvaro. Syftet med förslaget i denna del är enligt utredningen att ge läsaren av årsredovisningen en ökad inblick i, och förståelse för den samlade kommunala verksamheten. Bodens kommun tillstyrker i huvudsak att det utökade kravet införs men anser att det bör vara upp till den enskilda kommunen att avgöra om man vill ha mål för de enskilda bolagen var för sig eller mål för hela den kommunala koncernen. anser att det inte är befogat att sätta upp mål för de kommunala koncernföretagen på motsvarande sätt som för . Regeringen instämmer dock i utredningens förslag och anser att läsaren av årsredovisningen genom förslaget får bättre underlag vid bedömningen av om målen för god ekonomisk hushållning är uppfyllda och om hur den ekonomiska ställningen ser ut för kommunen eller .