prop · H503296 · 2018-09-04 00:00:00 — av beskattningsåret som är avgörande för om en skattskyldig ska anses som delägare i en utländsk juridisk person eller inte. Av fjärde stycket framgår vad som avses med delägarens andel i denna Med delägarens andel avses delägarens andel av kapitalet i den utländska juridiska personen beräknad vid utgången av beskattningsåret närmast före det beskattningsår då skattskyldigheten upphör. indirekt innehav eller ett innehav genom ett svenskt handelsbolag eller en i utlandet delägarbeskattad juridisk person beräknas delägarens andel även enligt bestämmelsen i 39 a kap. 4 § första strecksatsen. Övervägandena finns i avsnitt 5.15.3. Ändringen i första stycket 2 innebär att innehavskravet för intressegemenskap mellan två juridiska personer sänks till minst 25 Ändringen i första stycket 3 innebär att innehavskravet för intressegemenskap mellan en fysisk person och en juridisk person I en ny punkt 4 i första stycket anges att två personer är i intresse- gemenskap om personerna är juridiska personer och en och samma fysiska eller juridiska person direkt eller indirekt innehar eller kontrollerar minst av kapitalet eller rösterna i personerna. första stycket 4 betecknas första stycket 5. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Fjärde stycket, som är nytt, innebär att vid beräkning av om en utländsk juridisk persons nettoinkomst är lågbeskattad ska det bortses från utländsk skatt som har betalats av den utländska juridiska personen och som har tillgodoförts eller kan komma att tillgodoföras delägaren eller annan utdelningsberättigad enligt lagstiftningen i den stat där den utländska juridiska personen är hemmahörande. Övervägandena finns i avsnitt 5.16. I paragrafen finns anvisningar om beräkningen av nettoinkomsten hos den utländska juridiska personen som omnämns i 5 §. I andra stycket, som är nytt, uppges att om den utländska juridiska personen motsvarar ett svenskt skadeförsäkringsföretag ska personen vid beräkning av nettoinkomsten anses ha en säkerhetsreserv vid ingången av Säkerhetsreserven ska anses motsvara den maximala säkerhetsreserv som den utländska juridiska personen, om personen hade varit ett svenskt skadeförsäkringsföretag, skulle ha kunnat redovisa vid utgången av beskattningsåret närmast före det beskattningsår som beräkningen avser. Itredje stycket, som också är nytt, anges att andra stycket även gäller vid beräkning av sådant avdrag för underskott som avses i första stycket 2. Precis som Lagrådet konstaterar är säkerhetsreserven fiktiv i den meningen att den endast är en beräkningspost för den utländska juridiska personen. Övervägandena finns i avsnitt 5.15.1. Ändringen i första stycket 2 innebär att uttrycket tilläggsupplysningar ersätts med uttrycket upplysningar. Ändringen är en följd av ändrad terminologi i bokföringslagen (1999:1078). Övervägandena finns i avsnitt 5.14. I det andra stycket begränsas en delägares möjligheter att dra av underskott från tidigare beskattningsår vid beräkning av sin andel av överskottet hos den utländska juridiska personen. En tredje mening har lagts till med anledning av den nya bestämmelsen i 39 kap. 8 e § tredje stycket. Meningen har utformats med förebild i styckets andra meningen om minskning av underskott på grund av periodiseringsfonder som helt eller delvis inte har återförts på grund av bestämmelserna i 30 kap. 10 a § (prop. 2003/04:10 s. 91 och 131). Tillägget innebär att underskottet ska minskas till den del delägaren under ett tidigare beskattningsår inte har tagit upp sin andel av säkerhetsreserven enligt 39 kap. 8 e § första stycket eller sin andel av skillnaden enligt 39 kap. 8 e § andra stycket på grund av föreliggande tidigare års underskott. Övervägandena finns i avsnitt 5.15.3. I paragrafen, som är en hänvisningsparagraf, har två strecksatser lagts till. Genom den nya tredje strecksatsen införs en hänvisning till bestämmelserna om beskattningsinträde. Enligt 20 a kap. 1 § första stycket 3 tillämpas dessa bestämmelser i samband med att en delägare i en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster blir skattskyldig enligt CFC- reglerna i 39 a kap. Den nya sjätte strecksatsen har införts med anledning av de nya bestämmelserna som reglerar den skattemässiga hanteringen av säkerhetsreserven dels som en delägare i en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster är skattskyldig enligt CFC-reglerna, dels i samband med att en sådan delägares skattskyldighet enligt CFC- reglerna upphör. Precis som Lagrådet konstaterar är säkerhetsreserven fiktiv i den meningen att den endast är en beräkningspost för den utländska juridiska personen. Övervägandena finns i avsnitten 5.15.2–5.15.3. 2017/18:296 42 kap. 22 § I paragrafen finns bestämmelser om undanröjande av dubbelbeskattning vid utdelning från ett CFC-bolag. Genom det nya andra stycket förtydligas att inkomst som delägaren har tagit upp enligt 39 a kap. 13 § bara ska beaktas i den utsträckning delägaren inte har tillgodogjort sig denna inkomst genom att räkna av den vid en tidigare utdelning på, eller avyttring av, andelar i CFC- bolaget enligt förevarande paragraf respektive 48 kap. 6 c §. Övervägandena finns i avsnitt 5.12. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om undanröjande av dubbelbeskattning vid avyttring av andelar i ett CFC-bolag. Första stycket innebär att kapitalvinst på andelar i CFC-bolag inte ska tas upp till den del delägaren har beskattats för sin del av den utländska juridiska personens inkomst enligt 39 a kap. 13 §. Enligt andra stycket gäller dock detta bara i den utsträckning som delägaren inte har tillgodogjort sig den inkomst som delägaren har tagit upp enligt 39 a kap. 13 § genom att räkna av den vid en tidigare utdelning på, eller avyttring av, andelar i CFC- bolaget enligt 22 § respektive förevarande paragraf. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.12. Lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 6. 8.2Förslag till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt I paragrafen finns bestämmelser om att delägare som enligt 39 a kap. 13 § IL beskattas för sin andel av ett CFC-bolags inkomster har rätt till avräkning för de av CFC-bolaget betalda utländska skatter som belöper på dessa inkomster. Genom det nya andra stycket gäller inte rätt till avräkning enligt 4 kap. AvrL för utländsk skatt som har betalats av den utländska juridiska personen och som har tillgodoförts eller kan komma att tillgodoföras delägaren eller annan utdelningsberättigad enligt lagstiftningen i den stat där den utländska juridiska personen är hemmahörande. Övervägandena finns i avsnitt 5.16. Lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 6. 2017/18:296 Bilaga 1 2017/18:296 Bilaga 1 2017/18:296 Bilaga 1 2017/18:296 Bilaga 1 2017/18:296 Bilaga 1 2017/18:296 Bilaga 1 2017/18:296 Bilaga 1 2017/18:296 Bilaga 1 2017/18:296 Bilaga 1 2017/18:296 Bilaga 1 2017/18:296 Bilaga 1 2017/18:296 Bilaga 1 2017/18:296 Bilaga 1 2017/18:296 Bilaga 1 2017/18:296 Bilaga 2 antog rådet direktiv (EU) 2016/1164 av om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion. Direktivet är tillämpligt på samtliga skattskyldiga som omfattas av bolagsbeskattning i en eller flera medlemsstater, inklusive fasta driftställen i en medlemsstat som tillhör subjekt skattemässigt hemmahörande i tredjeland. I direktivet finns bl.a. s.k. CFC-regler (). I promemorian föreslås anpassningar av gällande CFC-regler i 39 a kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, med tillhörande bilaga 39 a, för att dessa ska leva upp till de krav som följer av direktivet. Anpassning till gällande CFC-regler föreslås också vad gäller säkerhetsreserv i bestämmelserna om beskattningsinträde i 20 a kap. IL och i bestämmelserna om skadeförsäkringsföretag i 39 kap. IL. Det föreslås även att vissa ändringar genomförs i 24, 25 och 42 kap. IL för att direktivets regler om undanröjande av dubbelbeskattning av delägare i CFC-bolag ska uppfyllas. Direktivets regler gäller skattskyldiga som omfattas av bolagsbeskattning, medan gällande svenska CFC-regler tillämpas på såväl fysiska som juridiska personer. De förslag som lämnas i promemorian innebär ändringar för delägare i båda kategorierna. Bakgrunden till förslagen är dock att de svenska CFC-reglerna måste leva upp till de krav som uppställs i direktivets CFC-regler. I samband med översynen av reglerna har en genomgång gjorts av bilaga 39 a för att denna ska motsvara direktivets krav. Med anledning av denna genomgång föreslås ändringar i bilaga 39 a. I promemorian görs också bedömningen att det inte krävs några lagändringar för att genomföra skatteflyktsbestämmelsen i direktivet. 2017/18:296 Bilaga 3 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)1 dels att 20 a kap. 1 §, 24 kap. 2 §, 25 kap. 2 §, 39 a kap. 3, 5, 13 och 14 §§ samt 42 kap. 22 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 20 a kap. 9 §, 39 kap. 8 b–8 d §§ och 42 kap. 22 a §, av följande lydelse, dels att rubriken närmast före 42 kap. 22 § ska lyda ”Utdelning och kapitalvinst från vissa utländska juridiska personer”, dels att bilaga 39 a till lagen ska ha följande lydelse. Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas vid beräkning av anskaffningsvärden och anskaffningsutgifter för tillgångar och förpliktelser som ingår i verksamheten vid beskattningsinträdet om 1. en fysisk eller juridisk persons inkomst av en näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet inte har beskattats på grund av att personen inte har varit skattskyldig i för verksamheten men sådan skattskyldighet inträder, 2. inkomsten i ett svenskt handelsbolag eller i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person inte har beskattats i på grund av att delägaren inte varit skattskyldig i för verksamheten men sådan skyldighet inträder, 3. verksamheten bedrivs av en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster och delägaren inte varit skattskyldig för personens inkomst före beskattningsåret, 4. inkomsten har varit undantagen från beskattning i på grund av ett skatteavtal och undantaget upphör, 5. en tillgång eller förpliktelse förs över från en näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet, vars inkomst inte beskattas i till samma persons näringsverksamhet eller del av näringsverksamhet, vars inkomst beskattas här, 6. en tillgång eller förpliktelse förs över genom en fusion eller fission från en näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet, vars inkomst inte har beskattats i , eller 7. verksamheten har varit tonnagebeskattad enligt 39 b kap. och tonnagebeskattningen upphör. Lagen omtryckt 2008:803. Senaste lydelse 2016:1202. Vid tillämpning av första stycket 6 ska vad som sägs om Prop. 2017/18:296 anskaffningsvärde och beskattning i 3 §, anskaffningsutgift, förbättrings- Bilaga 3 utgift och innehavsår i 4 §, anskaffningsutgift och förbättringsutgift i 5 § samt värdering av förpliktelse i 8 §, avse förhållandena i det överlåtande företaget. Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas vid beräkning av säkerhetsreserv vid beskattningsinträde som avses i första stycket 3. Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas inte på verksamhet som undantagits från skattskyldighet enligt 7 kap. Lydelse enligt lagrådsremiss Vissa utbetalningar från arbetskooperativ och vid förenklad avveckling av ekonomiska föreningar Vid beskattningsinträde som avses i 1 § första stycket 3 ska den juridiska personen som bedriver verksamheten, om denna person motsvarar ett skadeförsäkringsföretag, anses ha en säkerhetsreserv som motsvarar den maximala säkerhetsreserv som personen, om personen hade varit ett svenskt aktiebolag, skulle ha kunnat redovisa vid utgången av beskattningsåret närmast före det beskattningsår då beskattningsinträdet sker. I inkomstslaget näringsverksamhet tillämpas bestämmelserna i inkomstslaget kapital om –utnyttjande av företrädesrätt till teckning av vinstandelslån eller kapitalandelslån i 42 kap. 15 §, –utdelning av andelar i dotterbolag i 42 kap. 16 §, –utbetalningar vid minskning av aktiekapital eller reservfond och liknande förfaranden i 42 kap. 17 §, –utskiftning från ideella föreningar i 42 kap. 18 §, –utskiftning och utbetalning från ekonomiska föreningar i 42 kap. 19–21 §§, –emission i ekonomiska föreningar i 42 kap. 21 a §, – utdelning från i utlandet del- personer i 42 kap. 22 §, och utländska juridiska personer 2017/18:296 Bilaga 3 med lågbeskattade inkomster i 42 kap. 22 §, –utdelning och utskiftning från dödsbon efter personer som var begränsat skattskyldiga vid dödsfallet i 42 kap. 23 §, –skattetillgodohavanden i 42 kap. 24 §, –lotterier i 42 kap. 25 §, och –schablonintäkt i 42 kap. 43 §. I 44 kap. finns grundläggande bestämmelser om kapitalvinster och kapitalförluster. I 25 a, 45, 46, 48, 49, 50, 52, och 55 kap. finns särskilda bestämmelser för vissa slag av tillgångar. Särskilda bestämmelser om anskaffningsutgift finns i fråga om –beskattningsinträde i 20 a kap., –uttagsbeskattning i 22 kap. 8 §, –underprisöverlåtelser i 23 kap. 10 §, –ianspråktagande av ersättningsfond i 31 kap. 18 §, –kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 18 §, –verksamhetsavyttringar i 38 kap. 14 §, –partiella fissioner i 38 a kap. 14 §, och –förvärv av privata tillgångar till underpris i 53 kap. 10 och 11 §§. samhet tillämpas bestämmelsen i kapitalvinst på andel i utländska juridiska personer med låg- 22 a §. Vid beräkning av nettoinkomsten 39 a kap. 5 respektive 13 § och vid tillämpning av 6 § 2 gäller följande personen enligt 20 a kap. 9 § har ansetts ha en säkerhetsreserv vid – säkerhetsreserven vid beskatt- ningsårets utgång är lägre än beskattningsårets ingång är högre än säkerhetsreserven vid beskattningsinträdet, ska bara den del av minskningen som utgör skillnaden mellan säkerhetsreserven vid beskattningsårets ingång och säkerhetsreserven vid beskattningsinträdet tas upp. Om säkerhetsreserven vid beskattningsårets ingång är lika med eller lägre än säkerhetsreserven vid beskattningsinträdet, ska minskningen inte tas upp. Vid beräkning av nettoinkomsten respektive överskottet av lågbeskattade inkomster hos den utländska juridiska personen i 39 a kap. 5 respektive 13 § och vid tillämpning av 6 § 7 gäller följande om –den utländska juridiska personen enligt 20 a kap. 9 § har ansetts ha en säkerhetsreserv vid beskattningsinträdet, och –säkerhetsreserven vid beskattningsårets ingång är lägre än säkerhetsreserven vid beskattningsinträdet. Om säkerhetsreserven vid beskattningsårets utgång är högre än säkerhetsreserven vid beskattningsinträdet, ska bara den del av ökningen som utgör skillnaden mellan säkerhetsreserven vid beskattningsårets utgång och säkerhetsreserven vid beskattningsinträdet dras av. Om säkerhetsreserven vid beskattningsårets utgång är lika med eller lägre än säkerhetsreserven vid beskattningsinträdet, ska ökningen inte tas upp. En delägare som har varit skattskyldig för lågbeskattade inkomster hos en utländsk juridisk person som motsvarar ett skadeförsäkrings- företag ska, om sådan skattskyldighet upphör, ta upp sin 2017/18:296 Bilaga 3 2017/18:296 Bilaga 3 andel av säkerhetsreserven. Andelen ska tas upp det beskattningsår då skattskyldigheten upphör. Med säkerhetsreserven avses här säkerhetsreserven vid utgången av beskattningsåret närmast före det beskattningsår då skattskyldigheten upphör. Om den utländska juridiska personen har ansetts ha en säkerhetsreserv enligt 20 a kap. 9 § vid beskattningsinträde, ska delägaren i stället ta upp sin andel av skillnaden mellan säkerhetsreserven vid utgången av beskattningsåret närmast före det beskattningsår då skattskyldigheten upphör och säkerhetsreserven vid beskattningsinträdet. Om skattskyldigheten upphör på grund av att det uppkommer ett underskott, ska delägaren ta upp sin andel av säkerhetsreserven enligt första stycket eller sin andel av skillnaden enligt andra stycket bara till den del andelen överstiger delägarens andel av underskottet. Om skattskyldigheten inträder igen det följande beskattningsåret ska, om den skattskyldige begär det, delägarens andel av säkerhetsreserven eller skillnaden helt eller delvis inte tas upp. Vid tillämpningen av denna paragraf ska delägarens andel motsvara delägarens andel av kapitalet i den utländska juridiska personen beräknad vid utgången av beskattningsåret närmast före det beskattningsår då skattskyldigheten upphör. Vid sådana innehav som avses i 39 a kap. 4 § beräknas delägarens andel även enligt den bestämmelsens första strecksats. Två personer ska vid tillämpning av detta kapitel, om inte annat anges, anses vara i intressegemenskap med varandra om 1. personerna är 1. personerna är och dotterföretag eller står under i och dotterföretag eller står under huvudsak gemensam ledning, personer och den ena personen personer och den ena personen direkt eller indirekt innehar eller direkt eller indirekt innehar eller kapitalet eller rösterna i den andra kapitalet eller rösterna i den andra 3. den ena personen är en fysisk 3. den ena personen är en fysisk person och den andra en juridisk person och den andra en juridisk person vars kapital eller röster person vars kapital eller röster direkt eller indirekt innehas eller direkt eller indirekt innehas eller den fysiska personen, eller den fysiska personen, eller 4. personerna är närstående. 4. personerna är närstående. Vid bedömning av om personerna står under i huvudsak gemensam ledning ska närstående personer anses utöva ett gemensamt inflytande. Om en fysisk person är i intressegemenskap med en juridisk person enligt första stycket 3, ska även närstående till den fysiska personen anses vara i intressegemenskap med den juridiska personen. Nettoinkomsten hos en utländsk juridisk person ska anses lågbeskattad om den inte beskattats eller beskattats lindrigare än den beskattning som skulle ha skett i om av denna inkomst utgjort överskott av näringsverksamhet för ett svenskt aktiebolag som bedriver motsvarande verksamhet i . En skattskyldig som har andelar i en sådan person ska anses som delägare i en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster. Första stycket gäller bara om nettoinkomsten i den utländska juridiska personen är positiv. I nettoinkomsten ska inte räknas in inkomster som beskattas i med stöd av andra bestämmelser i denna lag än bestämmelserna i detta kapitel. Vid beräkning av om nettoinkomsten är lågbeskattad ska det bortses från utländsk skatt som har betalats av den utländska juridiska personen och som har tillgodoförts eller kan komma att tillgodoföras utdelningsberättigad enligt lagstiftningen i den stat där den utländska juridiska personen är hemmahörande. 2017/18:296 Bilaga 3 2017/18:296 Bilaga 3 En delägare i en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster är skattskyldig för en så stor andel av överskottet av dessa beräknat med tillämpning av 10–12 §§ som svarar mot delägarens enligt 2 och 4 §§ beräknade andel av kapitalet i personen. Till den del överskottet tas upp till beskattning av en begränsat skattskyldig delägare ska det inte tas upp av en obegränsat skattskyldig delägare. En delägare får vid beräkning av En delägare får vid beräkning av sin andel av överskottet bara dra av sin andel av överskottet bara dra av sådant underskott som dragits av sådant underskott som dragits av vid beräkningen av beskattnings- vid beräkningen av beskattnings- utländska juridiska personen enligt utländska juridiska personen enligt eller delvis inte återförts på grund eller delvis inte återförts på grund av bestämmelserna i 30 kap. 10 a § av bestämmelserna i 30 kap. 10 a § säkerhetsreserv helt eller delvis inte har tagits upp på grund av tredje stycket ska underskottet minskas med motsvarande belopp. Överskottet i en utländsk juridisk person ska tas upp det beskattningsår som går ut som den utländska juridiska personens beskattningsår. Om den utländska juridiska personen och delägaren inte har samma beskattningsår, ska överskottet i stället tas upp det beskattningsår som går ut närmast efter den utländska juridiska personens beskattningsår. När det gäller utländska juridiska personer med lågbeskattade inkomster och delägare i sådana personer finns även särskilda bestämmelser om –att utländsk allmän skatt inte får dras av i 16 kap. 19 §, –förutsättningar för räkenskapsenlig avskrivning i 18 kap. 14 §, –tillgångar, förpliktelser och säkerhetsreserv vid beskattningsinträde i 20 a kap., – undantag från uttagsbeskatt- – undantag från uttagsbeskatt- ning i 22 kap. 13 §, och ning i 22 kap. 13 §, – periodiseringsfonder i 30 kap. – periodiseringsfonder i 30 kap. 2 och 10 a §§. 2 och 10 a §§, och – säkerhetsreserv i 39 kap. 8 b–8 d §§. 3Senaste lydelse 2011:1256. Utdelning från vissa utländska vissa utländska juridiska personer Utdelning från i utlandet delägarbeskattade juridiska personer och utländska juridiska personer med lågbeskattade inkomster ska inte tas upp till den del delägaren har beskattats för sin del av den utländska juridiska personens inkomst enligt 5 kap. 2 a § eller 39 a kap. 13 §. Vid tillämpning av första stycket ska dock inte beaktas inkomst som 39 a kap. 13 § och som redan har beaktats enligt första stycket eller 22 a §. Kapitalvinst på andel i utländska juridiska personer med lågbeskattade inkomster ska inte tas upp till den del delägaren har beskattats för sin del av den utländska juridiska personens inkomst enligt 39 a kap. 13 §. Vid tillämpning av första stycket ska dock inte beaktas inkomst som delägaren har tagit upp enligt 39 a kap. 13 § och som redan har beaktats enligt första stycket eller 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . 3.De nya bestämmelserna i 42 kap. 22 och 22 a §§ ska dock tillämpas på utdelning från utländska juridiska personer med lågbeskattade inkomster och avyttring av andel i sådana juridiska personer som sker efter . 2017/18:296 Bilaga 3 Områden som avses i 39 a kap. 7 §: 1.Afrika, med undantag av – , vad avser sådan inkomst från bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet som inte beskattas med den normala inkomstskatten där samt inkomst från coordination centres, och 2.Amerika, men bara vad avser –förenta stater, –, med undantag av inkomst som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, –, med undantag av inkomst som inte beskattas där på grund av att inkomsten inte anses härröra därifrån, –, med undantag av inkomst från bankverksamhet som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, –, med undantag av inkomst som inte beskattas där på grund av att inkomsten inte anses härröra därifrån, 3.Asien, med undantag av – Darussalam, vad avser inkomst som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, –, vad avser inkomst från bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet, –, vad avser inkomst som inte beskattas där på grund av att inkomsten inte anses härröra därifrån, –, vad avser inkomst från bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet, –, vad avser inkomst från sådan bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, –, vad avser inkomst från bankverksamhet som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, och –, vad avser inkomst från sådan bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet som inte beskattas med den normala inkomstskatten där, , med undantag av –, vad avser inkomst från centres de coordination/coördinatiecentra och finansiella inkomster från verksamhet för vilken förhandsbesked om s.k. informellt kapital har meddelats, –, vad avser inkomst från bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet, –, vad avser inkomst från bank- och finansieringsrörelse, annan finansiell verksamhet och försäkringsverksamhet,