prop · H50375 · 2018-03-13 00:00:00 — Promemo- rian innehåller förslag som syftar till att genomföra de vattenkraftsrela- terade delarna av energiöverenskommelsen samt till att förtydliga det svenska genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten i fråga om skyl- digheten att säkerställa att rätt vattenstatus kan nås. Regeringen har för avsikt att återkomma i frågan med en proposition till . Punkten är inte slutbehandlad. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Prop. 2012/13:1, bet. redovisad, se skr. 2012/13:75 (M 20), 2013/14:75 (M 8), 2014/15:75 (M 7), 2015/16:75 (M 5) och 2016/17:75 (M 4). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgifts- område 20 Allmän miljö- och naturvård: Biologisk mångfald i rinnande vatten: Regeringen tillsatte en utredning med syfte att se över lagstiftningen gällande vattenverksam- heter. Utredningen fick förlängd tid genom tilläggsdirektiv (dir. 2012:29 och dir. 2013:37). Utredningen överlämnade sitt delbetänkande avseende 4 kap. 6 § (SOU 2012:89). överlämnade utredningen det andra delbetänkandet Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2013:69). överlämnade utredningen sitt slutbetänkande I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2014:35). Regeringen har remitterat samtliga betänkanden och utredningens förslag har beretts i . träffades en bred politisk överenskommelse om energifrågorna, den s.k. energiöverens- kommelsen, som gör att förslagen om vattenverksamheter behöver an- passas. (Miljö- och ) har remitterat en promemoria med förslag till ändrade bestämmelser för vattenmiljö och vattenkraft baserat på energiöverenskommelsen och vattenverksam- hetsutredningen. Promemorian innehåller förslag som syftar till att ge- nomföra de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverenskommelsen samt till att förtydliga det svenska genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten i fråga om skyldigheten att säkerställa att rätt vattenstatus kan nås. Regeringen har för avsikt att återkomma i frågan med en proposition till . Punkten är inte slutbehandlad. 2012/13:191, bet. redovisad, se skr. 2013/14:75 (M 14), 2014/15:75 (M 8), 2015/16:75 (M 6) och 2016/17:75 (M 5). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om övergripande mål för rovdjurspolitiken: Regeringen be- slutade att ge i uppdrag att analysera hur rovdjursangrepp påverkar landsbygdsföretagens hela ekonomi, inklusive indirekta kostnader, och föreslå en ny ersättningsmo- dell som syftar till att kompensera för de merkostnader som direkta och indirekta skador av ett angrepp av stora rovdjur medför. I uppdraget in- gick även att analysera om och i så fall under vilka omständigheter bi- drag bör lämnas för åtgärder som förebygger angrepp av rovdjur på hägnat vilt, biodling och liknande skadeutsatta verksamheter samt om ersättning bör lämnas för djur som har angripits av stora rovdjur inom redovisade uppdraget till Rege- ringskansliet () . en har remitterats och en sammanställning har gjorts av remissvaren (N2015/06093/FJR). Regeringen har höjt anslaget 1:7 Ersättning för viltskador m.m. inom utgiftsområde 23 från ca Punkten är slutbehandlad. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2013/14:1, bet. redovisad, se skr. 2013/14:75 (M 17), 2014/15:75 (M 9), 2015/16:75 (M 7) och 2016/17:75 (M 6). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgifts- område 20 Allmän miljö- och naturvård: Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft: Regeringen till- satte en utredning med syfte att se över lagstiftningen gällan- Utredningen fick förlängd tid genom tilläggs- direktiv (dir. 2012:29 och dir. 2013:37). sitt delbetänkande avseende 4 kap. 6 § (SOU 2012:89). överlämnade utredningen det andra delbetänkandet Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2013:69). slutbetänkande I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2014:35). Regeringen har remitterat samtliga betänkanden och utredningens förslag har beretts i . 2016 träffades en bred politisk överenskommelse om energifrågorna, den s.k. energiöverenskommelsen, som gör att förslagen om vattenverksam- heter behöver anpassas. (Miljö- och energidepartemen- tet) har remitterat en promemoria med förslag till ändrade bestämmelser för vattenmiljö och vattenkraft baserat på energiöverenskommelsen och Promemorian innehåller förslag som syf- tar till att genomföra de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverens- kommelsen samt till att förtydliga det svenska genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten i fråga om skyldigheten att säkerställa att rätt vattenstatus kan nås. Regeringen har för avsikt att återkomma i frågan med en proposition till . Punkten är inte slutbehandlad. Naturvård och biologisk mångfald Motioner från allmänna motionstiden , bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (M 12) och 2016/17:75 (M 8). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om naturvårdsdirektiven*: har tillkännagett för rege- ringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen inom EU bör verka för att förändra art- och habitatdirektivet så att klassificeringen av hotade djur och växter i högre grad kan avgöras i (2014/15:MJU12, s. 18 f.). presenterade en färdplan för genom- förande av EU-strategin för biologisk mångfald till 2020. innehåller aktiviteter för att stärka genomförandet av direktiven, i enlig- het med strategins mål 1. Aktiviteterna diskuterades informellt mellan och medlemsstaterna i samordningsgruppen för biolo- gisk mångfald och natur. upprepade där den ståndpunkt som togs fram i samband med Miljörådsmötet , att det bl.a. är viktigt att skapa förankring och acceptans i lokalsamhället för natur- Regeringen redovisade bedömningen att det inte är möjligt att från svensk sida göra mer nu för att ändra direktivets klassi- ficering av hotade arter. Regeringen redovisade tillkännagivandet som slutbehandlat (prop. 2016/17:96). I sin behandling av propositionen an- förde miljö- och jordbruksutskottet att det kan konstateras att EU-kom- missionen i sin utvärdering av naturvårdsdirektiven dragit slutsatsen att direktiven är mycket relevanta och ändamålsenliga och att kommissionen drar slutsatsen att genomförandet av direktiven behöver förbättras i medlemsstaterna i nära samarbete med lokala myn- digheter och med olika aktörer i medlemsstaterna. att det från svensk sida inte är möjligt att göra mer nu för att ändra direktivens klassificering av hotade arter (bet. 2016/17:MJU16). Med anledning av regeringens redovisning av åtgärder 2016/17:75) yttrade miljö- och jordbruksutskottet (bet. 2016/17:KU21) att det är angeläget att skrivelser behandlas med den skyndsamhet som krävs och att de handläggs samvetsgrant, att det inte är tillfredsställande att regeringen har avslutat tillkännagivandet om naturvårdsdirektiven, att det är viktigt med en mer decentraliserad viltförvaltning från europeisk nivå till nationell nivå och från nationell nivå till regional nivå, att det är mycket angeläget att regeringen fortsätter att verka på EU-nivå utifrån utskottets intentioner med tillkännagivandet och att utskottet mot bakgrund av regeringens redovisning anser att tillkännagivandet inte kunde anses slutbehandlat. Regeringen verkar för att decentralisera genomförandet av direktiven i enlighet med intentioner. En handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet presenterades av Handlingsplanen syftar till att förbättra genomförandet av naturvårdsdirektiven, göra dem mer samstämmiga med socioekonomiska mål och förstärka samarbetet med nationella, regionala och lokala myndigheter, berörda parter och enskilda personer. var det överläggning om regeringens ståndpunkt i miljö- Vid överläggningen reviderades ståndpunkten så att det framgår att handlingsplanen ytterligare ska stärka decentrali- seringen av genomförandet från europeisk till nationell och regional nivå och att skyddet av värdefulla miljöer och arter i EU bör anpassas efter de olika nationella förutsättningarna genom ökad förankring och acceptans i gav sitt stöd till ståndpunkten (EU-nämn- dens uppteckningar 2016/17:43). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 10 om viltförvaltningsdelegationerna*: har tillkänna- gett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att förstärka viltförvaltningsdelegationerna (2014/15:MJU12, s. 29 f.). Viltförvaltningsdelegationerna utvärderades och synpunk- ter inhämtades från alla länsstyrelser och en enkät skickades ut till alla delegater i viltförvaltningsdelegationerna. Regeringen beslutade att ändra i förordningen (2009:1474) om viltförvalt- ningsdelegationer (SFS 166). Ändringen innebar att miljö- och natur- vårdsorganisationerna företräds av ytterligare en ledamot och natur- och ekoturismföretagen av en ledamot. 2016/17:75 redovisade regeringen tillkännagivandet som slutbehand- lat. Miljö- och jordbruksutskottet har dock i sitt yttrande över skrivelsen (bet. 2016/17:KU21) anfört att det inte delar regeringens bedömning. Utskottet anser att det bör göras en översyn av huruvida det är möjligt att för- tydliga viltförvaltningsdelegationernas mandat och beslutanderätt och om möjligt förstärka deras befogenheter. Beredningen av tillkännagivandet fortsätter därför inom (Miljö- och energi- departementet). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 23 om översyn av strandskyddet*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att strandskyddet görs mer ändamålsenligt i hela landet i syfte att förbättra förutsättning- arna för byggande, boende och näringsverksamhet i strandlägen (2014/15:MJU12, s. 60 f.). Det har gjorts ett flertal ändringar i strandskyddslag- stiftningen i syfte att skapa ett ändamålsenligt strandskydd som beaktar behovet av utveckling, särskilt av landsbygden, som ett lång- siktigt skydd av strändernas natur- och friluftsvärden inte äventyras. ändring med bl.a. nya regler om områden för landsbygdsut- veckling i strandnära lägen – de s.k. LIS-reglerna – innebar att möjlig- heterna till dispens och upphävande av strandskyddet i syfte att under- lätta landsbygdsutvecklingen utökades. Vidare ändrades beslutsrätten så att den i större utsträckning flyttades till kommunerna. 2014 tillkom dess- utom en regel som gör det lättare att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag. Regeringen har velat avvakta resultatet av dessa ändringar innan eventuella ytterligare förändringar görs. och redovisade en utvär- dering av ändringar av strandskyddsreglerna. Myndigheterna anförde bl.a. att det var för tidigt att avgöra om den s.k. LIS-reformen hade lett till landsbygdsutveckling. Regeringen beslutade (M2017/00778/Nm) att upp- dra åt att se över reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära läge i och (2010:900). Regeringen redovisade detta i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20, s. 66). redovisade uppdraget till (Miljö- och ) (M2017/02054/Nm) och föreslog då vissa förändringar i LIS- reglerna. redovisning innebär att systemet med LIS- områden utvecklas så att avgränsningen inte längre ska behöva vara ”begränsad”, de ska kunna införas i närheten av mindre tätorter, kraven sänks på att en åtgärd ska bidra till landsbygdsutvecklingen för att dispens ska kunna ges och de särskilda skälen för dispens från strand- LIS-områden ska dock även i fortsättningen pekas ut i Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden och 2015, bet. 2015/16:FöU3 redovisad, se skr. 2015/16:75 (M 21) och 2016/17:75 (M 9). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om miljöprövning av övnings- och skjutfält*: har till- kännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att beslutsprocesserna för miljöprövningen av övnings- och skjutfält behöver ses över i syfte att förkorta handläggningstiderna så att Försvarsmaktens möjligheter till övning inte allvarligt försvåras (2015/16:FöU3, s. 10). Regelverket avseende miljöprövning har reformerats i syfte att förenkla och förkorta prövningen. Utgångs- punkten för Miljö- och handläggning av överkla- gandeärenden är att den ska ske snabbt, effektivt och utan att rättssäker- heten eftersätts, vilket bl.a. innebär att åldersprincipen är den grundläg- gande utgångspunkten för departementets handläggning, dvs. det äldsta ärendet har högst prioritet. Vid miljöprövningen av Försvarsmaktens övnings- och skjutfält ställs viktiga samhällsintressen mot varandra vilket kräver en ingående prövning ur både rättslig och politisk synpunkt. Rege- ringen har efter tillkännagivande genom slutliga beslut avgjort sju ärenden , fyra ärenden och två ärenden där Försvarsmakten ansökt om tillstånd enligt för övnings- och skjutfält. handlägger ytterligare fyra ärenden som avser övnings- och skjut- fält och som omfattas av tillkännagivande. Av dessa inkom ett , ett , ett och ett . Handläggningen av ärendena har hög prioritet Punkten är inte slutbe- handlad. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Prop. 2015/16:1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (M 26) och 2016/17:75 (M 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som miljö- och jordbruksutskottet anför om regeringens resultatredovis- ning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (2015/16:MJU1, s.11 f.). Klimatområdet: Regeringen fortsätter att arbeta för att utsläppen av växthusgaser ska minska i och i omvärlden och skärper klimat- politiken. Den parlamentariska Miljömålsberedningen har presenterat en överenskommelse med ett stort antal förslag för att skärpa klimatpolitiken i . Socialdemokraterna och samt Mo- deraterna, Liberalerna, och deltog i överenskommelsen (se även prop. 2016/17:1 utg.omr. 20, s. 85–87). Regeringen föreslog redan i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20 s. 79) att möjligheten att införa ett klimatpolitiskt ramverk ska utredas. Regeringen uppdrog (dir. 2014:165) åt Miljömålsberedningen (M2010:04) att föreslå ett klimat- politiskt ramverk som reglerar mål och uppföljning. Miljömålsbered- ningen lämnade ett delbetänkande om ett klimatpolitiskt ramverk (SOU 2016:21). I delbetänkandet föreslår beredningen bland annat ett planerings- och uppföljningssystem för klimatpolitiken, med klimatårsredovisningar och klimathandlingsplaner. Dessa kommer att utgöra ett oundgängligt underlag för regeringens redovisning av såväl uppnådda resultat som den långsiktiga utvecklingen gentemot . Regeringen har remitterat Miljömålsberedningens delbetänkande. beslutade regeringen om att överlämna propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146) till . Propositionen inkluderade förslagen på en klimatlag. antog re- geringens förslag (bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Klimatlagen trädde i kraft . års budgetproposition kommer regeringen presentera en årlig klimatredovis- ning. En klimatpolitisk handlingsplan ska presenteras och lämnas till efter det att ordinarie val till har hållits. Punkten är slutbehandlad i denna del. Ingen övergödning: I frågan om ingen övergödning fortsätter rege- ringen arbetet med att minska övergödningen, både genom insatser internationellt och genom att fortsatt stärka lokalt åtgärdsarbete. Sats- ningar mot övergödning gjordes även i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 136). Internationellt togs ett viktigt beslut inom IMO () som kommer att innebära ökad kväverening på nya fartyg . Det kommer att innebära betydande minskning av kvävedeposition på . Vattendelegationerna vid de länsstyrelser som är vattenmyn- digheter har beslutat om åtgärdsprogram –2021. Arbetet med att genomföra programmen pågår på berörda myndigheter. Vidare ges arbetet med att stärka insatser på lokal nivå hög prioritet. Stödet till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) är viktigt för åtgärdsarbete lokalt och regionalt och regeringen satsade därför ytterligare medel bl.a. på denna åtgärd i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 136). Rege- ringen har också reviderat förordningen om lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) (SFS 1299) för att fler projekt ska kunna genomföras för att stärka det lokala åtgärdsarbetet. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om hållbara vattentjänster som ska föreslå åtgärder som ökar åtgärdstakten för små avlopp, se över ansvarsreglerna för vatten och avlopp samt föreslå vilken myndighet som ska vägleda tillsyn. Regeringen avser att tillsätta en bred utredning om övergödning som ska titta på åtgärder inom de sektorer som ger störst bidrag till övergöd- ningen, det vill säga industri, jordbruk och kommunala reningsverk med syfte att minska tillförsel av kväve och fosfor till kretsloppet och öka återcirkulering samt att få till åtgärder där de gör störst nytta. inte slutbehandlad i denna del. Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft: Regeringen till- satte en utredning med syfte att se över lagstiftningen gällan- Utredningen fick förlängd tid genom tilläggs- direktiv (dir. 2012:29 och dir. 2013:37). sitt delbetänkande avseende 4 kap. 6 § (SOU 2012:89). överlämnade utredningen det andra delbetänkandet Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2013:69). slutbetänkande I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2014:35). Regeringen har remitterat samtliga betänkanden och ut- redningens förslag har beretts i . träffades en bred politisk överenskommelse om energifrågorna, den s.k. energiöverenskommelsen, som gör att förslagen om vattenverksamheter (Miljö- och ) har remitterat en promemoria med förslag till ändrade bestämmelser för vattenmiljö och vattenkraft baserat på energiöverenskommelsen och Promemorian innehåller förslag som syftar till att genomföra de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverenskom- melsen samt till att förtydliga det svenska genomförandet av EU:s ram- direktiv för vatten i fråga om skyldigheten att säkerställa att rätt vatten- status kan nås. Regeringen har för avsikt att återkomma i frågan med en Punkten är inte slutbehandlad i denna del. om tillsyn över transporter av farligt avfall m.m. 2015/16:45, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (M 13). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om insamlingsansvar för förpackningar m.m.*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som ut- skottet anför om att ansvaret för insamling och återvinning av förpack- ningar och tidningar även fortsatt ska ligga på producenterna (2015/16:MJU7, s. 18 f.). Regeringens ambition har varit att kommunalisera insamlingssystemet för att göra det enklare för medborgarna och öka återvinningen. ringen gav därför en utredare () i uppdrag att föreslå hur det fysiska ansvaret för insamlingen av förpackningsavfall och returpapper från hushållen kan överföras från producenterna till kommunerna. redaren har i sitt underlag till regeringen (M2016/00921/Ke) tydligt redo- visat att en sådan överföring inte kan ske på ett effektivt sätt utan lagänd- ringar. Regeringen har därför tagit initiativ till en dialog med och aktörerna på området för att gemensamt finna en helhetslösning. Miljöministern har haft tre rundabordssamtal med aktörerna och riksdagspartierna i syfte att finna gemensamma lösningar. inleddes förhandlingar med flera riksdagspartier för att finna en gemensam långsiktig inriktning för avfallsområdet. För- handlingarna är inte slutförda. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 111) gett information om regeringens intentioner på området, bl.a. ska förslag utarbetas som främjar att mer avfall används som en resurs, att mer avfall materialåtervinns och att insamlingen blir lätt för hushållen att delta i. Punkten är inte slutbehandlad. Hushållningen med mark- och vattenområden Motioner från allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (M 14). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om vattenverksamheter m.m.*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag på ett regelverk om tillståndsprocesser för vattenverksamheter som är flexibelt och anpassat till småskaliga verksamheter (bet. 2015/16:CU3, s. 26 f.). Regeringen tillsatte en utredning med syfte att se över lagstiftningen gällande vattenverksamheter. Utredningen fick förlängd tid genom tilläggsdirektiv (dir. 2012:29 och dir. 2013:37). Utredningen överlämnade sitt delbetänkande avseende 4 kap. 6 § (SOU 2012:89). överlämnade ut- redningen det andra delbetänkandet Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2013:69). över- lämnade utredningen sitt slutbetänkande I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2014:35). Regeringen har remitterat samtliga betänkanden och utredningens förslag har beretts i . träffades en bred politisk överens- kommelse om energifrågorna, den s.k. energiöverenskommelsen, som gör att förslagen om vattenverksamheter behöver anpassas. (Miljö- och ) har remitterat en promemoria med förslag till ändrade bestämmelser för vattenmiljö och vattenkraft baserat på energiöverenskommelsen och vattenverksamhetsutredningen. Promemorian innehåller förslag som syftar till att genomföra de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverenskommelsen samt till att förtydliga det svenska genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten i fråga om skyldigheten att säkerställa att rätt vattenstatus kan nås. Regeringen har för avsikt att återkomma i frågan med en proposition till . Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /16, bet. 2015/16:MJU14 redovisad, se skr. 2016/17:75 (M 16). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 9 om vattendirektivet*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärderna för att uppnå vattendirektivets mål (2015/16:MJU14, s. 24 f.). Regeringen har slutfört prövning av åtgärdsprogrammen inom vatten- direktivet. Regeringens beslut fattades . Av beslutet framgår vikten av att beslutade åtgärder ska kunna genomföras kostnads- effektivt. Regeringen har lyft fram att avvägning mellan olika samhälls- intressen utgör en viktig del i bedömningen av hur åtgärder bör fördelas mellan olika typer av verksamheter, både utifrån deras påverkan på vattenmiljön och i förhållande till vilka åtgärder som är mest kostnads- effektiva. Regeringen specificerade de åtgärder som var riktade till Jordbruksver- ket i en bilaga till beslutet. För att bidra till ett konkurrenskraftigt jord- bruk betonade regeringen vikten av att åtgärderna ska ske inom ramen för det svenska landsbygdsprogrammet 2014–2020. Gemensamt för samtliga åtgärder är att de ska bidra till att miljökvalitetsnormerna för vatten ska uppfyllas. I beslutet efterfrågade regeringen komplettering av konsekvensanaly- sen och betonade att det inför beslut om åtgärder är av största vikt att det finns en grundlig och heltäckande redovisning av konsekvenserna av re- spektive åtgärd från såväl allmän som enskild synpunkt. Regeringen lyfte även fram behovet av avvägning mellan nyttor och kostnader. Vattenmyndigheterna har reviderat och fastställt åtgärdsprogrammen. Arbetet med att genomföra dem har påbörjats, vil- ket kan bidra till att flera miljömål kan nås. Vidare har regeringen remitterat en promemoria om vattenmiljö och vattenkraft som innehåller förslag som syftar till att genomföra de vatten- kraftsrelaterade delarna av energiöverenskommelsen samt till att förtyd- liga det svenska genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten i fråga om skyldigheten att säkerställa att rätt vattenstatus kan nås. 2016/17:75 redovisade regeringen tillkännagivandet som slutbehandlat. Miljö- och jordbruksutskottet har dock i sitt yttrande över skrivelsen (bet. 2016/17:KU21) anfört att det inte delar regeringens bedömning. slöts en ramöverenskommelse om den svenska energipolitiken.