prop · H503118 · 2018-03-14 00:00:00 — 48.5Bisfenol A i material och produkter i kontakt med livsmedel har en förordning med nya harmoniserade bestämmelser om bisfenol A i material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel slutförhandlats. gav sitt stöd till kommissionens förslag. Förordningen ändrar förordning (EG) nr 10/2011 om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel och innebär bl.a. ett sänkt gränsvärde för bisfenol A och inskränkningar i användningen av ämnet i produkter avsedda för barn i åldrarna 0–. Antagande av förordningen förväntas . Inom EU finns ingen specifik rättslig grund för en gemensam skogsbrukspolitik, men svenskt skogsbruk påverkas av en utvecklad unionspolitik inom en rad olika områden, inte minst på klimat- och energiområdet och EU-rättsliga bestämmelser som rör biologisk mångfald och frågor om miljön, och av internationella skogliga överenskommelser. har arbetet med genomförandet av den fleråriga planen för EU:s icke-bindande skogsstrategi fortlöpt. värnar det nationella självbestämmandet i skogsfrågor och följer noggrant nya EU-initiativ och hur dessa kan påverka svensk skog och skogsnäring. Generellt verkar för att begränsa EU-insatser som berör skogsområdet. ska subsidiaritetsprincipen respekteras för de områden som faller inom EU:s befogenhet. har tillsammans med likasinnade medlemsstater bedrivit ett aktivt påverkansarbete i relaterade policydiskussioner, t.ex. om hållbarhetspolitik för bioenergi och skogens roll i 2021–2030, samt förvaltat och stärkt de möjligheter till kunskaps- och erfarenhetsutbyte samt förbättrad samordning inom EU som strategin omfattar. EU ska vara en drivande kraft för att både inom EU och globalt skydda miljön och underlätta omställningen till en resurseffektiv och cirkulär ekonomi som säkerställer en hållbar utveckling. 50.1Cirkulär ekonomi, inklusive avfallspaketet har förhandlingarna avseende lagstiftningspaketet för de sex avfallsdirektiven ramdirektivet för avfall (2008/98/EG), förpackningsdirektivet (94/62/EG) deponidirektivet (1999/31/EG), direktiven om uttjänta bilar (2000/53/EG), direktivet om avfall från elektriska och elektroniska produkter (2012/19/EU) samt för batterier och ackumulatorer (2006/66/EG) fortsatt inom rådet samt trilogförhandlingar har inletts med . Förhandlingarna baserar sig på kommissionens meddelande om cirkulär ekonomi (se faktapromemoria 2015/16:FPM30). En preliminär överenskommelse med Europaparla- mentet nåddes . 50.2Granskning av genomförande av EU:s miljöpolitik redovisade kommissionen 28 landrapporter om medlemsstaternas genomförande av EU:s miljöpolitik () och vid miljörådet samma månad hölls inledande diskussioner om . I dessa rapporter finns förslag på åtgärder för att förbättra genomförandet. Syftet med rapporterna är att stimulera en positiv debatt om gemensamma utmaningar för EU och de effektivaste sätten för att åtgärda viktiga brister i genomförandet. Rapporterna ersätter inte andra genomförandeinsatser såsom överträdelseärenden. I (2017) 56 identifierade kommissionen följande, som de tre största utmaningarna för : 1) Förbättra statusen för livsmiljöer, framför allt olika typer av som alla har en ogynnsam bevarandestatus, 2) förbättra kvaliteten på programmen för övervakning av svenska vatten och 3) minska utsläppen av luftföroreningar. Vidare påpekades som lyckade insatser att har mycket goda resultat när det gäller återvinning av avfall, att tillsatt ett miljömålsråd som en plattform för chefer på de nationella myndigheterna att nå miljömålen och att regeringen antagit en strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Granskningen av medlemsstaternas genomförande av EU:s miljöpolitik kommer att ske och nästa omgång landrapporter förväntas att publiceras . 2017/18:118 50.3 Efter ett informellt miljöministermöte tog det estniska ordförandeskapet fram ett förslag till rådsslutsatser om ekoinnovation, som antogs av rådet . Ekoinnovation är en viktig del i omställning till en cirkulär ekonomi. Regeringen anser att rådsslutsatserna återspeglar de mest prioriterade frågorna för - giftfria kretslopp som är en förutsättning för ökad materialeffektivitet och för att säkra materialflöden; tillgång till information om bl.a. farliga ämnen samt produktinformation om hållbarhet; samt effektiva, ändamålsenliga och genomförbara styrmedel, industriell symbios och nya affärsmodeller. 51 Klimat och luft Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar. För att klara klimatutmaningarna och främja en hållbar utveckling krävs en ambitiös och sammanhållen klimatpolitik, såväl globalt som inom EU. EU är en drivande kraft i det globala klimatarbetet. Det är viktigt att EU genomför ramverket för energi- och klimatpolitiken till 2030. För att minska luftföroreningarna som sprids över länders gränser är internationellt samarbete av högsta vikt, inom EU och globalt. Ett omfattande arbete med att utveckla ett regelverk för genomförandet av fortsatte under COP23 i den 6–. Regelverket ska beslutas under nästa års partsmöte, COP24 i , . EU har gemensam handlingslinje och talar med en röst i klimatförhandlingarna. EU:s övergripande förhandlingsmandat inför partsmötet fastställdes i form av rådsslutsatser på miljörådsmötet och på . hölls överläggning med miljö- och jordbruksutskottet samt samråd med . Regeringen har verkat för att rådsslutsatserna tydligt ska slå fast EU:s globala ledarskap i arbetet för att bekämpa klimatförändringarna, såväl i de internationella klimatförhandlingarna som i genomförandet av Paris- avtalet inom och utanför EU. Regeringen har också verkat för att EU fortsatt ska vara drivande i de frågor som är betydande för möjligheten att kontinuerligt höja den globala ambitionen i klimatarbetet. Särskilt viktig för detta är att utformningen av den 5-åriga cykeln för utsläppsminsk- ningar och dess globala översyn mynnar ut i succesivt höjd ambition som är i linje med vad som krävs för att klara mål. Regeringen anser att rådsslutsatserna gav EU en bra grund för att kunna vara pådrivande i dessa frågor under partsmötet. Regeringen fick bra gehör för sina synpunkter vid förhandlingarna av rådsslutsatserna. EU:s ståndpunkt i frågan om internationell finansiering för Skr. 2017/18:118 klimatåtgärder inför COP 23 behandlades vid . Rådsslutsatserna om klimatfinansiering har två syften, dels att redovisa EU:s fortsatta arbete med att mobilisera och öka finansiering för klimatrelaterade ändamål och dels att ta fram och tydliggöra EU:s position i frågor som är specifikt kopplade till klimatförhandlingarna och genomförandet av . har bl.a. drivit att klimat- finansieringsarkitekturen behöver bli mer effektiv, att miljöskadliga subventioner till utsläppsintensiva projekt fasas ut och att givarbasen bör breddas. 51.2EU:s system för handel med utsläppsrätter EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) är EU:s centrala styrmedel på klimatområdet. presenterade kommissionen ett förslag till översyn av EU ETS inför perioden –2030 (se faktapromemoria 2014/15:FPM47). På miljörådet nådde EU:s medlemsstater en allmän inriktning om översynen av EU ETS inför perioden –2030. Samråd med respektive överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . spelade en pådrivande roll i förhandlingarna för att stärka handelssystemets prissignal genom att annullera utsläppsrätter löpande inom EU ETS samt att skapa långsiktiga och transparenta regler för företagen som omfattas av EU ETS. Trilogförhandlingar mellan rådet och inleddes och en preliminär överenskommelse nåddes . Överens- kommelsen godkändes av rådet och kommer att behandlas i . 51.3Ansvarsfördelning samt utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning och skogsbruk presenterade europeiska kommissionen ett förslag till en ansvarsfördelningsförordning (ESR) mellan medlemsstaterna gällande utsläppsminskningsmålet för de sektorer som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter för perioden –2030 (se fakta- promemoria 2015/16:FPM124). presenterades ett förslag till en förordning som inkluderar växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) som en separat del i EU:s ramverk för klimat och energi till 2030 (se faktapromemoria 2015/16:FPM125). På miljörådet antogs en allmän inriktning om Överläggning om LULUCF ägde rum med miljö- och jordbruksutskottet Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med om båda förslagen ägde rum och . I förhandlingen om ESR har bl.a. drivit att stora överskott av utsläppsenheter bör undvikas då detta minskar omställningstrycket inom ståndpunkt har också varit att en så ambitiös startpunkt som 2017/18:118 möjligt bör användas för att begränsa det förväntade överskottet och att flexibiliteterna, som t.ex. möjligheterna att spara och handla med utsläpps- utrymme, behöver utformas på ett sätt som värnar systemets ambitionsnivå och miljömässiga integritet. I förhandlingen om LULUCF har bl.a. drivit att referensnivån för skogsbruk bör baseras på prognos om framtida hållbara avverkningsnivå utan hänsyn till tidigare av- verkningsnivåer och att de bör beräknas av medlemsländerna själva. Trilogförhandlingar mellan rådet, kommissionen och inleddes . nådde en preliminär överenskom- melse med rådet om ESR och LULUCF . 52 Naturresurser och biologisk mångfald Att bevara biologisk mångfald är en av vår tids stora miljöutmaningar. För att bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald är internationellt samarbete av högsta vikt, såväl inom EU som globalt. Globala åtgärder samordnas inom EU-samarbetet. Handlingsplan för natur, människor och miljö Efter utvärdering av naturvårdsdirektiven presenterade kommissionen en handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet (se faktapromemoria 2016/17:FPM87). Handlingsplanen syftar till ett bättre genomförande av direktiven och betonar lokal förankring. Rådsslutsatser förhandlades fram i miljörådet . Rådsslutsatserna välkomnar kommissionens handlingsplan, lyfter fram vikten av att engagera intressenter starkare och erkänner planens potential att komma närmare målet att hejda förlusten av biologisk mångfald inom EU . Överläggning i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . 53 Kemikalier och avfall EU:s kemikaliepolitik syftar till att skydda människor och miljön mot farliga kemikalier och säkra att avfallet kan tas om hand på ett miljömässigt bra sätt och utnyttjas som resurs. Problematiken med negativa effekter på hälsa och miljö orsakade av farliga ämnen är gräns- överskridande och förstärks av en globaliserad ekonomi. Vetenskapliga kriterier för att fastställa Regeringen har verkat för att kriterierna för hormonstörande ämnen i växtskyddsmedels- respektive biocidförordningen ska vara baserade på vetenskap och spegla den höga skyddsnivå som lagstiftaren syftat till. Regeringens insatser har bidragit till vissa förbättringar jämfört med kommissionens förslag. har regeringens uppfattning förblivit att de beviskrav som ställs upp i kriterierna är mycket höga jämfört med beviskraven för andra särskilt farliga ämnen, till exempel cancer- framkallande ämnen. Kriterierna tar heller inte tillräcklig hänsyn till de utmaningar som finns med att bevisa orsakssamband i de komplexa biologiska system som hormonsystemen utgör. Kommissionen har antagit kriterier för hormonstörande ämnen i för biocider och i om växtskyddsmedel. Vid miljörådsmötet avgav en deklaration att föra till rådsprotokollet eftersom rådet beslutade att inte invända mot den delegerade akten för biocidförordningen. När det gäller genomförandeakten för växtskyddsmedel, som röstade emot i den ständiga kommittén , lade en reservation till protokollet till rådets beslut att inte invända mot genom- förandeakten. beslutade att invända mot genom- förandeakten för växtskyddsmedel som därmed inte kunde träda i kraft. Kommissionen fick i ständiga kommittén stöd av en kvalificerad majoritet för ett reviderat förslag anpassat till Europaparla- mentets invändning. Även röstade emot. Kriterier för hormonstörande ämnen i biocidförordningen har publicerats och ska tillämpas från . Informationstillfälle med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . EU:s medlemsstater har tagit ställning till ett förslag från kommissionen om ett förnyat godkännande för glyfosat – det mest använda växtskyddsmedlet i världen. Behandlingen av förslaget har initialt ägt rum i den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. Den europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) har granskat alla till- gängliga studier om glyfosat och kommit till slutsatsen att det inte finns grund för att klassificera glyfosat som cancerframkallande. Echas slutsats kompletterar den europeiska livsmedelssäkerhetsmyndighetens (Efsa) tidigare arbete. Kommissionens ursprungliga förslag var ett förlängt godkännande . Regeringen har verkat för en bred kompromiss kring glyfosat med målsättningen att miljö och hälsa sätts främst. Regeringen har också ansett att det är viktigt att respektera vetenskapliga bedömningar och att följa reglerna. Kommissionen kunde inte samla en kvalificerad majoritet i den omröstning som genomfördes i den ständiga kommittén . 2017/18:118 behandling i omprövningskommittén röstade en kvalificerad majoritet för förslaget om fem års förnyat godkännande. röstade för förslaget och välkomnade beskedet från kommissionen om att se över hur transparensen i underlagen kan ökas. lade också fram det egna förslaget om att de utredningar som redan gjorts om glyfosat ska kompletteras med en utredning om ämnets påverkan på ekosystemen. har kommissionen gett in sitt svaromål på stämningsansökan mot kommissionen till tribunalen och ytterligare skriftväxling mellan parterna har ägt rum. yrkar att tribunalen ska ogiltigförklara ett beslut om att ge ett företag tillstånd för användning av blykromater. , och har intervenerat till stöd för . Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) har intervenerat till stöd för kommissionen. DEL 11 UTBILDNING, UNGDOM, KULTUR EU-politiken på utbildningsområdet syftar till att främja samarbete mellan medlemsstaterna och stödja dem i arbetet med att vidareutveckla sina utbildningssystem, men den omfattar inte harmonisering av Väl genomtänkta initiativ på utbildningsområdet ger ett stort mervärde samhällsekonomiskt genom positiv påverkan på flera 50.1 Slutsatser om mångfaldspräglad Utgångspunkten för rådsslutsatserna, som antogs på rådet för utbildning, ungdom, kultur och idrott (UUKI) , är att följa upp bl.a. Paris- deklarationen om främjande av aktivt medborgarskap och gemensamma demokratiska värderingar, tolerans och icke-diskriminering. slutsatserna betonar vikten av ett jämlikt utbildningsväsen där alla elever och studenter inkluderas oavsett bl.a. etnicitet, kön och sexuell läggning. Medlemsstaterna inbjuds att bl.a. främja ett allomfattande arbetssätt som det s.k. hela skolvärlden-synsättet och som andra relevanta aktörer inbegrips i, i syfte att främja en inkluderande högkvalitativ utbildning. Vidare uppmuntras det att det skapas fler möjligheter för ungdomar och vuxna att utveckla sina färdigheter inom bl.a. yrkesutbildningar. Rådsslutsatserna uppmärksammar också vikten av en högkvalitativ förskola för att minska ojämlikheter genom hela skolgången. Kommissionen inbjuds att bl. a främja ett fortsatt erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna om hur de skapar mångfald och en inkluderande Överläggningar med utbildningsutskottet och samråd med En europeisk referensram för kvalifikationer Kommissionen presenterade ett förslag till en reviderad rekommendation om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av och rådets rekommendation om en europeisk referensram för kvali- fikationer för livslångt lärande. Syftet med den europeiska referensramen var att göra kvalifikationer tydligare och lättare att jämföra inom EU. Rekommendationen har skapat ett aktivt samarbete mellan medlemsstaterna som respekterat medlemsstaternas olikheter. reviderade rekommendationen innebär bl.a. att principerna för 2017/18:118 kvalitetssäkring nu omfattar samtliga kvalifikationer som ingår i referensramen, samt att utreda möjligheterna att göra det möjligt att jämföra tredjeländers nationella och regionala referensramar för kvalifika- tioner med den europeiska referensramen. Den nya rekommendationen antogs vid . Överläggningar med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 54.3Rådets slutsatser om utveckling av skolan och utbildning av hög kvalitet presenterade kommissionen ett meddelande om utveckling av skola och utbildning av hög kvalitet för en bra start i livet. Rådsslutsatserna som är rådets svar på detta meddelande antogs på . Slutsatserna utgår från tre prioriterade områden: att medlemsstaterna bör arbeta för att utveckla skolor av hög kvalitet och som är mer inkluderande; att medlemsstaterna bör stödja lärare och skolledare och att medlems- staterna bör arbeta för att skolsystemen ska bli mer ändamålsenliga, rättvisa och effektiva. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 54.4Rådets slutsatser om en ny EU-agenda för högre utbildning Kommissionen presenterade 2011 ett program för modernisering av den högre utbildningen, den s.k. moderniseringsagendan. Agendan har fungerat som en vägledning för det europeiska samarbetet inom den högre utbildningen. Den nya agendan som tagits fram, efter breda konsultationer med berörda parter, identifierar fyra prioriterade områden: 1) Kunskaper och färdigheter som behövs både för att lyckas i arbetslivet och möta de krav som ställs på ansvarsfulla samhällsmedborgare; 2) Möjliggöra ett brett deltagande i högre utbildning och ett livslångt lärande inklusive pedagogiskt nytänkande; 3) Utveckla den högre utbildningens roll i innovation och regional utveckling; 4) Vikten av uthållig finansiering och effektiv styrning inom universitet och högskola. Slutsatserna antogs vid . Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 54.5Rekommendation om uppföljning av utexaminerade I kommissionens meddelande ”En ny kompetensagenda för ” annonserades ökat fokus på data för att analysera behov och användning av kompetens i syfte att stödja utexaminerades utbildningsval och övergång till arbetsmarknaden. Kommissionen följde upp Skr. 2017/18:118 meddelandet med ett antal initiativ, däribland förslag till en rådsrekommendation om uppföljning av utexaminerade. tionen, som antogs på , innehåller förslag om att medlemsstaterna ska öka tillgången på data om utexaminerades etablering på arbetsmarknaden, inrätta system för uppföljning av examinerade och delta i ett nytt expertnätverk. En pilotstudie ska genomföras vars resultat sedan ska ligga till grund för ett eventuellt inrättande av ett uppföljnings- system på europeisk nivå. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 54.6Meddelande om stärkt europeisk identitet genom utbildning och kultur publicerade kommissionen ett meddelande om stärkt europeisk identitet genom utbildning och kultur (se faktapromemoria 2016/17: FPM 31). I meddelandet presenteras en vision om ett europeiskt område för utbildning med utgångspunkt i den nya kompetensagendan för och EU:s ungdomsinitiativ. Kommissionen vill med meddelandet peka på hur utbildning och kultur kan bidra till att hjälpa fler människor att hitta bra jobb, bättre svara mot kompetensbehoven på arbetsmarknaden och stärka EU:s förmåga att dra nytta av de stora förändringar som drivs fram av teknikrevolutionen och globaliseringen; samt stärka ett socialt rättvisare . Även om EU:s befogenheter inom utbildning och kultur inte tillåter harmonisering av medlemsstaternas lagar vill kommissionen peka på samarbetsåtgärder som bidrar till ökad rörlighet, ömsesidigt erkännande, utbyte av bästa praxis och förtroende. Till 2025 vill kommissionen för- verkliga en vision där utbildning, studier och forskning inte hindras av gränser. Mer än 90 miljoner, eller av EU:s medborgare, är ungdomar mellan . De två övergripande mål som ligger till grund för EU-samarbetet på ungdomsområdet 2010–2018 är att skapa fler och lika möjligheter för alla unga i utbildningen och på arbets- marknaden samt att främja alla ungas aktiva medborgarskap, sociala delaktighet och solidaritet. 55.1Slutsatser om att investera i unga och förordning om en solidaritetskår Idén om en europeisk solidaritetskår lanserades av kommissionens ordförande i talet om tillståndet i unionen. Meddelandet om den europeiska solidaritetskåren presenterades som en del av kommissionens nya initiativ riktade till ungdomar (se faktapromemoria 2016/17:FPM52). Initiativet syftar till att investera i ungdomar för att ge dem bättre möjligheter, bl.a. genom att stödja ungas engagemang i samhället och förbättra deras möjligheter på arbets- marknaden. Solidaritetskåren ska ge unga i EU fler möjligheter till lärande, arbete, rörlighet och att engagera sig i samhället. Solidaritetskåren föreslås bestå av två delar. Den första delen ska fokusera på volontärarbete och bygga vidare på den europeiska volontärtjänsten inom Erasmus+. Den andra delen ska fokusera mer på professionellt arbete bl.a. genom praktikplatser och anställningar. Tanken är att både de unga som deltar och de myndigheter, organisationer och företag som får del av de ungas arbete ska gynnas. Målet är att 100 000 unga ska ha registrerat sig i solidaritets- kåren till 2020. Rådsslutsatser om att investera i unga antogs på . Ett förslag om en förordning lades fram (se faktapromemoria 2016/17:FPM100) och antogs på rådsmötet för UUKI . Överläggningar med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . Överläggningar med kulturutskottet och samråd med ägde rum . 55.2Slutsatser om ungdomsarbetets roll Vid antogs rådsslutsatser om ungdomsarbetets möjligheter att stödja ungas utveckling av nödvändiga färdigheter som underlättar deras övergång till vuxen- och arbetslivet samt bidrar till ett aktivt medborgarskap. Överläggningar med kulturutskottet och samråd med ägde rum . 55.3Slutsatser om det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018 Det nuvarande europeiska ramverket för ungdomsfrågor löper ut /2019. utarbetades rådsslutsatser där kommande ordförandeskapstrio inbjuds att förbereda ett utkast till nytt ramverk för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018. Utkastet till nytt ramverk ska dels beakta kommissionens initiativ till en europeisk ungdomsstrategi efter 2018, dels rådsslutsatserna som bl.a. lyfter vikten av ett evidensbaserat arbete, ungdomsområdets tvär- sektoriella karaktär och vikten av en bred och inkluderande konsultation. Rådsslutsatserna antogs av . Överläggningar med kulturutskottet och samråd med ägde Skr. 2017/18:118 rum . 55.4Resolution om den strukturerade dialogen Formerna för den strukturerade dialogen, som är ett verktyg som EU:s medlemsstater enats om att använda på ungdomsområdet, kommer att ses över i samband med att revideras. Den strukturerade dialogen är ett forum för dialog mellan EU:s beslutsfattare och unga och ungdomsorganisationer som etablerades i samband med det svenska ordförandeskapet 2009. Arbetet med strukturella dialogen är cykliskt och innebär att respektive trio-ordförandeskap samordnar sig för ett gemensamt tema. Rådsresolutionen antogs vid . Överläggningar med kulturutskottet och samråd med ägde rum . 55.5Slutsatser om smart ungdomsarbete Rådsslutsatser om smart ungdomsarbete antogs på . Slutsatserna underströk att digitala media och teknologi är centrala delar i ett samhälles innovativa utveckling. Vidare lyfte slut- satserna fram att unga och ungdomsledare är viktiga aktörer på den digitala arenan där den tekniska utvecklingen erbjuder stora möjligheter när det gäller tillgång till information, stärka den personliga utvecklingen, skapa en plattform för kontakt och interaktion. Att inkludera den digitala arenan i ungdomsarbetet förväntas därmed bidra till större utrymme för kreativitet, självförverkligande och ett aktivt medborgarskap. Överläggningar med kulturutskottet och samråd med ägde rum . 56 Kultur, medier och idrott