prop · H50388 · 2018-02-13 00:00:00 — I stället förespråkar vi en ordning som medger att man anpassar framtidens domstolsorganisation så att den kan möta behov som inte kan förutses i detalj, men som den fortsatta samhällsutvecklingen ger upphov till. Detta förutsätter ett flexibelt system som inte belastas av inlåsningseffekter. Det är angeläget att domare ges förutsättningar att förkovra och specialisera sig. Den gällande ordningen erbjuder avsevärda möjligheter för domstolarna att utveckla domarnas yrkesroll samt de befintliga anställningarnas villkor och innehåll. 1 Förslag till lag (2011:000) om domstolar och domare Regeringen meddelar föreskrifter om tingsrätternas, hovrätternas, förvaltningsrätternas och kammarrätternas domkretsar. Hovrätt är överrätt i mål och ärenden som överklagas från tingsrätt. Hovrätt ska som första domstol ta upp mål om ansvar eller enskilt anspråk på grund av brott som i utövningen av anställningen eller uppdraget har begåtts av domare i tingsrätt. Hovrätt är i övrigt första domstol i mål och ärenden beträffande vilka detta föreskrivs i lag. Arbetet på hovrätt leds av en hovrättspresident. Om hovrätt är indelad i avdelningar leds arbetet på avdelning av hovrättspresidenten eller en hovrättslagman. Arbetet på annan dömande enhet leds av den ordinarie domare som hovrätten utser. är överrätt i mål och ärenden som överklagas från hovrätt. ska som första domstol ta upp mål om ansvar eller enskilt anspråk på grund av brott som i utövningen av anställningen eller uppdraget begåtts av statsråd, justitieråd, någon av ombudsmän, justitiekanslern, riksåklagaren, domare eller generaladvokat i Europeiska unionens domstol eller den som utövar något av dessa ämbeten eller av hovrättsdomare eller justitiesekreterare i . är i övrigt första domstol i mål och ärenden beträffande vilka detta föreskrivs i lag. Arbetet på leds av det justitieråd som är domstolens ordförande. Om är indelad i avdelningar leds arbetet på en avdelning av Högsta domstolens ordförande. Den som utnämnts att vara justitieråd tillika avdelningsordförande leder arbetet på annan avdelning. 1.överklagande av kammarrätts beslut enligt förvaltningsprocesslagen, 2.överklagande av annat beslut i förvaltningsärende som enligt lag eller instruktion för kammarrätterna görs hos domstolen och 3. mål som i övrigt enligt lag ska prövas av domstolen. prövar ansökningar om resning och återställande av försutten tid i andra fall än som anges i 2 §. Arbetet på leds av det justitieråd som är domstolens ordförande. Om är indelad i avdelningar leds arbetet på en avdelning av Högsta förvaltningsdomstolens ordförande. Den som utnämnts att vara justitieråd tillika avdelningsordförande leder arbetet på annan avdelning. Domare ska vara svensk medborgare. Den som är underårig, i konkurstillstånd eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte tjänstgöra som domare. Denna lag träder i kraft . 2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 1 kap. 1, 2 och 4–6 §§, 2 kap. 1–3, 4 b, 5 och 6 §§, 3 kap. 1–4 och 8 §§ samt 4 kap. 1, 2 och 4–11 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken till första avdelningen ska lyda ”Allmänna bestämmelser”, dels att rubriken till 1 kap. ska lyda ”Tingsrätts sammansättning”, dels att rubriken till 2 kap. ska lyda ”Hovrätts sammansättning”, dels att rubriken till 3 kap. ska lyda ”Högsta domstolens sammansättning”, dels att rubriken till 4 kap. ska lyda ”Fördelning av mål mellan domare,” dels att nuvarande 1 kap. 3 e § ska betecknas 1 kap. 6 § och nuvarande 4 kap. 10 a § ska betecknas 1 kap. 9 §, dels att den i 1 kap. 8 § och 2 kap. 4 a § gjorda hänvisningen till 4 kap. 10 a § ska bytas ut mot hänvisning till 1 kap. 9 §, dels att den nya 1 kap. 9 § ska ha följande lydelse, dels att det i balken ska införas fyra nya bestämmelser, 1 kap. 5 §, 2 kap. 5 §, samt 4 kap. 1 och 16 §§ av följande lydelse. När tre lagfarna domare ingår i tingsrättens sammansättning ska ordföranden vara ordinarie domare i tingsrätten. Minst ytterligare en ledamot ska vara eller ha varit ordinarie domare, hyresråd eller assessor. En domare som utsetts enligt 7 kap. 7 § lagen (2011:000) om domstolar och domare jämställs vid tillämpningen av första stycket med ordinarie domare. Om det finns särskilda skäl får tingsrätten för ett särskilt mål eller ärende förordna den som har varit ordinarie domare i tingsrätten eller den som är ordinarie domare i en annan tingsrätt att tjänstgöra som ordförande. När tre eller flera lagfarna domare ingår i hovrättens sammansättning ska ordföranden vara ordinarie domare i hovrätten. vara eller ha varit ordinarie domare eller hyresråd. 8 kap. 4 § lagen (2011:000) om vid tillämpningen av första stycket med ordinarie domare. Om det finns särskilda skäl får hovrätten för ett särskilt mål eller ärende förordna den som har varit ordinarie domare i hovrätten eller den som är ordinarie domare i en annan hovrätt att tjänstgöra som hur mål och ärenden ska fördelas Fördelningen får inte vara ägnad att påverka målens eller ärendenas Fördelningen ska vara baserad på i förväg fastställda objektiva kriterier som är ägnade att besluta att visst mål ska fördelas på annat sätt än vad som följer av Den som vid en tillämpning av bestämmelsen i 13 § inte skulle få handlägga ett mål, får inte heller vidta åtgärder som påverkar hur domstolen är jäviga får den domare som leder arbetet vid första stycket förordna domare vid annan domstol att handlägga målet. Denna lag träder i kraft . 3Förslag till lag om ändring i lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled Härigenom föreskrivs att i 44 § lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled ska ordet ”domsaga” bytas ut mot ”domkrets”. Denna lag träder i kraft . 4Förslag till lag om ändring i lagen (1933:269) om ägofred Härigenom föreskrivs att i 24 och 49 §§ lagen (1933:269) om ägofred ska ordet ”domsaga” bytas ut mot ”domkretsen”. Denna lag träder i kraft . 5Förslag till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Härigenom föreskrivs i fråga om förvaltningsprocesslagen (1971:291) att det i lagen ska införas 19 nya bestämmelser, 2 a–o §§, 24 a §, 30 a § och 41 a–b §§ samt rubriker närmast före 2 a §, 2 e § och 2 j § av följande lydelse. När två eller flera lagfarna När tre eller flera ska minst ytterligare en ledamot vara eller ha varit ordinarie En domare som utsetts enligt 11 kap. 4 § lagen (2011:000) om vid tillämpningen av första stycket med ordinarie domare. Om det finns särskilda skäl får förordna den som har varit ordinarie domare i kammarrätten eller den som är ordinarie domare i en annan kammarrätt att tjänstgöra som ordförande. I fråga om fördelning av mål mellan enskilda domare gäller bestämmelserna i 4 kap. 1 och 16 §§ . Denna lag träder i kraft . 6Förslag till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Härigenom föreskrivs att det i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister ska införas en ny paragraf, 3 kap. 2 a §, av följande lydelse. När Arbetsdomstolen sammanträder med tre lagfarna domare ska en ordförande eller en vice ordförande som tilldelats målet föra ordet. Minst en av de andra domarna ska vara ordförande eller vice ordförande i domstolen. Denna lag träder i kraft . 7 Förslag till lag om ändring i sjölagen (1994:1009) Härigenom föreskrivs att 18 kap. 10 § och 21 kap. 11 § sjölagen (1994:1009) ska ha följande lydelse. För en domsaga vars tingsrätt För tingsrätt som får ta upp får ta upp dispaschmål skall upprätta en förteckning, i förteckning, i vilken tas upp minst vilken tas upp minst tolv personer tolv personer som är kunniga i som är kunniga i handel och sjöfart handel och sjöfart och som är och som är lämpliga att tjänstgöra särskilda ledamöter i dispaschmål. Bland dem som tagits upp i tagits upp i förteckningen utser förteckningen utser rätten för varje rätten för varje mål tre för mål tre för tjänstgöring som Om på grund av förfall av förfall eller något annat hinder eller något annat hinder föreskrivet antal ledamöter inte kan utses från kan utses från förteckningen, utser rätten någon annan lämplig person annan lämplig person att vara att vara särskild ledamot. En särskild ledamot skall vara Den särskilda ledamoten har rätt till ersättning av allmänna medel enligt bestämmelser som meddelas 11 kap. 7 § får inte ledamoten har rätt till ersättning av bestämmelser som meddelas av Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1995:1081. 1Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Härigenom föreskrivs att 16 kap. 3 § utlänningslagen (2005:716) ska ha följande lydelse. Om rätten vid handläggningen av ett mål i Migrationsöverdomstolen finner att avgörandet kan få stor principiell betydelse får målet eller, om det kan ske, en viss fråga i målet avgöras av Migrationsöverdomstolen med sju lagfarna ledamöter. Om rätten vid handläggningen av ett mål i Migrationsöverdomstolen finner att avgörandet kan få stor principiell betydelse får målet eller, om det kan ske, en viss fråga i målet avgöras av Migrationsöverdomstolen med sju lagfarna ledamöter, varvid presidenten eller en ska vara ordförande och övriga ledamöter vara eller ha varit ordinarie domare. Denna lag träder i kraft . 9Förslag till lag om ändring i lagen (2007:73) om tingsrätts behörighet i vissa fall Härigenom föreskrivs att i 1 § lagen (2007:73) om tingsrätts behörighet i vissa fall ska ordet ”domsaga” bytas ut mot ”domkrets” och ordet ”domsagor” mot ”domkretsar”. Denna lag träder i kraft . Efter remiss har yttranden över betänkandet En reformerad domstolslagstiftning (2011:42) lämnats av ombudsmän, domstolens ledamöter, , , Hovrätten över och , Hovrätten för , Hovrätten för Nedre , Hovrätten för , Attunda tingsrätt, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Högsta förvaltningsdomstolens ledamöter, i , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, i , i , i , , , , , , , , vid , vid , , , Arbetsdomstolen, Kommuner och Landsting, , Akademikers (), , och . har beretts tillfälle att yttra sig, men har inte hörts av. Sammanfattning av departementspromemorian Mellanchefsstrukturen i domstol och nya befordrade domaranställningar utan chefskap m.m. (Ds 2013:41) I promemorian lämnas förslag på tre områden, nämligen utformning och reglering av den framtida strukturen för mellanchefer i tingsrätt, förvaltningsrätt, hovrätt och kammarrätt, utformning och reglering av nya befordrade domaranställningar utan chefskap samt reglering av ordförandeskapet vid handläggning i juristkollegial sammansättning. I det följande sammanfattas våra huvudsakliga förslag och bedömningar. Våra överväganden om mellanchefsstrukturen i tingsrätt, förvaltningsrätt, hovrätt och kammarrätt utgår från följande utgångspunkter. Domstolsledningens uppgift är att skapa bästa möjliga förutsättningar för domstolarna att tillgodose samhällsmedborgarnas berättigade krav på domstolarnas verksamhet. För att domstolarna ska kunna fullgöra sin samhällsuppgift måste de kunna attrahera en kompetent och engagerad personal. En viktig uppgift för domstolsledningen är därför att se till att domstolarna är moderna och väl fungerande arbetsplatser. Frågor om chefsstrukturen är centrala för domstolarnas inre organisation. En domstolschef bör ha goda möjligheter att bestämma hur organisationen ska utformas och vilka anställningar som behöver finnas vid domstolen. är det av stor vikt att tillsättningen av chefsdomare är förenlig med principen om domares självständighet och med regeringens uttalanden om ett öppet och transparent utnämningsförfarande. Domstolarnas behov är varierande och dessutom föränderliga . Regelverket som styr chefsstrukturen bör därför vara flexibelt och ge utrymme för olika organisationslösningar och för organisationsförändringar. innebär domstolarnas särskilda ställning att det behöver finnas en viss ordning och stabilitet. Flera faktorer har lett till att större krav ställs på domstolarnas ledning, inklusive mellancheferna. Bland dessa kan särskilt framhållas – att domstolarna har blivit allt större, – att domstolarna ofta arbetar i större arbetslag med flera domare i varje, – att medarbetarna har högre förväntningar på ett nära chefskap i vardagen, – att personalansvaret har blivit mer betungande och – att en föränderlig omvärld och en ökande måltillströmning, inte minst av stora och komplicerade mål, ställer krav på ett kontinuerligt arbete med att förbättra verksamhetens effektivitet och kvalitet. I fråga om mellanchefsstrukturen har det ingått i uppdraget att överväga vad som bör vara förbehållet av regeringen utnämnda chefsdomare. Vi gör bedömningen att uppgiften att utöva chefskap över ordinarie domare bör vara förbehållen av regeringen utnämnda chefsdomare och således inte bör kunna delegeras åt exempelvis enhetschefer som domstolen själv förordnar. Vi föreslår att bestämmelser om detta införs i nya paragrafer i respektive domstolsinstruktion. Genom detta skapas en tydlig åtskillnad mellan utnämnda chefsdomare och internt förordnade chefer. Andra arbetsuppgifter än chefskap över ordinarie domare bör domstolen fritt kunna delegera även till andra än utnämnda chefsdomare. Ändringarna innebär inte något hinder mot att domstolarna själva förordnar enhetschefer eller motsvarande utan enbart en begränsning av vilka uppgifter som får delegeras åt en sådan internt förordnad chef. Vi har även haft i uppgift att överväga de stora domstolarnas behov av chefsdomare på mer än en mellanchefsnivå. Vi anser att det visserligen kan föreligga ett sådant behov hos några få stora domstolar men att dessa behov kan uppfyllas även utan att det införs någon ny typ av domaranställningar på chefsnivå. Så kan i underrätterna t.ex. ske genom att vissa chefsrådmän ges en överordnad, samordnande roll eller genom att man har mer än en chefsrådman på en avdelning, varvid en av dem utses av domstolen att vara avdelningens administrativa chef. Motsvarande lösningar är möjliga för överrätterna. Vi lämnar mot denna bakgrund, och med hänsyn till att många uppgifter även kommer att kunna delegeras till andra än av regeringen utnämnda chefsdomare, inte något förslag om inrättande av nya domaranställningar på chefsnivå. Nya befordrade domaranställningar utan chefskap Våra överväganden om nya befordrade domaranställningar utan chefskap och personlig befordran för domare utgår från följande utgångspunkter. Nya befordrade domaranställningar utan chefskap ska, ifall de införs, finnas vid domstolar som har ett verksamhetsbehov av sådana anställningar bottnande i kraven på effektivitet och kvalitet. Det bör därför inte komma i fråga att på förhand bestämma antalet anställningar över landet eller att bestämma att sådana anställningar ska finnas vid alla domstolar. Införande av nya befordrade anställningar utan chefskap är bara en åtgärd av flera för att höja domaryrkets attraktionskraft. När det gäller frågan om nya befordrade domaranställningar utan chefskap föreslår vi följande. I underrätterna införs en befordrad domaranställning utan chefskap. Befattningen kallas rättsråd. Till anställningen knyts uppgiften att delta vid avgörande av mål och ärenden där det finns särskilda skäl för att en befordrad domare deltar samt att särskilt följa domstolens rättskipning och verka för en enhetlig rättstillämpning. införs successivt allteftersom ett behov uppstår, främst när en Prop. 2017/18:88 domaranställning blir ledig. avgör om domstolen ska ges Bilaga 4 tillåtelse att anställa ett rättsråd. och beslutas av regeringen enligt lagen (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare. Till rättsråd kan den utses som har uppvisat stor juridisk skicklighet. Gedigen erfarenhet av och visad skicklighet i dömande verksamhet bör ha ett stort meritvärde i tillsättningsärendena. Det bör tas fram en kravprofil för anställning som rättsråd. Denna bör i anställningsärendet kunna kompletteras med de specifika önskemål som domstolen har om kompetensprofil m.m. Det bör enligt vår bedömning inte införas någon ny typ av befordrade domaranställningar utan chefskap i överrätterna. Om det behövs bör i stället fler råd, tillika vice ordförande på avdelning kunna anställas. Även i fortsättningen bör det vara möjligt för överrätterna att rekrytera vice ordförande med ledaregenskaper, allt utifrån domstolens behov. Någon möjlighet till personlig befordran för domare bör inte införas. Ordförandeskapet i kollegial sammansättning Tingsrätt, förvaltningsrätt, hovrätt och kammarrätt Frågan om vem som ska vara ordförande vid kollegial handläggning i tingsrätt, hovrätt och kammarrätt är delvis oreglerad, delvis reglerad i förordning. För förvaltningsrätternas del är frågan oreglerad. Vi gör följande bedömningar och lägger fram följande förslag. Föreskrifter om behörighet att vara ordförande vid kollegial handläggning med två eller flera lagfarna domare och om hur ordföranden utses bland dem bör finnas i lag, nämligen i nya paragrafer i 1 och 2 kap. (tingsrätt och hovrätt) samt i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar (förvaltningsrätt och kammarrätt). Ordföranden vid kollegial handläggning i tingsrätt och förvaltningsrätt ska som huvudregel vara ordinarie domare i den aktuella domstolen eller i en domstol inom samma domstolsslag, eller vara en av regeringen anställd befordrad domare i domstolen eller i en domstol av samma slag. Ordföranden vid kollegial handläggning i hovrätt och kammarrätt ska som huvudregel vara ordinarie domare i den aktuella domstolen eller i en domstol av samma slag, eller vara en av regeringen anställd befordrad domare i domstolen eller i en domstol av samma slag. Om det finns särskilda skäl får den som har varit ordinarie domare i domstolen eller i en domstol av samma slag, eller beträffande underrätterna även vid en överrätt inom samma domstolsslag, förordnas att, för ett visst mål eller för , vara ordförande vid handläggning med mer än en lagfaren domare. I fråga om utseende av ordförande ska huvudregeln vara att den lagfarna domare i rätten som har högst befattning, eller om ingen av dem har högre befattning än de andra, den som är äldst i anställningen, ska vara ordförande. Det ska gå att göra undantag från huvudregeln om det finns särskilda skäl. Vi föreslår vidare att lagreglerna om ordförandeskap vid kollegialhandläggning kompletteras med verkställighetsföreskrifter som tas in i domstolarnas instruktioner. Dessa ska i korthet innebära att beslut att förordna en tidigare ordinarie domare att vara ordförande fattas av respektive domstol. För underrätterna föreslås gälla att sådana beslut får delegeras endast åt en chefsrådman. Sammansättningsreglerna avseende hovrätterna och kammarrätterna justeras så att det ställs högre krav på medverkan av ordinarie domare eller en av regeringen anställd befordrad domare vid kollegial handläggning. Sammansättningsreglerna för tingsrätterna anpassas till den nya möjligheten att använda den som har varit ordinarie domare som ordförande så att kravet på ordinarie domares medverkan inte sänks. Vi föreslår även vissa andra ändringar i domstolsinstruktionerna. Vi föreslår att föreskrifter om ordförandeskapet vid kollegial handläggning i och införs i 3 kap. respektive lagen om allmänna förvaltningsdomstolar. Föreskrifterna föreslås utgöra en kodifiering av det som redan gäller och innebär följande. När flera ledamöter ingår i rätten i och ska den ordinarie ledamot som har högst befattning vara ordförande. Om ingen av de ordinarie ledamöterna har högre befattning än de andra ska den i anställningen äldsta av dem vara ordförande. En bestämmelse i kammarrättsinstruktionen som rör ordförandeskap vid förstärkt sammansättning i Migrationsöverdomstolen förs över till 16 kap. 3 § utlänningslagen (2005:716). Bestämmelser om ordförandeskap vid kollegial sammansättning i förordningen (1988:1137) med instruktion för Arbetsdomstolen och förordningen (1988:346) med instruktion för Patentbesvärsrätten förs över till lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister respektive lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten. Omröstningsreglerna i justeras så att det, vid en reglering som innebär att det är möjligt med avsteg från principen om att den främste bland de lagfarna domarna ska vara ordförande, inte framstår som oklart i vilka situationer som ordföranden har utslagsröst. Det klargörs också att huvudregeln är att ordföranden ska säga sin mening sist av de domare som är lagfarna. Vi anser att de nya reglerna bör träda i kraft och bedömer att så kan ske tidigast . Domstolar som vid ikraftträdandet har en inre organisation som innebär att de har delegerat chefskap över ordinarie domare åt andra än utnämnda chefsdomare (t.ex. åt internt förordnade enhetschefer) ges tid att anpassa sig till de nya reglerna. För dem gäller förbudet mot sådan delegering inte före . I övrigt bedömer vi att det inte behövs några särskilda övergångsbestämmelser. 1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att nuvarande 2 kap. 4 b § ska betecknas 2 kap. 4 c §, dels att 1 kap. 2 §, 16 kap. 1 och 4 §§ samt 29 kap. 1 och 3 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas tre nya paragrafer, 1 kap. 3 f §, 2 kap. 4 b § och 3 kap. 5 c §, av följande lydelse. Vid handläggning med två eller flera lagfarna domare gäller följande. Ordföranden ska vara ordinarie domare i tingsrätt eller hovrätt eller en sådan eller chefsrådman i tingsrätt eller ett sådant rättsråd i tingsrätt som av regeringen är anställd . Om det finns särskilda skäl får den som har varit ordinarie domare i tingsrätt eller hovrätt förordnas att, för ett visst mål eller ärende eller för , vara ordförande. Den bland de lagfarna domarna som har högst befattning ska vara ordförande. I fall då ingen av de lagfarna domarna har högre befattning än de andra ska den bland dem som är äldst i anställningen vara ordförande. Om det finns särskilda skäl får någon annan av de lagfarna domarna än den som har högst befattning eller är äldst i anställningen vara ordförande. Vid handläggning med tre eller flera ledamöter gäller följande. Ordföranden ska vara ordinarie domare i hovrätt eller en sådan eller ett sådant hovrätts- råd tillika vice ordförande på avdelning som av regeringen är särskilda skäl får den som har varit ordinarie domare i hovrätt förordnas att, för ett visst mål eller ärende eller för , vara Den bland de lagfarna domarna som har högst befattning ska vara I fall då ingen av de befattning än de andra ska den bland dem som är äldst i Om det finns särskilda skäl får någon annan av de lagfarna domarna än den som har högst befattning eller är äldst i anställningen vara ordförande. Vid handläggning med två eller flera ledamöter ska den ordinarie ledamot som har högst befattning vara ordförande. Om ingen av de ordinarie ledamöterna har högre befattning än de andra ska den i anställningen äldsta av dem vara ordförande. Yppas vid överläggning till dom Om det vid en överläggning till eller beslut skiljaktiga meningar, skall omröstning ske. Vid omröstning skall den yngste i rätten först yttra sig och sedan yngste i rätten yttra sig först. var efter annan, såsom de hava Därefter ska ledamöterna yttra sig säte i rätten. Har målet beretts av allt eftersom de har säte 1 Senaste lydelse 1969:244. viss ledamot, säge han först sin mening. angive de skäl, varå han grundar sin mening. Av de ledamöter som är lagfarna ska ordföranden säga sin mening sist. Om en av ledamöterna har berett målet ska dock han eller hon alltid säga sin mening först. Var och en ska ange skälen för sin mening. Yppas vid omröstning flera än Om det vid en omröstning två meningar, utan att någon enligt framförs flera meningar än två 3 § skall gälla, och är fråga om utan att någon av dem enligt 3 § penningar eller annat, som utgör ska gälla och det är fråga om