prop · H503161 · 2018-03-13 00:00:00 — Samma bedömning bör enligt regeringen göras när det gäller uppgifter om i arbetslöshet, att låntagaren är anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen och övriga uppgifter som i ärenden om körkortslån är av samma karaktär som uppgifter i ärenden om studiestartsstöd. Uppgifterna bedöms inte ha ett högre skyddsvärde i ärenden om körkortslån än i ärenden om studiestartsstöd. Ett sekretesskydd motsvarande det som finns i 28 kap. 9 § offentlighets- och sekretesslagen bedöms av regeringen vara tillräckligt för att skydda den enskildes integritet och även beakta intresset av insyn i ärenden om körkortslån. Arbetsförmedlingen anför att promemorian saknar en hänvisning till 28 kap. 12 a § offentlighets- och sekretesslagen och ett resonemang kring bestämmelsens tillämplighet i ärenden om körkortslån. Paragrafen innehåller i dess lydelse bestämmelser om sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden när uppgiften förekommer i ärende om etableringsinsatser och i ärende om ersättning som kan lämnas för deltagande i etableringsinsatser. Sekretess för sådana uppgifter gäller om det inte står klart att uppgifterna kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. För det fall det i ärenden om körkortslån skulle komma att finnas ett behov av uppgifter från Arbetsförmedlingen som omfattas av sekretess enligt 28 kap. 12 a § offentlighets- och sekretesslagen gör regeringen följande bedömning när det gäller behovet av sekretesskydd hos CSN. De uppgifter som skulle kunna komma i fråga bedöms vara uppgifter av ett sådant slag att ett sekretesskydd motsvarande det som finns i 28 kap. 9 § offentlighets- och sekretesslagen bedöms vara tillräckligt för att skydda den enskildes integritet. Ett sådant skydd bedöms också beakta intresset av insyn i ärenden om körkortslån. I sammanhanget kan också noteras att körkortslånet är en förmån som en enskild kan söka. Det är alltså frivilligt för en enskild att ansöka om lånet. Arbetsförmedlingen anför även att konsekvensen av promemorians förslag blir att uppgifter som har ett starkt sekretesskydd hos Arbetsförmedlingen i stor utsträckning kan komma att bli offentliga hos CSN och att det därför finns anledning att överväga om även uppgifterna hos CSN ska omfattas av ett starkt sekretesskydd eller att se över den sekretessreglering som gäller för Arbetsförmedlingen. påpekar får en sekretessreglering med motsvarande sekretesskydd som 28 kap. 9 § offentlighets- och sekretesslagen till följd att samma uppgifter omfattas av olika starkt sekretesskydd hos Arbetsförmedlingen och CSN. Att en uppgift har ett starkt sekretesskydd i en verksamhet hindrar inte att den kan omfattas av ett mindre starkt sekretesskydd i annan verksamhet eftersom sekretessen för uppgifter är en avvägning mellan behovet av integritetsskydd för den enskilde och allmänintresset av insyn i det ärende där uppgiften förekommer. Regeringen har gjort bedömningen att ett sekretesskydd som motsvarar den 2017/18:161 nuvarande regleringen i 28 kap. 9 § offentlighets- och sekretesslagen är tillräckligt för uppgifter från Arbetsförmedlingen i ärenden om körkortslån. Regeringen anser mot bakgrund av detta att det inte finns något behov av att i detta sammanhang överväga ändringar i den sekretessreglering som gäller för Arbetsförmedlingen. Är ett sekretesskydd motsvarande det som finns i 28 kap. 9 § offentlighets- och sekretesslagen tillräckligt även för uppgifter om körkortstillstånd i ärenden om körkortslån hos CSN? Ett krav för att beviljas utbetalning av körkortslån enligt den tänkta regleringen är att låntagaren har ett körkortstillstånd. Beslutet om körkortstillstånd fattas av Transportstyrelsen och grundas bland annat på en bedömning av den sökandes lämplighet att ha körkort. För ärenden om prövning av lämpligheten gäller enligt 29 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen sekretess för uppgift om den enskildes hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider betydande men om uppgiften röjs. Ett beslut om körkortstillstånd omfattas dock enligt bestämmelsen inte av sekretess. För sin ärendehantering av körkortslån behöver CSN ett intygande från den aktuella trafikskolan om att låntagaren har ett körkortstillstånd. Regeringen bedömer att uppgiften om körkortstillstånd inte är mer skyddsvärd hos CSN än hos Transportstyrelsen, där uppgiften är offentlig. Uppgiften kommer därför inte att omfattas av sekretess i ärenden om körkortslån hos CSN enligt en sekretessbestämmelse med motsvarande skydd som 28 kap. 9 § offentlighets- och sekretesslagen. Är ett sekretesskydd motsvarande det som finns i 28 kap. 9 § offentlighets- och sekretesslagen tillräckligt även för uppgifter från i ärenden om körkortslån hos CSN? CSN kommer enligt den tänkta regleringen av körkortslån att från få uppgifter om överskott och underskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital för låntagarna. Uppgifterna kommer att ha betydelse för bedömningen av nedsättning av återbetalningsbelopp. Enligt 27 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen råder absolut sekretess i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller fastställande av underlag för bestämmande av skatt eller som avser fastighetstaxering för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Sekretess gäller vidare i verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen. Enligt 27 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretessen enligt 27 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen, med vissa undantag, inte beslut varigenom skatt eller pensionsgrundande inkomst bestäms eller underlag för bestämmande av skatt fastställs. I 4 kap. studiestödslagen finns bestämmelser om nedsättning av årsbelopp när det gäller återbetalning av studielån. Enligt 4 kap. 14 § studiestödslagen får årsbeloppet sättas ned till en viss procent av låntagarens inkomst. Som inkomst räknas enligt bestämmelsen det belopp som utgör summan av låntagarens överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital under betalningsåret. I förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar finns bestämmelser om lån till hemutrustning och återbetalning av sådana lån. Enligt 18 § får CSN bevilja anstånd med betalningen av amortering och ränta eller nedsättning av beloppen om låntagaren har betalningssvårigheter. Av 19 § följer att bedömningen av om låntagaren har betalningssvårigheter ska göras med utgångspunkt i den beräknade sammanräknade årsinkomsten av tjänst, näringsverksamhet och kapital för låntagaren och låntagarens make eller sambo. Av 6 § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet framgår att det på begäran av CSN ska lämnas ut uppgifter ur beskattningsdatabasen i den utsträckning det behövs för kontroll av ansökningar om uppskov med betalning av studiemedelsavgifter i fråga om studiestöd och om avskrivning av studieskuld, för kontroll av ansökningar om studiestöd, om nedsättning av årsbelopp och om avskrivning av studielån samt fastställande av årsbelopp eller för kontroll av ansökningar om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar samt ärenden om återbetalning av sådana lån. De uppgifter som ska lämnas ut till CSN med stöd av bestämmelsen är uppgifter om överskott och underskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital samt uppgifter om registrering i sjömansregistret. får alltså sådana uppgifter lämnas till CSN. De uppgifter som CSN enligt den tänkta regleringen av körkortslån behöver från bedöms inte skilja sig från de uppgifter som CSN får från i ärenden om studiestöd och lån till hemutrustning. Som tidigare nämnts omfattas uppgifter om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i ärenden om studiestöd och lån till hemutrustning av sekretess enligt 28 kap. 9 § offentlighets- och sekretesslagen om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Regeringen gör bedömningen att det inte finns något behov av ett starkare sekretesskydd för uppgifter från i ärenden om körkortslån än i ärenden om studiestöd och lån till hemutrustning. Ett sekretesskydd motsvarande det som finns i 28 kap. 9 § offentlighets- och sekretesslagen bedöms därmed vara tillräckligt för att skydda den enskildes integritet och även beakta intresset av insyn i ärenden om körkortslån. Är ett sekretesskydd motsvarande det som finns i 28 kap. 9 § offentlighets- och sekretesslagen tillräckligt även för uppgifter från och trafikskolor i ärenden om körkortslån hos CSN? När det gäller uppgifter från om avlagda kunskapsprov och körprov, godkända kunskapsprov och körprov och betalningar för sådana prov samt uppgifter från trafikskolor om låntagares inskrivning vid viss trafikskola och betalningar för körkortsutbildning görs bedömningen att det är uppgifter av sådant slag som inte motiverar ett starkare sekretesskydd för låntagarna än ett skydd som motsvaras av det som 28 kap. 9 § offentlighets- och sekretesslagen ger. Ett sådant skydd bedöms också väl avvägt i förhållande till intresset av insyn i ärenden om körkortslån hos CSN. 2017/18:161 Bestämmelsen i 28 kap. 9 § offentlighets- och sekretesslagen bör utvidgas till att omfatta uppgifter i ärenden om körkortslån hos CSN Mot bakgrund av ovanstående bedömningar anser regeringen att det i ärenden om körkortslån hos CSN finns behov av en sekretessbestämmelse som skyddar uppgifter som rör en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden. En sekretessbestämmelse med samma skydd för låntagarna som 28 kap. 9 § offentlighets- och sekretesslagen utgör enligt regeringens bedömning en lämplig avvägning mellan intresset av skydd för den personliga integriteten och intresset av insyn i dessa ärenden. Detta kan uppnås genom att tillämpningsområdet för 28 kap. 9 § offentlighets- och sekretesslagen utvidgas till att även omfatta ärenden om körkortslån. En sådan utvidgning medför att den nu gällande systematiken i offentlighets- och sekretesslagen behålls i den meningen att de sekretessbestämmelser som särskilt avser CSN finns samlade i en paragraf. Bestämmelsen i 28 kap. 9 § offentlighets- och sekretesslagen bör därför utvidgas till att även omfatta ärenden om körkortslån. Sekretessens räckvidd är för dessa ärenden begränsad till att enbart gälla hos CSN. Regeringen har gjort bedömningen att det inte finns något behov av andra ändringar i offentlighets- och sekretesslagen med anledning av det kommande körkortslånet när det gäller satsningens första steg, dvs. där målgruppen för lånet är vissa arbetslösa. Om det skulle uppkomma behov av ändringar på grund av det andra steget, där målgruppen är tänkt att utvidgas till vissa unga som avslutat en gymnasieutbildning, får regeringen återkomma med förslag på sådana ändringar. Trafikskolors roll i lånesystemet Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om trafikskolors skyldighet att i ärenden om körkortslån lämna uppgifter om elever. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. promemorian föreslogs inte någon begränsning till ärenden om kör- Remissinstanserna: BIL , i , , kommun, , Svenskt Näringsliv, , och till- styrker eller ställer sig positiva till förslaget. har inget att anföra mot förslaget givet att nödvändiga kontrollfunktioner byggs in i systemet och att rapporteringen på ett rimligt sätt belastar trafikskolans administration. är enligt också nödvändigt med en översyn av hela förarutbildningssystemet. () och Datainspektionen har syn- punkter på bestämmelsens utformning. Datainspektionen avstyrker den i promemorian föreslagna utformningen av bestämmelsen på grund av att normgivningsbemyndigandet är betydligt vidare än syftet med uppgifts- Prop. 2017/18:161 skyldigheten eftersom det inte begränsas till att handla om ärenden om Övriga remissinstanser har inte särskilt kommenterat förslaget eller framfört några invändningar mot det. Skälen för regeringens förslag Det bör införas en skyldighet för trafikskolor att lämna uppgifter till CSN om låntagares körkortstillstånd och betalningar för körkortsutbildning Körkortslån är på samma sätt som studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) avsett att kunna lämnas utan att någon särskild kreditprövning av den sökande görs. Det är därför av stor vikt att det finns metoder för att säkerställa att de medel som lånas ut för att finansiera körkortsutbildning används på avsett sätt. Det är indirekt också ett sätt för staten att öka sannolikheten för att lånet kommer att återbetalas. Den som har ett körkort ökar sina chanser att få ett arbete och därmed en inkomst som kan användas för att betala tillbaka lånet. Ett effektivt kontrollsystem minskar därmed kreditrisken för staten. I en kontroll av hur utlånade medel används är uppgifter om låntagarnas deltagande i och betalning av körkortsutbildning på trafikskolor en nödvändighet. Det är rimligt att anta att risken för fel och fusk ökar när ett kontrollsystem bygger på uppgifter från låntagarna själva jämfört med om kontrollen bygger på uppgifter från tredje man, exempelvis en utbildningsanordnare. För att kontrollen ska vara säker och i möjligaste mån förhindra att beslut om utbetalning av lån baseras på felaktiga eller falska uppgifter bör uppgifterna lämnas från trafikskolorna till CSN. I 3 kap. körkortslagen (1998:488) finns bestämmelser om bland annat förutsättningar för utfärdande av körkort. Enligt 3 kap. 1 § körkortslagen får körkort utfärdas för den som har körkortstillstånd, är permanent bosatt i eller studerar här, har uppnått en viss ålder och avlagt godkänt förarprov. Ett körkortstillstånd är alltså normalt sett en förutsättning för att ett körkort ska kunna utfärdas. I 3 kap. 7 a § körkortslagen anges vissa undantag från kravet på innehav av körkortstillstånd. I 4 kap. körkortslagen finns bestämmelser om övningskörning och krav för övningskörning. Av 4 kap. 1 § körkortslagen följer bland annat att det, med vissa undantag, krävs körkortstillstånd för att en person ska få övningsköra. Undantagen från krav på körkortstillstånd för utfärdande av körkort och övningskörning i vissa fall gäller bland annat för personer som redan har körkort med behörighet B, vilka inte är tänkta att omfattas av möjligheten till körkortslån. Körkortslånet är tänkt att kunna lämnas för utbildning för B-körkort, dvs. till personer som inte alls har körkort med behörighet B. Mot bakgrund av att det som huvudregel krävs ett körkortstillstånd för att en person ska få övningsköra och för att ett körkort ska kunna utfärdas bör en reglering om lån till körkort innehålla bestämmelser om att körkortstillstånd är ett krav för att lånemedel ska betalas ut. Eftersom ett körkortstillstånd krävs för övningskörning inhämtar trafikskolorna denna uppgift från eleverna när de skriver in sig på trafikskolan. Uppgiften finns alltså normalt sett hos trafikskolorna. För att få ett enkelt och effektivt 2017/18:161 kontrollsystem för såväl låntagarna som CSN bör trafikskolan till CSN lämna uppgift om att låntagaren har ett körkortstillstånd. Det finns ingen reglering om att trafikskolor är skyldiga att lämna uppgifter om elever till CSN. För att säkerställa att de utlånade medlen används på avsett sätt och för att minska kreditrisken för staten bör det införas en skyldighet för trafikskolor att lämna uppgifter om elever. En sådan uppgiftsskyldighet bör omfatta både att uppgifter ska lämnas och att de ska vara korrekta. Den skyldighet som trafikskolorna ges i form av en uppgiftsskyldighet bedöms vara proportionell i förhållande till den nytta som uppgiftsskyldigheten bidrar till. anser att det, mot bakgrund av det nuvarande förarutbildningssystemets brister, är angeläget att det i systemet finns kontrollfunktioner av såväl förarprov som utbildning. I syfte att förstärka elevens ställning, förståelse och insikt i sin CSN- lånefinansierade utbildningsprocess bör det enligt tidigt krävas någon form av obligatorisk kontrollfunktion för trafikskolor och att dessa då blir skyldiga att göra en individuell utbildningsplan med en första uppskattning av utbildningens beräknade omfattning. Att trafikskolorna gör en sådan individuell utbildningsplan med en första uppskattning av utbildningens beräknade omfattning som föreslår kan enligt regeringens mening naturligtvis vara till fördel för låntagarna. Någon reglering i det avseendet bör dock enligt regeringen inte införas . Mot bakgrund av de brister som anser finns i förarutbildningssystemet anser förbundet även att införandet av ett körkortslån ytterligare stärker nödvändigheten av en översyn av hela förarutbildningssystemet i syfte att utforma ett mer effektivt system med fokus på kunskaper. När det gäller frågan om en översyn av förarutbildningssystemet kan regeringen konstatera att en sådan översyn inte omfattas av detta lagstiftningsärende. En uppgiftsskyldighet för trafikskolor kräver stöd i lag Införandet av en skyldighet för trafikskolor att lämna uppgifter till en myndighet måste enligt 8 kap. 2 § första stycket 2 regeringsformen (RF) jämförd med 8 kap. 3 § första stycket RF ha stöd i lag då det är fråga om skyldigheter för enskilda. De uppgifter som CSN behöver för sin kontroll är huvudsakligen uppgifter om låntagarnas namn, personnummer, adress och körkortstillstånd samt uppgifter om vilka belopp som låntagarna betalat för körkortsutbildningen. Det bedöms inte vara fråga om ett sådant uppgiftslämnande som omfattas av 2 kap. 6 § andra stycket RF, dvs. ett sådant uppgiftslämnande som utgör ett betydande intrång i den personliga integriteten och som innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden och därmed endast får ske genom lag (2 kap. 20 § RF). Det är därför möjligt att bemyndiga regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter på området (8 kap. 3 § första stycket och 10 § RF). Placering av uppgiftsskyldigheten och straffrättsliga konsekvenser av placeringen Skyldigheter för trafikskolor regleras i huvudsak i lagen (1998:493) om trafikskolor och i förordningen (1998:978) om trafikskolor. För att hålla samman bestämmelserna om vilka skyldigheter som finns för trafikskolor är det lämpligt och ändamålsenligt att även reglera ett bemyndigande om trafikskolors skyldighet att lämna uppgifter i lagen om trafikskolor. Av 9 § lagen om trafikskolor framgår att den som driver trafikskola utan tillstånd eller utan att följa i lagen eller med stöd av lagen meddelade föreskrifter döms till böter. Den nya uppgiftsskyldigheten för trafikskolor kommer därmed att omfattas av straffbestämmelsen i lagen om trafikskolor. Om en trafikskola inte fullgör sin rapporteringsskyldighet får det till effekt att den enskilde låntagaren inte kommer att få nästa utbetalning. Detta kan innebära att den skuldsättning som låntagaren redan ådragit sig riskerar att inte komma till nytta eftersom låntagaren då inte kan eller åtminstone får svårt att fortsätta sin körkortsutbildning. En felaktig rapportering kan få till följd att offentliga medel betalas ut på ett oriktigt sätt. Enligt regeringens mening är en lämplig påföljd för överträdelser av uppgiftsskyldigheten i form av utebliven eller felaktig rapportering att dessa omfattas av straffbestämmelsen i 9 § lagen om trafikskolor. Det ger även en enhetlig påföljdsreglering i lagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör få möjlighet att meddela föreskrifter om uppgiftsskyldigheten för trafikskolor När det gäller den närmare regleringen av uppgiftsskyldigheten, bland annat vilka uppgifter som ska lämnas, aktualiserar den ett behov av bestämmelser av sådan detaljerad art att den enligt regeringens bedömning lämpligen bör utformas på förordningsnivå. En alltför snäv utformning av lagtexten skulle också kunna försvåra en senare förändring av kontrollsystemet om ett sådant behov skulle uppkomma. Bestämmelsen om uppgiftsskyldighet i lagen om trafikskolor bör därför utformas som ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om trafikskolors skyldighet att lämna uppgifter om elever. CSN anser att promemorians delegationsbestämmelse är för allmänt hållen och ifrågasätter behovet av en bestämmelse som öppnar för uppgiftsskyldighet till andra än CSN. CSN anser därför att den föreslagna uppgiftsskyldigheten för trafikskolor ska begränsas till CSN. Även Datainspektionen har synpunkter på promemorians delegationsbestämmelse. Datainspektionen avstyrker den i promemorian föreslagna utformningen av bestämmelsen på grund av att normgivningsbemyndigandet är betydligt vidare än syftet med uppgiftsskyldigheten eftersom det inte begränsas till att handla om ärenden om körkortslån. Datainspektionen föreslår att bemyndigandet ändras till att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om trafikskolors skyldighet att i ärenden om körkortslån lämna uppgifter om elever. När det gäller frågan om delegationsbestämmelsens utformning anser regeringen, i likhet med CSN och Datainspektionen, att bestämmelsen bör utformas på ett sådant sätt att den begränsas till uppgifter som behövs för 2017/18:161 CSN:s handläggning av ärenden om körkortslån. Regeringen anser att det är tillräckligt att i bestämmelsen ange att bemyndigandet omfattar uppgifter i ärenden om körkortslån, vilket även är vad Datainspektionen föreslår. Det bedöms inte finnas något behov av att i bestämmelsen, som CSN nämner, också lägga till att uppgiftsskyldigheten gäller i förhållande till CSN. Med den föreslagna utformningen blir normgivningsbemyndigandets tillämpningsområde tydligt avgränsat. Befintliga normgivningsbemyndiganden i lagen om trafikskolor finns samlade i 10 §. En bestämmelse om trafikskolors skyldighet att i ärenden om körkortslån lämna uppgifter om elever bör därför införas i samma paragraf. Regeringen avser att i förordning meddela nödvändiga föreskrifter om uppgiftsskyldigheten. Utgångspunkten är att föreskrifterna i fråga ska utformas på ett sådant sätt att de inte skapar onödig administration för trafikskolorna, något som också påpekat vikten av. Uppgiftsskyldigheten bedöms vara förenlig med EU:s dataskyddsförordning Europarlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), nedan kallad dataskyddsförordningen, ska tillämpas . En av de grundläggande förutsättningarna för att behandling av personuppgifter ska vara i enlighet med dataskyddsförordningen är att behandlingen är laglig. Vad som utgör en laglig grund för behandling anges i artikel 6 i dataskyddsförordningen. Personuppgifter får endast behandlas om minst ett av de villkor som anges i artikel 6.1 a–f i dataskyddsförordningen är uppfyllt. För att personuppgiftsbehandling ska vara i enlighet med dataskyddsförordningen krävs också att villkoren i förordningens artikel 5 är uppfyllda. Artikel 5 behandlar principer för behandling av personuppgifter, bland annat att uppgifterna ska behandlas på ett lagligt, korrekt och öppet sätt i förhållande till den registrerade samt att uppgifterna ska samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och inte senare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål. Vissa kategorier av personuppgifter är till sin natur särskilt integritetskänsliga och därmed särskilt skyddsvärda. Villkoren för behandling av sådana särskilda kategorier av personuppgifter anges i artikel 9 i dataskyddsförordningen.