prop · H50390 · 2018-03-20 00:00:00 — De nordiska samarbetsministrarna fattade beslut om ett nytt mandat för , för perioden –2021. I mandatet höjdes ambitionsnivån för det antal gränshinder som rådet ska klara av . Vikten av ett tätare samarbete med ministrar och nationella nätverk samt arbetet med gränshinder som gäller näringslivet underströks. Inom sektorn för regional utveckling har en långsiktig produktionslösning av gränsregional statistik ännu inte kommit till stånd. har arbetet pågått via det finska ordförandeskapsprojektet som ska avrapportera sin verksamhet . leder representant arbetet inom gränshinderrådet och gränshinderfrågor kommer även inkluderas som en stående punkt på samarbetsministrarnas möten. Nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt Under ledning av har det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet fortsatt att utvecklas, såväl när det gäller engagemanget för närområdesfrågorna som för utökad samverkan kring globala frågor och den internationella utvecklingen. Samarbetena inom ramen för det informella nordiska utrikespolitiska samarbetet, de nordiska utrikesministrarna () och det nordisk-baltiska samarbetet (NB8) är fortsatt prioriterade, inte minst i ljuset av den senaste tidens utveckling i det östra grannskapet och i vårt närområde. har det samordnande ansvaret för N5 och NB8. På det nordiska utrikesministermötet under norskt värdskap diskuterades bl.a. fördjupat nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete, läget i EU inklusive brexit och , säkerhetsläget i närområdet, , nordiskt agerande i förhållande till och plats i . har utrikesministermöten i NB8-format samt med Visegrad- 4-länderna (, , och ) genomförts. Vid mötena behandlades bl.a. regional säkerhet, transatlantiskt samarbete, Östliga partnerskapet och samarbete inom EU och FN. Den 29–hölls ett informellt nordiskt statsministermöte i . Vid mötet diskuterades relationen med , , i FN och G20, samarbete inom regionala organisationer, brexit, arbetet mot extremism och terrorism, digitalisering samt klimatfrågor. Under sessionsvecka möttes de nordiska statsministrarna och utrikesministrarna i . Vid statsministermötet diskuterades frågor som och , Europafrågor, global säkerhet samt extremism och anti-radikalisering. Statsministrarna träffades även i nordiskt-baltiskt format. Utrikesministrarna diskuterade FN-frågor inklusive FN-reform och , aktuella säkerhetspolitiska utmaningar (t.ex. , , och ), säkerheten i och , EU-frågor, transatlantiskt samarbete samt regionala ordförandeskap 2018. Det nordiska FN-samarbetet på det utrikespolitiska området är omfattande och tätt och dialogen mellan de nordiska länderna och har fortsatt bl. a inom det s.k. e-PINE-formatet där även de baltiska länderna ingår. Det nordiska stödet till den svenska kandidaturen till har varit centralt. Arbetet med det nordiska kvinnliga medlingsnätverket som grundades i , har intensifierats och fördjupats. har nätverket bidragit till syriska, afghanska, colombianska och burundiska fredsansträngningar. Nätverket syftar till att höja nordisk kompetens på medlingsområdet och är en del i det gemensamma arbetet för att stärka kvinnors deltagande i fredsprocesser. 2017/18:90 4 Nordiskt samarbete inom försvar och Utvecklingen av försvarssamarbetet mellan de nordiska länderna fortsätter inom Nordefco, där fokus legat på att skapa förutsättningar för en gemensam luftlägesbild, tillträdesfrågor och förmågehöjande samarbeten. Under finskt ordförandeskap har viktiga framsteg gjorts avseende samarbetet kring alternativa landningsbaser där även har anslutit sig. undertecknade försvarsministrarna från , , och ett samförståndsavtal för att inleda fredstida samarbete kring utbyte av luftlägesinformation (Norecas). Den militära nivån har fått i uppdrag att genomföra avtalet och därmed införskaffa nödvändiga system. Arbetet med att förenkla för de nordiska ländernas försvarsmakter att verka på varandras sjö, luft och landområden i fredstid har också fortskridit. Flygvapencheferna i , , , och har undertecknat en avsiktsförklaring rörande utvecklingen av övningen Exercise till en kvalificerad flygövning, s.k. flaggnivå. leder det fortsatta planeringsarbetet. Planering för ett samnordiskt bidrag till FN:s insats Minusma, med ett nordiskt mobilt träningsteam, har påbörjats under svensk ledning. har bidragit till Minusma med taktisk flygtransport inom ramen för en nordisk-portugisisk-belgisk rotation. Fördraget om nordiskt samarbete på försvarsmaterielområdet mellan , , och trädde i kraft . Det nordiska krisberedskapssamarbetet fortsatte i enlighet med de s.k. Hagadeklarationerna I och II respektive 2013. var ordförande för samarbetet som syftar till att stärka de nordiska ländernas förmåga att motstå och hantera allvarliga olyckor och kriser som kan drabba ett eller flera länder i . Den försämrade säkerhetspolitiska situationen i regionen och den föränderliga hot- och riskbilden underströks på det senaste ministermötet i . har samarbetet fortskridit i linje med detta. Samarbetet mellan och är mycket nära och omfattande, bl.a. inom EU-frågor, FN-frågor, nordiskt och nordisk-baltiskt samarbete, näringslivets integration samt fördjupat samarbete i säkerhets- och försvarspolitiska frågor. Det fördjupade försvarssamarbetet mellan och har tagit betydande steg framåt. Besöksutbytet har varit fortsatt omfattande på alla nivåer , liksom tjänstemannautbytet. Ett exempel är då de nordiska statscheferna var inbjudna till . Regeringen har fortsatt stödja finsk-svenska projekt med medel för nordiskt samarbete. I Stortingsvalet fick förnyat förtroende av väljarna om än med färre mandat, och bildade regering med Fremskrittspartiet. fick sin första kvinnliga utrikesminister, . Tre av de tyngsta ministerposterna, statsminister, finansminister och utrikesminister, innehas därmed av kvinnor. är fortsatt, vid sidan av , viktigaste handelspartner och därutöver är gränshandeln mellan länderna betydande. Det bilaterala försvarssamarbetet har bland annat förstärkts genom att försvarsattachéer återinförts i respektive land. Ett fortsatt intensivt bilateralt besöksutbyte skedde på alla politiska nivåer mellan och . fortsatte ett tätt besöksutbyte på regerings-, riksdags- och myndighetsnivå mellan och . upphörde idkontrollerna som tillämpats vid gränsövergången mellan och . Regeringen beslutade att förlänga gränskontrollerna , och återigen . slöt de svenska och danska regeringarna ett avtal om en finansieringslösning för det gemensamt ägda bolaget . har 4 miljoner invånare och utgör sinnebilden för det svensk-danska samarbetet. Flaggskeppet är ESS, European Spallation Source. Arbetet med att undanröja gränshinder inom regionen har fortsatt i samarbete med regionala och nationella aktörer. omfattar regioner och kommuner på båda sidorna av och arbetar bl. a med att kartlägga och lösa gränshinder i regionen. 2017/18:90 5.4 Förbindelserna mellan och är fortsatt mycket goda, och besöksutbytet har varit tätt trots att det politiska livet i har präglats av en del turbulens. Efter endast 10 månader vid makten tvingades statsminister avgå till följd av en rättsskandal. Nyval hölls och tillträdde en ny trepartiregering under statsminister (Vänster-gröna). Förberedelser för ett statsbesök av president . pågick och besöket genomfördes . Besöket fokuserade på främjande av hållbart bostadsbyggande, medicinskt forskningssamarbete och det gemensamma språk- och kulturhistoriska arvet. I ingår , , , , , , och . Samarbetet består av en regional och en nationell nivå. Det nationella ordförandeskapet för roterar mellan de fyra förstnämnda länderna och lämnades över från till i samband med utrikesministermötet i . Vid samma möte överlämnades även det regionala ordförandeskapet från Kainuu, till Finnmark, . I samband med mötet delades kulturstipendium ut till stipendiater från , , och . Ett miljöministermöte hölls i , och en parlamentarikerkonferens anordnades i , . Ett första urfolkstoppmöte hölls i , . har arbetet inom femtontal arbetsgrupper fortsatt och en del av projektverksamheten har bedrivits med stöd från . Inom miljöarbetsgruppen har framtagandet av regionala klimatplaner fortsatt. Action Plan on Climate Change for the Barents Cooperation har uppdaterades och ytterligare tre särskilt miljöutsatta områden kunde tas bort från listan över Barents Environmental Hot Spots. anordnades sök- och räddningsövningen Barents Rescue i . har tagit fram ett nytt arktiskt samarbetsprogram för perioden –2021. Målet med programmet är att hållbar utveckling av de arktiska områdena och goda levnadsvillkor för befolkningen genom att fokusera på fem dimensioner: planeten, befolkningen, tillväxt och välstånd, fred och partnerskap. 2017/18:90 har fortsatt bevilja finansiering till projekt med fokus på klimat och en hållbar utveckling i . innehar ordförandeskapet i och kommer överlämna ordförandeskapet till för perioden –2021. har en process för att ta fram en ny strategisk plan för Arktiska rådets arbete påbörjats. har inom fortsatt driva på bl. a resiliensarbetet och ett våtmarksprojekt. 7 Förberedelser inför ordförandeskap 2018 har genomfört omfattande förberedelser inför ordförandeskapet i samt samordningsansvaret för det informella utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet i N5 och NB8 som övertog från . Ett ordförandeskapsprogram med samlade prioriteringar för Nordiska ministerrådets verksamhet har sammanställts. Ordförandeskapsprogrammet bygger på tre tematiska kapitel – ett inkluderande, innovativt och hållbart samt öppet och tryggt – med digitalisering som en röd tråd. Fyra särskilda ordförandeskapsprojekt har tagits fram, som igångsätts och kommer löpa . Flera av sektorerna har även tagit fram egna sektorsprogram för att konkretisera prioriteringar inom respektive område. En kommunikationsstrategi samt en kommunikationsplan togs fram för att profilera ordförandeskapsprogrammet inklusive informationssidor på både interna och externa webbsidor. Inför övertagandet av samordningsansvaret för N5 och NB8 har svenska prioriteringar för det informella utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet sammanställts och distribuerats till övriga länder. inleddes ordförandeskap i Östersjöstaternas råd och . tog över ordförandeskapet i Östersjöstaternas råd och kommer att lämna över ordförandeskapet till . Ordförandeskapsprogrammet har tre fokusområden: hållbarhet, kontinuitet och anpassningsförmåga till förändringar och nya utmaningar för samarbetet. övertog ordförandeskapet för från vid ett utrikesministermöte i . Det svenska ordförandeskapet löper fram och fokuserar på hållbar utveckling utifrån de ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionerna. Jämställdhet, ungdomar, synlighet samt ett stärkt Barentssamarbete är även prioriterade områden. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , M , , , , , Hellmark , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar skrivelse Nordiskt samarbete 2017