prop · H503270 · 2018-06-12 00:00:00 — problem att effektivt planera och bedriva verksamheten om rätten till föräldrapenning utvidgas genom att det bortses från föräldraledighetslagens begränsningsregel. Eftersom ledigheten avser en begränsad period som endast aktualiseras ett fåtal gånger per barn och arbetstagaren är skyldig att anmäla den planerade ledigheten till arbetsgivaren senast i förväg eller så snart det är möjligt före ledigheten, är regeringens bedömning att företag och övriga anställda inte torde påverkas nämnvärt om ledighet för inskolning undantas från föräldraledighetslagens begränsningsregel samt att eventuella problem sannolikt bör vara begränsade och hanterbara. anser att regeringen inte bör gå vidare med förslaget innan förslagen i betänkandet Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn (SOU 2017:101) har behandlats. Regeringens förslag grundar sig emellertid på ett tillkännagivande från (bet. 2014/15:SfU3 punkterna 5 och 10, rskr. 2014/15:48). Mot bakgrund av tillkännagivandet anser regeringen att det inte är lämpligt att invänta den fortsatta beredningen av nämnda betänkande. 5.2Åtgärder inom tillfällig föräldrapenning Regeringens förslag: Kravet på anmälan för tillfällig föräldrapenning ska tas bort. Rätten till tillfällig föräldrapenning för tid före ansökan ska begränsas. Tillfällig föräldrapenning ska inte lämnas tillbaka än före den dag då ansökan om sådan föräldrapenning kom in till . Detta ska dock inte gälla om det finns synnerliga skäl för att tillfällig föräldrapenning ändå bör lämnas. Tidsbegränsningen ska inte heller gälla i fråga om sådan tillfällig föräldrapenning som lämnas när föräldrar avstår från att utföra förvärvsarbete i samband med att ett barn har avlidit. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser som berör frågan tillstyrker promemorians förslag eller har inget att invända. Några instanser ställer sig positiva till förslaget med vissa förbehåll alternativt avstyrker förslaget helt eller till vissa delar. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) ställer sig positiv till förslaget men framhåller vikten av en väl fungerande kontroll i ärenden om tillfällig föräldrapenning. ISF påpekar vidare att anmälan inte längre anses vara motiverad ur kontrollhänseende eftersom gör de huvudsakliga kontrollerna först i samband med ansökan om tillfällig föräldrapenning. ISF menar vidare att eftersom behovet av kontroll inom förmånen är stort kan det vara olyckligt att slopa 2017/18:270 anmälningskravet innan det grundligt har utretts hur kontrollen i allmänhet kan utvecklas. avstyrker förslaget och betonar att det saknas anledning att slopa anmälningsskyldigheten för den tillfälliga föräldrapenningen. menar att det anses rimligt att samma regler gäller för anmälningsplikt avseende såväl föräldrapenning som tillfällig föräldrapenning. Vidare framhåller att sedan frånvarointyget slopades har användandet av tillfällig föräldrapenning ökat, vilket ställer särskilda krav på arbete för att förhindra fel och fusk med förmånen. menar därför att anmälningsskyldigheten bör kvarstå för att inte ytterligare försvåra möjligheter att beivra fusk och missbruk av Skälen för regeringens förslag Kravet på anmälan av tillfällig föräldrapenning bör tas bort Syftet med anmälningsskyldigheten för tillfällig föräldrapenning har framför allt varit att ska kunna kontrollera att villkoren för förmånen är uppfyllda samt att myndigheten ska kunna samordna olika förmåner och begära in handlingar och förbereda för kommande utbetalningar av ersättning. I och med att anmälan inkommer får möjlighet att begära in kompletterande handlingar och förbereda kommande utbetalningar av ersättning. Det är dock först när själva ansökan om tillfällig föräldrapenning inkommer som kan avgöra om och i så fall vilka ytterligare underlag som krävs för att kunna bedöma rätten till ersättning. kontrollerar av ärendena med tillfällig föräldrapenning mot arbetsgivare. Arbetsförmedlingen avseende arbetslöshetsförsäkring och etablerings- ersättning för att förhindra dubbel kompensation. samordningen görs dock först när ansökan om tillfällig föräldrapenning I och med detta fyller anmälan inte längre någon reell Föräldrar som behöver vara hemma för att vårda sjukt barn har enligt undersökningar som gjort angett att anmälan till som barnet insjuknar är lågt prioriterat. ska föräldrarna lösa vem som ska vara hemma med barnet, meddela arbetsgivare samt anmäla barns frånvaro till förskola och skola och vårda barnet. Det förekommer att föräldrarna först någon dag senare inser att de behöver ge in en anmälan till . När föräldern sedan ansöker om förmånen, vilket kan göras först efter det att anmälan gjorts, kommer de enligt regelverket att avkrävas en anledning till den sena anmälan. Domstolspraxis visar dock att det i regel inte finns skäl att neka ersättning på grund av sen anmälan om övriga villkor för rätt till ersättning är uppfyllda. har i syfte att förenkla för föräldrarna inom nuvarande regelverk och har utvecklat självbetjäningstjänsterna på sådant sätt att det blir enklare för föräldrarna att anmäla tillfällig har också effektiviserat handlägg- ningen och möjliggjort ytterligare automatisering trots anmälningsplikten. Trots genomförda åtgärder återstår dock grundproblemet för föräldrarna, nämligen att de måste genomgå två moment: anmälan vid första ersättningsdagen och sedan en ansökan när sjukdomsperioden är avslutad. Detta ska göras trots att anmälan inte fyller någon egentlig funktion och utgör ett onödigt administrativt moment för . och Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) påpekar att samma regler bör gälla för anmälningsplikt avseende såväl föräldrapenning som tillfällig föräldrapenning. De påtalar vidare att sedan frånvarointyget slopades har användandet av tillfällig föräldrapenning ökat, vilket ställer krav på arbete för att förhindra fel och fusk med förmånen. anför att anmälningsplikten för tillfällig föräldrapenning inte fyller någon funktion ur kontrollsynpunkt eftersom det är först vid ansökan om förmånen som kontrollinsatser kan påbörjas. Mot bakgrund av detta anser regeringen att ett slopande av anmälningskravet för tillfällig föräldrapenning inte innebär försämrade förutsättningar för kontroll. Det är dessutom så att använder riskbaserade kontroller för högre träffsäkerhet kring felaktiga ansökningar, och inte heller där är anmälningsplikten en viktig faktor. handläggning påverkas inte heller av skillnader mellan föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning då förmånerna hanteras separat. Regeringen bedömer att skälen för att slopa anmälningskravet anses väga tyngre då det sammanfattningsvis förenklar för föräldrar som ansöker om tillfällig föräldrapenning och det minskar administration. Mot bakgrund av ovanstående föreslår därför regeringen att anmälningsplikten vid tillfällig föräldrapenning ska tas bort. Regeringens förslag innebär således att anmälningsskyldighet kvarstår endast i fråga om föräldrapenning. 1984/85:78 (s. 75 f.) anförs att skilda bestämmelser för anmälningsplikten inom föräldraförsäkringen medför problem bl.a. när det gäller att informera föräldrarna. De skilda reglerna ansågs även innebära administrativa olägenheter bl.a. vid samordning av olika förmåner. Det går visserligen inte att utesluta att det informationsmässigt sett blir mer komplicerat när reglerna inte är desamma för föräldrapenning som för tillfällig föräldrapenning, men eftersom förslaget innebär en lättnad i kraven på vad föräldrar måste göra för att få rätt till tillfällig föräldrapenning får detta anses motiverat. Rätten till föräldrapenning för tid före ansökan bör begränsas I praktiken är det enligt ovanligt att föräldrar dröjer med att ansöka om tillfällig föräldrapenning. Enligt statistik hos myndigheten har av samtliga ansökningar om tillfällig föräldrapenning vid barns sjukdom kommit in till räknat från den i den period ansökan avser. När det gäller tillfällig föräldrapenning för ledighet i samband med barns födelse är motsvarande siffra . Regeringen anser att när kravet på anmälan tas bort bör det införas en gräns avseende för hur före ansökan som tillfällig föräldrapenning ska lämnas. En begränsning av den tid under vilken en förälder i efterhand kan ansöka om förmånen medför att får bättre möjlighet att kontrollera att föräldern uppfyller villkoren för rätt till ersättning och att samordna olika Regeringen föreslår att bestäms så att tillfällig föräldra- penning inte lämnas tillbaka än före den dag då ansökan om sådan ersättning kom in till . överensstämmer med vad som gäller för föräldrapenning enligt 12 kap. 12 a § socialförsäkringsbalken, förkortad SFB. är en förmån avsedd att täcka inkomstförlust till följd av vård av barn. Det är då rimligt att föräldern ansöker om förmånen inom en närliggande tid i relation till när inkomstbortfallet uppstod. kan inte anses vara motiverad. Med hänsyn till att oförutsedda situationer kan uppstå som kan förhindra eller försvåra en ansökan skulle det vidare enligt regeringens mening vara olämpligt med än den nu När möjligheten att ansöka om tillfällig föräldrapenning för retroaktiv tid stramas upp kan det finnas ömmande fall där föräldrarna kan ha haft goda skäl till att inte ha ansökt om förmånen . Det bör därför enligt regeringens mening finnas en möjlighet att i undantagsfall bevilja föräldrarna förmånen även tillbaka än innan ansökan kom in till . I likhet med vad som gäller i fråga om föräldrapenning för tid före ansökan enligt 12 kap. 12 a § SFB bör därför tillfällig föräldrapenning få lämnas tillbaka, om det finns synnerliga skäl. Det föreslagna undantaget för synnerliga skäl bör tillämpas på samma sätt som undantaget som avser föräldrapenning (se prop. 2013/14:4 s. 73). Vidare bör enligt regeringens mening ett särskilt undantag gälla för tillfällig föräldrapenning när ett barn har avlidit. Det krävs ingen anmälan för att en förälder ska kunna få tillfällig föräldrapenning när ett barn under har avlidit (se 11 kap. 12 § och 13 kap. 31 e § SFB). Avsikten med förslagen är inte att förändra regleringen för tillfällig föräldrapenning som lämnas i samband med att ett barn har avlidit. situationer bör därför undantas från den föreslagna bestämmelsen om en begränsning av förmånen tillbaka i tiden. Det stora flertalet ansökningar om tillfällig föräldrapenning inkommer till från den i den period ansökan avser. Detta betyder att den absoluta majoriteten av föräldrar utan problem bör kunna ansöka inom den period som förslaget Förslaget innebär emellertid en begränsning avseende tidpunkten för ansökan som inte finns , och i några fall kommer den föreslagna tidsperioden att överskridas om ansökningsmönstret även fortsättningsvis ser ut som . I dessa senare fall skulle sökanden sannolikt inte beviljas ersättningen om en gräns enligt förslaget infördes. gör bedömningen att det antal fall där ansökan kommer in från anmälan är så pass få att den omständigheten inte bör hindra att en tidsgräns för ansökan införs, speciellt då det enligt förslaget ska finnas en möjlighet att frångå tidsgränsen under vissa förutsättningar. utan större bekymmer kunna anpassa sitt beteende till den föreslagna regleringen med tydlig information om vad som gäller. kassan ansvarar för att information om vilken tidsgräns som gäller finns tillgänglig på myndighetens hemsida och i lämpliga Prop. 2017/18:270 självbetjäningstjänster. 5.2.2Tillfällig föräldrapenning vid deltagande i kurs för att lära sig vårda barnet Regeringens förslag: Tillfällig föräldrapenning ska kunna lämnas till flera föräldrar för samma barn och tid när föräldrarna avstår från förvärvsarbete i samband med att de deltar i en kurs som ordnas av en sjukvårdshuvudman i syfte att lära sig vårda barnet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser som berör frågan tillstyrker promemorians förslag eller har inget att invända. Några instanser ställer sig positiva till förslaget med vissa förbehåll alternativt avstyrker helt eller vissa delar av förslaget: Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och i () tillstyrker förslaget men påpekar att definitionen av kurssamordnaren, ”kurs som anordnas av sjukvårdshuvudman” är alltför snäv och att denna möjlighet även bör omfatta deltagande vid motsvarande kurser som ordnas av andra aktörer. har inget att invända mot förslaget men vill poängtera att förslaget medför en utökad personkrets som får rätt till ledighet vilket skulle kunna leda till vissa svårigheter för arbetsgivare vid planering av verksamheter. avstyrker förslaget i avvaktan på att remissvaren i betänkandet Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn (SOU 2017:101) har behandlats och menar att förslagen avseende föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning bör anpassas till och hanteras med utgångspunkt i de förslag som utredningen lämnar för att inte ytterligare komplicera regelverket. Företagarna menar att de inte har möjlighet att ta ställning för eller emot förslaget då de anser att förslaget saknar konsekvensanalys för företagare och arbetsgivare. De påtalar vidare att det är rimligt att anta att arbetstagare kommer vara borta från arbetsplatsen i större utsträckning då regelverket blir mer generöst. Skälen för regeringens förslag: Samhällets stöd ska vara flexibelt och anpassas efter att föräldrars och barns situationer kan se olika ut. Barnets bästa ska eftersträvas i stödets utformning. Föräldrar till sjuka barn eller barn med funktionsnedsättning är en grupp som kan ha svårt att få ihop vardagen och kan ha ett stort stödbehov. Det är angeläget att underlätta situationen för dessa föräldrar. Föräldrar till ett sjukt barn eller ett barn med funktionsnedsättning kan inte få tillfällig föräldrapenning för samma barn för att besöka en i behandling av barnet eller för att lära sig vårda barnet eller för att delta i en kurs som ordnas av sjukvårdshuvudman i samma syfte. Det innebär att föräldrarna kan behöva gå på utbildningar och besök vid olika tillfällen för att båda ska kunna få tillfällig föräldrapenning, om de avstår från förvärvsarbete för 2017/18:270 detta. Eftersom sådana kurser ofta hålls vid endast ett fåtal tillfällen får föräldrarna inte möjlighet att kunna ta del av de kunskaper som kursen eller besöket på institutionen medför, vilket är negativt för barnet. Det kan även inverka negativt på jämställdheten mellan föräldrarna då det försvårar för föräldrarna att dela på ansvaret för barnet. För att föräldrarna ska kunna gå på utbildning kan en förälder få ersättning från föräldraförsäkringen för detta medan en annan förälder som vill delta i samma kurs måste ta tjänstledigt utan lön eller semester. Detta kan påverka familjens ekonomi negativt. Regeringen föreslår därför att föräldrar till ett sjukt barn eller ett barn med funktionsnedsättning ska ha rätt till tillfällig föräldrapenning för samma barn och tid när föräldrarna deltar i en kurs som anordnas av en sjukvårdshuvudman för att lära sig vårda barnet. Förslaget gäller enbart rätt till tillfällig föräldrapenning för samma barn och tid för föräldrar när de deltar i kurs för att lära sig vårda barnet. I övriga situationer som ger rätt till tillfällig föräldrapenning, där det inte redan i nuvarande lagstiftning ges rätt till ersättning för samma barn och tid, bedöms det inte finns samma behov av föräldrarnas rätt att avstå från förvärvsarbete. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och () framför att definitionen på kurssamordnaren, ”kurs som anordnas av sjukvårdshuvudman” är alltför snäv och att denna möjlighet även bör omfatta deltagande vid motsvarande kurser som ordnas av andra aktörer. Regeringen konstaterar i denna del att detta lagstiftningsärende endast rör frågan om huruvida flera föräldrar ska kunna ta ut föräldrapenning för samma barn och tid för deltagande i en sådan kurs som avses i 13 kap. 20 § 2 socialförsäkringsbalken, förkortad SFB. Några överväganden om att utvidga den grundläggande rätten till föräldrapenning till fler kurssituationer än sådana som omfattas av det nuvarande regelverket har inte gjorts i den remitterade promemorian. Det finns därför inte något beredningsunderlag för att nu föreslå en sådan utvidgning. En ändring enligt förslaget underlättar för föräldrar som kan befinna sig i en utsatt situation. Förslaget gör det möjligt för föräldrarna att möjligt få relevant kunskap om barnets sjukdom eller funktionsnedsättning, något som skapar goda förutsättningar för föräldrarna att kunna tillgodose barnets behov. Som nämnts ovan kan flera föräldrar som huvudregel inte få föräldrapenningsförmåner för samma barn och tid. Principen har sin grund i att föräldraförsäkringen är tänkt att lämnas till en förälder som vårdar sitt barn och att det som utgångspunkt inte får anses finnas behov av att även en annan förälder vårdar samma barn (se t.ex. prop. 1973:47 s. 43). Regeringen anser att det faktum att förslaget innebär att barnets omvårdnadsbehov enklare kan tillgodoses och ett jämställt föräldraskap underlättas motiverar det föreslagna undantaget från huvudregeln. kan båda föräldrarna få föräldrapenningsförmåner enligt SFB för samma barn och när de deltar i utbildning. Det gäller föräldrapenning vid deltagande i föräldrautbildning (12 kap. 6 § SFB) och tillfällig föräldrapenning för kontaktdagar vid deltagande i föräldrautbildning avseende barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (13 kap. 26 § SFB). Dessa situationer får sägas vara Prop. 2017/18:270 likartade med den situation som förslaget tar sikte på. Den föreslagna ändringen innebär inte någon förändring av förmånstiden, dvs. det antal dagar under vilka tillfällig föräldrapenning kan lämnas. Att fler föräldrar kommer att kunna delta vid sådan utbildning som är i fråga med ersättning för förlorad inkomst minskar dock den ekonomiska pressen på barnfamiljer där fler än en förälder vill få kunskaper om vården av sitt sjuka barn eller sitt barn med funktionsnedsättning. Detta får anses bidra till bättre förutsättningar till en trygg situation för barnet. Vidare är det upp till varje förälder att avgöra hur dagarna används inom ramen för vad som är möjligt. Förslaget medför i detta perspektiv större valmöjligheter för föräldrarna. och Företagarna framför att förslaget kan ge upphov till en utökad personkrets som får rätt till ledighet vilket kan leda till svårigheter för arbetsgivare vid planering av verksamheter. Regeringen instämmer i att det inte kan uteslutas att förslaget medför vissa sådana svårigheter men regeringen vill understryka att de positiva konsekvenserna bedöms väga tyngre. anser att regeringen inte bör gå vidare med förslaget innan förslagen i betänkandet Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn (SOU 2017:101) har behandlats. Regeringens förslag grundar sig emellertid på ett tillkännagivande från (bet. 2014/15:SfU3 punkterna 5 och 10, rskr. 2014/15:48). Mot bakgrund av tillkännagivandet anser regeringen att det inte är lämpligt att invänta den fortsatta beredningen av nämnda betänkande. Förslaget syftar till att skapa ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen med barnets bästa som utgångspunkt. Personer som likställs med föräldrar, t.ex. förälders make som stadigvarande sammanbor med föräldern, kan ha en självständig rätt till tillfällig föräldrapenning. Det är ur ett barnrättsperspektiv viktigt att även dessa personer, som får antas vara en del av barnets liv, får goda möjligheter att gå de kurser som krävs för att lära sig vårda barnet. Kurserna i fråga hålls i regel vid ett fåtal tillfällen , varför dessa personer kan ha ett behov av att gå kurserna som barnets vårdnadshavare. Regeringen föreslår därför att den nya bestämmelsen om tillfällig föräldrapenning för samma barn och tid ska gälla för ”flera” föräldrar i stället för ”båda” föräldrarna (jfr 11 kap. 10 § SFB). 5.3.1Slopat krav på anmälan för flerbarnstillägg i vissa situationer Regeringens förslag: Kravet på anmälan för att få flerbarnstillägg ska tas bort i följande fall: – när en person vill få flerbarnstillägg för barn som har rätt till förlängt barnbidrag eller för barn som bedriver studier som ger rätt till 2017/18:270 studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen och sådant bidrag eller sådan studiehjälp lämnas för barnet, –när en person vill få flerbarnstillägg med stöd av en sammanräkning av barn som någon i hushållet får barnbidrag för, om bidragsmottagarna är gifta med varandra och stadigvarande sammanbor, och –när en person vill få flerbarnstillägg med stöd av en sammanräkning av barn som någon i hushållet får barnbidrag för, om bidragsmottagarna är sambor och har ett barn gemensamt under förutsättning att det för det gemensamma barnet lämnas allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen. Regeringens bedömning: Kravet på anmälan för att få flerbarnstillägg bör kvarstå i följande fall: –när en person vill få flerbarnstillägg för barn som har rätt till förlängt barnbidrag eller för barn som bedriver studier som ger rätt till studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen men sådant bidrag eller sådan studiehjälp inte lämnas för barnet, –när en person vill få flerbarnstillägg med stöd av en sammanräkning av barn som någon i hushållet får barnbidrag för, om bidragsmottagarna är sambor som har varit gifta med varandra eller har haft ett barn gemensamt, och –när en person vill få flerbarnstillägg med stöd av en sammanräkning av barn som någon i hushållet får barnbidrag för, om bidragsmottagarna är sambor och har ett barn gemensamt och det för barnet inte lämnas allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: De remissinstanser som berör frågan tillstyrker promemorians förslag eller har inget att invända. Skälen för regeringens förslag och bedömning Socialförsäkringen ska så långt som möjligt vara enkel att förstå så att den som berörs vet vad som krävs. Barnbidraget är inget undantag. Genom att i vissa situationer kräva anmälan för att flerbarnstillägg ska lämnas riskerar föräldrar att gå miste om stöd som syftar till att stärka barnfamiljers ekonomi och som de har rätt till. Det innebär också att processen kring bidraget blir omständlig och att handläggning av ett ärende riskerar att dra ut . Ytterst kan det innebära att bidrag lämnas med felaktigt belopp eller inte alls trots att en person har rätt till det. Särskilt omständliga är de nuvarande bestämmelserna om anmälningskrav för föräldrar vars barn fyller under ett års första kvartal, eftersom anmälan då behöver göras två gånger : först för den tid när barnet går kvar i grundskola och har rätt till förlängt barnbidrag och sedan när barnet börjar studera på gymnasiet och har rätt till studiehjälp. Anmälningskravet för flerbarnstillägg som avser barn som När det gäller större andelen av de barn som omfattas av rätten till förlängt barnbidrag får direkt av skol- huvudmännen den information som behövs för att kunna avgöra om rätt till sådant bidrag föreligger. framgår av 110 kap. 37 § socialförsäkringsbalken, förkortad SFB och 1 § föreskrifter (FKFS 2007:7) om förlängt barnbidrag. När det gäller barn som går i skola utomlands och som kan ha rätt till förlängt barnbidrag (se 15 kap. 6 § SFB) får nödvändig information genom att det ställs krav på ansökan om sådant bidrag för dessa barn (se 110 kap. 4 § och 6 § första stycket 1 SFB). ingen sådan ansökan har inte den information som krävs för att myndigheten ska kunna bedöma om barnet har rätt till Möjligheten till informationsutbyte mellan och () har utvecklats . Den sammantagna information som kan få från CSN i dag innebär att antalet situationer där information genom en anmälan från enskild är avgörande för att ska kunna bedöma rätten till flerbarnstillägg har minskat. myndigheten redan i och med informationen från CSN få tillräckliga