prop · H503183 · 2018-03-20 00:00:00 — det år den sökande fyller (eller i fall som avses i 15 kap. 36 § skollagen, ; se 15 kap. 5 § och 16 kap. 29 § skollagen). Den nya undantagsmöjligheten ska inte kunna kombineras med Som framgår av avsnitt 5.2.1 finns möjlighet, att under vissa förutsättnin- gar, antas till ett nationellt program även om eleven saknar godkänt betyg i engelska från (16 kap. 32 § skollagen). håller att engelska i flera fall kan vara ett av de två grundskoleämnen eleven saknar och att det bör övervägas om undantaget från godkänt betyg i engelska ändå ska kunna ges utöver undantaget på två ämnen, att det ska vara möjligt att få dispens från godkända betyg i sam- manlagt tre ämnen. Även anser att en be- gränsning till endast två ämnen är onödigt strikt. att det är viktigt att elever som antas eller övergår till ett högskole- förberedande program med stöd av den nya undantagsbestämmelsen har goda förutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen och fullfölja sin Regeringen anser att det finns risk för att en mer omfattande undantagsbestämmelse än vad som föreslås ovan kan komma att leda till eleverna inte lyckas med detta. Regeringen föreslår därför att den nya undantagsbestämmelsen inte ska få tillämpas som undantaget för godkänt betyg i engelska. 6 Korrigering av vissa hänvisningar 6.1Hänvisningar till skollagens bilagor ska korrigeras Regeringens förslag: Hänvisningar i skollagens bestämmelser om gymnasieskolans och gymnasiesärskolans nationella program till skol- lagens bilagor ska korrigeras. Utredningens förslag: Utredningen lämnar inte något förslag som motsvarar regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget har inte remissbehandlats. Skälen för regeringens förslag: Genom beslut med an- ledning av propositionen En stadieindelad timplan i och när- liggande frågor (prop. 2016/17:143, bet. 2016/17:UbU23, rskr. 2016/17:339, SFS 2017:620) upphör nuvarande timplan, som är reglerad i en bilaga i skollagen, att gälla . Som en konsekvens av den upphävda bilagan, som betecknas bilaga 1, ska bi- lagorna 2–5 i stället betecknas 1–4. Av förbiseende har dock inte de hän- visningar till bilagorna som finns i bestämmelserna om gymnasieskolans och gymnasiesärskolans nationella program i 16 kap. och 19 kap. skol- lagen ändrats. Regeringen föreslår därför att 16 kap. 5 och 20 §§ och 19 kap. 2 och 21 §§ ändras på så sätt att bilagehänvisningarna ges de nya beteckningarna. 2017/18:183 6.2 Korrigering av en bestämmelse om Regeringens förslag: En bestämmelse i skollagen som gäller en hän- visning till bestämmelser om erbjudande av utbildning i gymnasie- skolan för vissa elever från grundsärskolan ska korrigeras så att det framgår att hänvisningen även avser elever som tillhör gymnasiesär- skolans målgrupp. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- slag. Utredningen har föreslagit att benämningen ”vissa elever från grundsärskolan” ersätts med ”elever som tillhör gymnasiesärskolans mål- grupp”. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig om förslaget. Skälen för regeringens förslag: Barn som inte bedöms kunna nå upp till kunskapskrav därför att de har en utvecklingsstörning, ska tas emot i grundsärskolan. Ett beslut om mottagande i grundsärskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning (7 kap. 5 § skollagen). Utbildningen i gymnasiesärskolan ska vara öppen för ungdomar vars skolplikt har upphört och som inte bedöms ha förutsättningar att nå upp till gymnasieskolans kunskapskrav därför att de har en utvecklings- störning. Om en tidigare utredning saknas eller om det av andra skäl bedöms nödvändigt ska hemkommunens prövning av om en sökande tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan föregås av en utredning mot- svarande den som ska göras inför beslut om mottagande i grundsärskolan (18 kap. 4 och 5 §§). Den som arbetar inom skolväsendet ska underrätta elevens rektor om han eller hon uppmärksammar eller får kännedom om något som tyder på att en elev i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan inte tillhör skolformens målgrupp. Rektorn ska då anmäla det till elevens hem- kommun som skyndsamt ska utreda frågan (7 kap. 5 a § och 18 kap. 6 §). Allmänna bestämmelser om gymnasiesärskolan finns i 18 kap. skol- lagen. I 18 kap. 14 § finns det en hänvisning som anger att det i 17 kap. 16 § andra och tredje styckena finns bestämmelser om erbjudande av utbildning i gymnasieskolan för ”vissa elever från grundsärskolan”. I andra stycket i den nämnda paragrafen i 17 kap. anges att hem- kommunen ansvarar för att ”elever från grundsärskolan” erbjuds intro- duktionsprogrammen yrkesintroduktion och individuellt alternativt i gymnasieskolan, om de önskar sådan utbildning. Vidare anges att hem- kommunen inte behöver erbjuda sådan utbildning om det med hänsyn till elevens bästa finns synnerliga skäl att inte göra det. I 17 kap. 16 § tredje stycket anges att hemkommunen får erbjuda intro- duktionsprogrammet språkintroduktion i gymnasieskolan till ”elever som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp”. föreslår att 18 kap. 14 § ska ändras på så sätt att den formulering som anges i hänvisningen till 17 kap. 16 § andra och tredje stycket, ”erbjudande om utbildning för vissa elever från grund- särskolan”, ska ersättas med ”erbjudande av utbildning för vissa elever som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp”. Regeringen instämmer i att elever från grundsärskolan i de allra flesta fall tillhör gymnasiesärskolans Prop. 2017/18:183 målgrupp. En sådan ändring som föreslår skulle dock enligt regeringens bedömning innebära att också 17 kap. 16 § andra stycket kan ändras till ”elever som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp” i stället för ”elever från grundsärskolan”. Regeringen anser dock att det är en alltför långtgående slutsats. Det har visat sig att det kan finnas elever som placerats i grundsärskolan på felaktig grund och de tillhör då inte gymnasiesärskolans målgrupp. Som nämnts finns det därför bestäm- melser som anger att den som arbetar inom skolväsendet ska underrätta elevens rektor om han eller hon uppmärksammar eller får kännedom om något som tyder på att en elev i grundsärskolan inte tillhör skolformens målgrupp, varvid rektorn ska anmäla det till elevens hemkommun som skyndsamt ska utreda frågan. Regeringen anser därför att formuleringen ”elever från grundsärskolan” i hänvisningen i 18 kap. 14 § inte kan ersättas med formuleringen ”elever som tillhör gymnasiesärskolans mål- grupp”. Paragrafens lydelse bör i stället kompletteras så att det anges att det i 17 kap. 16 § andra och tredje styckena finns bestämmelser om erbju- dande av utbildning i gymnasieskolan för ”vissa elever från grundsär- skolan” och ”elever som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp”. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft i fråga om 1.att det ska finnas kravnivåer för ämnesområden i de individuella programmen i gymnasiesärskolan, 2.att stödbestämmelserna i 3 kap. även ska gälla i förhållande till de kravnivåer som finns i gymnasiesärskolan, 3.att stöd i alla skolformer ska ges med utgångspunkt i elevens ut- bildning i dess helhet, 4.överlämning av sådana uppgifter om elever som kan underlätta elevernas övergång mellan och inom skolformer, 5.rektorns skyldighet att se till att upprepad eller längre frånvaro utreds, 6.justeringarna av kommunernas aktivitetsansvar, 7.att elever på introduktionsprogrammen ska ha en minsta garante- rad undervisningstid, 8.att elever ska ha rätt att fullfölja utbildningen på ett introduktions- program utifrån såväl utbildningsplanen som den individuella studie- 9. den bedömning som ska göras av nyanländas kunskaper vid mot- tagandet till språkintroduktion, 10. upphävandet av bestämmelserna om introduktionsprogrammet preparandutbildning och införandet av bestämmelser om program- inriktat val, 11.undantag från behörighetskraven till högskoleförberedande pro- gram för elever på introduktionsprogrammen som fyller , och 12.korrigeringar av några hänvisningar som gäller bestämmelser om gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Vissa av de bestämmelser som ska träda i kraft ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Detta gäller bestämmelserna under punkterna 9–10. Äldre bestämmelser om introduktionsprogrammet preparandutbildning ska gälla för utbildning som påbörjats före . Lagändringarna ska träda i kraft i fråga om 13.att varje elev ska ha en , och 14.att utbildningsplanen för introduktionsprogram ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, huvudsakliga innehåll och längd. förslag: Överensstämmer inte med rege- ringens förslag. Utredningen föreslår att bestämmelserna ska träda i kraft och att bestämmelserna om överlämning av uppgifter ska tillämpas direkt efter ikraftträdandet. Utredningen föreslår att föränd- ringarna när det gäller programinriktat individuellt val och bedömning av nyanländas kunskaper ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Övriga bestämmelser ska enligt utredningen tillämpas . Remissinstanserna om gymnasieutredningens förslag: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot utred- ningens förslag. Detta gäller bl.a. , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , och kommuner, , och Stiftelsen . avstyrker utredningens förslag och hävdar att beslutet om vilka förslag som ska genomföras måste fattas minst ett läsår innan ikraftträdandet. Kommunen anger att elever i i all- mänhet får information och vägledning inför gymnasievalet på höst- terminen i årskurs nio och för att eleverna ska få korrekt underlag till sina val måste huvudmännen veta vilka förutsättningar som kommer råda inför nästa läsår. Även avstyrker av lik- nande skäl. Föreningen anger att tidsplanen försvårar arbetet för studie- och yrkesvägledare och annan personal som har till uppgift att stödja elever och deras föräldrar i valprocessen. Kommuner och Landsting (SKL) vill framhålla att tidplanen för ikraftträdande och tillämpning är snäv och att den kommer att ställa höga krav på myndigheter, skolhuvudmän, hemkommuner och enskilda skolor. Förslaget från utredningen vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk frånvaro (SOU 2016:94): Överensstäm- mer med regeringens förslag. Remissinstanserna om förslaget från utredningen vända från- varo till närvaro: Få remissinstanser har uttalat sig om förslaget till ikraftträdande. förslag och kommuner och landsting (SKL) har inget att erinra Prop. 2017/18:183 mot det medan bedömer att den föreslagna tidsplanen med ikraftträdande inte är rimlig. Skälen för regeringens förslag Ikraftträdandet för de flesta bestämmelser bör ske , … Regeringens avsikt med några av förslagen i denna proposition är att tydliggöra det som anses vara gällande rätt. Det gäller bl.a. förslaget om att det ska framgå av skollagen att det ska finnas kravnivåer för de ämnesområden som ingår i de individuella programmen i gymnasie- särskolan. Syftet med den ändringen är att förtydliga att de elever i gymnasiesärskolan som läser ämnesområden också omfattas av bestäm- melserna i 3 kap. skollagen om bl.a. extra anpassningar och särskilt stöd. Även förslaget om att stöd i form av extra anpassningar och särskilt stöd ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet avser att tydliggöra gällande rätt. Detsamma gäller förslaget om att sådan infor- mation om elever som behövs för att underlätta elevernas övergång mellan skolformer eller inom skolformer ska överlämnas från den avlämnande skolenheten till den mottagande skolenheten. I förhållande till utredningens förslag innebär regeringens förslag i detta avseende att den reglering som finns i läroplanerna lyfts upp och preciseras på lagnivå. Även förslaget till lagreglering av rektorns skyl- dighet att se till att upprepad eller längre frånvaro utreds utgör ett förtydligande av gällande rätt. Regeringen anser vidare att det är mycket angeläget att alla elever på introduktionsprogrammen ges den heltidsutbildning som de har rätt till. Av förarbetsuttalanden till bestämmelsen om heltids- utbildning anges att utbildningen till sin omfattning ska vara likvärdig med nationella program (prop. 2009/10:165 s. 455). Regeringens förslag om en garanterad undervisningstid på i genomsnitt minst är således ett förtydligande av gällande rätt. Av hänsyn till elevernas rättssäkerhet är det angeläget att ovan nämnda bestämmelser träder i kraft . Mot denna bakgrund bör ändringarna i skollagen träda i kraft . Den föreslagna ändringen av kommunernas aktivitetsansvar innebär troligen att antalet individer som ingår i aktivitetsansvaret minskar, eftersom elever som genomför utbildning på gymnasieskolans introduk- tionsprogram inte längre omfattas av ansvaret. Då ändringen inte innebär något utökat ansvar för kommunerna bör den kunna träda i kraft . Övriga förslag som regeringen bedömer bör kunna träda i kraft och tillämpas direkt efter ikraftträdandet är elevers rätt att fullfölja utbildningen på ett introduktionsprogram utifrån såväl utbild- ningsplan som individuell studieplan, korrigeringen av några hänvis- ningar till skollagens bilagor samt korrigeringen av den hänvisning som avser möjlighet att läsa introduktionsprogram för gymnasiesärskolans målgrupp. 2017/18:183 … medan andra ändringar kräver mer förberedelsetid och därför bör träda i kraft , När det gäller förslaget om att varje elev i gymnasieskolan och gym- nasiesärskolan ska ha en kan det finnas behov för huvudmännen att avsätta tid för att anpassa organisationen i de skolor som inte har mentorer som följer elevernas kunskapsutveckling och studiesituation med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet. Viss förberedelsetid krävs även med anledning av förtydligandet av vad utbildningsplanen för introduktionsprogram ska innehålla. Mot denna bakgrund bör dessa bestämmelser träda i kraft . Vissa ändringar bör träda i kraft men tillämpas först på utbildning som påbörjas efter Huvudmännens information om vilka utbildningar som erbjuds i gymna- sieskolan presenteras året innan utbildningen ska börja. För nationella program ska ett preliminärt beslut om antagning fattas i början av vårterminen närmast före utbildningens start. Det slut- liga beslutet om antagning ska om möjligt fattas före det år utbildningen startar (7 kap. 7 § gymnasieförordningen [2010:2039]). Även för de introduktionsprogram som utformas för en grupp elever görs ett urvalsförfarande om antalet platser är färre än antalet sökande (6 kap. 1 § gymnasieförordningen) och antagningsförfarandet följer samma mönster som för nationella program. Mot denna bakgrund bör de änd- ringar som innebär att bestämmelserna om introduktionsprogrammet preparandutbildning upphävs och att bestämmelser om introduktions- programmet programinriktat val införs träda i kraft , men tillämpas första gången för utbildning som påbörjas efter . Detsamma bör gälla för bestämmelserna om undantag från behö- righetsvillkoren vid ansökan till högskoleförberedande program för elever på introduktionsprogram som fyller , där huvudmännen även behöver att göra bedömningar av om eleven har förutsättningar att klara utbildningen. Äldre bestämmelser som gäller introduktionsprogrammet preparand- utbildning – som regeringen föreslår ska utgå – bör tillämpas på utbildning som påbörjats före . På så sätt kan elever som antagits till programmet före detta datum slutföra utbildningen. Regeringen bedömer att även lagändringarna avseende den bedömning av en nyanländs kunskaper som ska ske vid mottagandet till språkintro- duktion bör träda i kraft , men inte tillämpas förrän på utbildning som påbörjas efter . Eventuella förordnings- ändringar och andra föreskrifter har då hunnit utfärdas och huvudmännen bör ha haft tillräckligt med tid på sig att förbereda sig för ett sådant åtagande. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Enligt den kommunala finansieringsprincipen ska beslut som innebär nya obligatoriska uppgifter för kommunerna som regel åtföljas av en statlig finansiering via det generella statsbidraget. Principen gäller när riks- dagen, regeringen eller en myndighet fattar bindande beslut om ändrade regler för en verksamhet. Finansieringsprincipen beskrivs närmare i ett informationsmaterial som regeringen och ställde sig bakom ekonomiska vårproposition (prop. 2006/07:100). Förslaget att stöd ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet medför inget nytt åtagande för kommunerna I avsnitt 4.3 föreslås att det ska förtydligas i skollagen att stöd ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet om det inte är uppenbart obehövligt. Som framgår av avsnitt 4.2 gäller bestämmelserna om stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie utbildningen och särskilt stöd för skolformerna förskoleklassen, grund- skolan, grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, fritidshemmet, gym- nasieskolan och gymnasiesärskolan. Det framgår av förarbetena till skollagen att ett åtgärdsprogram ska omfatta elevens hela skolsituation. Det betonas i förarbetena att det är viktigt att lägga fokus på elevens hela studiemiljö (prop. 2009/10:165 s. 290 och 665). Mot denna bakgrund delar regeringen överklagandenämnds uppfattning att det redan följer av gällande rätt att bedömningen av en elevs behov av stöd, även i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, ska göras utifrån en hel- hetsbedömning av elevens förutsättningar att klara hela utbildningen. Förslaget är således bara ett förtydligande av gällande rätt och innebär inget utökat åtagande för kommunerna. Den kommunala finansierings- principen aktualiseras inte. Förslaget om att alla elever ska ha en medför inte några ökade kostnader för kommunerna Av skollagen framgår att det pedagogiska arbetet ska ledas och sam- ordnas av en rektor (2 kap. 9 §). Det framgår vidare av läroplanen för gymnasieskolan att rektorn och skolan har ett ansvar för att följa elevens utveckling och för att eleven ges möjlighet att nå målen för utbildningen. Bestämmelser om stödåtgärder finns bl.a. i 3 kap. skollagen. Som fram- går av avsnitt 4.4 har huvudmännen ingen skyldighet att se till att eleverna har mentorer. Regeringens förslag innebär att varje elev i gym- nasieskolan och gymnasieskolan ska ha en som ska följa elevens kunskapsutveckling och studiesituation med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet. Mentorn ska utifrån sitt helhetsperspektiv upp- märksamma om eleven kan behöva stöd och i så fall skyndsamt infor- mera berörd skolpersonal. Regeringen bedömer att förslaget inte innebär ökade kostnader för kommunerna då det redan finns ett ansvar för 2017/18:183 rektorn och skolan att följa elevens utveckling och sätta in stödinsatser så att eleven ges möjlighet att nå målen. Förslaget om överlämning av elevuppgifter i samband med övergångar inom och mellan skolformer innebär delvis ett nytt åtagande för kommunerna Det följer redan av gällande rätt att personal i de olika skolformerna ska utbyta kunskaper, erfarenheter och information i samband med över- gångar. Av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshem- met framgår att dessa skolformer och fritidshemmet ska samverka på ett förtroendefullt sätt med varandra och förskolan för att stödja elevernas utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv. , grund- särskolan och specialskolan ska även samverka med de gymnasiala utbildningar som eleverna fortsätter till. För gymnasieskolan och gymna- siesärskolan gäller att skolan ska nära samverka med de obligatoriska skolformerna och att samarbetet med de övriga skolformerna ska utvecklas. Det ska finnas samarbetsformer som syftar till att förbereda eleverna och deras vårdnadshavare inför övergångar mellan skolformer. Kunskaper, erfarenheter och information om innehållet i utbildningarna ska utbytas för att skapa sammanhang, kontinuitet och progression i elevernas utveckling och lärande. Läraren ska bl.a. vid övergångar sär- skilt uppmärksamma elever som är i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd (se avsnitt 4.2). förslag innebär dels att uppgifter ska lämnas om alla elever, dels att den mottagande skolan ska behöva begära infor- mation från den avlämnande skolan. Förslagen från utredningen vända frånvaro till närvaro omfattar även skolbyten inom en skolform. Även om arbete med informationsöverföring vid skolbyten sker bedömer att förslagen medför ett utökat åta- gande jämfört med och därmed vissa ökade kostnader för kommu- nerna. Även utredningen vända frånvaro till närvaro bedömer att för- slagen medför ökade kostnader. ifrågasätter utredningarnas förslag och anser att det är lämpligare att rikta de resurser som behöver tas i anspråk så att överlämningen i stället endast avser de elever som bedömts ha behov av särskilt stöd eller extra anpassningar. Kommuner och Landsting (SKL) anför att huvudansvaret för överlämning bör vila på den avlämnande skolan och menar att utredningarnas förslag innebär ökade kostnader och att den kommunala finansieringsprincipen måste följas. bedömer att förslagen är underfinansierade och menar att utredningens förslag skulle innebära ett behov på ca i ökade statsbidrag för del. Regeringens förslag i avsnitt 4.5 avviker från utredningarnas förslag bl.a. på så sätt att överlämningen endast ska avse sådana uppgifter som kan behövas för att underlätta övergången för eleverna, vilket innebär en begränsning i förhållande till utredningarnas förslag. Regeringens mer avgränsade förslag innebär att resurserna, i likhet med vad föreslår, på ett tydligare sätt kan fokuseras mot elever som är i behov av stödåtgärder eller elever som byter skolenheter under pågående termin. I fråga om elever som har klarat av sin skolgång i eller motsvarande utan särskilda svårigheter, och som blir Prop. 2017/18:183 antagna till ett nationellt program i gymnasieskolan, bör det sällan behö- vas någon särskild överlämning. Regeringen delar även SKL:s synpunkt att huvudansvaret för överlämningen bör åvila den avlämnande skol- enheten. Förslaget om överlämnande av sådan information om elever som behövs för att underlätta elevernas övergång mellan skolformer eller inom skolformer innebär, så som det har formulerats av regeringen, ett förtydligande av gällande rätt. I förhållande till gymnasieutredningens förslag innebär regeringens förslag att den reglering som finns i läroplanerna lyfts upp och preciseras på lagnivå. I den del för- slaget avser en skyldighet för en gymnasieskola eller en gymnasiesär- skola att lämna information till den avlämnande skolenheten inom grund- skolan eller grundsärskolan att den har tagit emot en elev innebär dock förslaget ett nytt åtagande. Detta bör kunna utföras av administrativ per- sonal, t.ex. i samband med att uppgifter om elevernas adresser, vårdnads- havare och andra uppgifter om eleverna inhämtas, och bör inte påverka de undervisande lärarnas arbetsbörda. Förslaget är dessutom försett med ett undantag för det fall lämnande av information är obehövligt (se av- snitt 4.5). Någon motsvarande skyldighet för den mottagande skolen- heten att informera den avlämnande skolenheten om att den har tagit emot en elev bedöms inte behövas vid andra former av övergångar. Regeringen bedömer att kostnaderna för förslaget om att en gymnasie- skola eller en gymnasiesärskola ska ha en skyldighet att lämna informa- tion till den avlämnande skolenheten inom eller grundsär- skolan att den har tagit emot en elev uppgår till . Beräkningen bygger på att det /17 fanns 10 000 elever i grundsärskolan och 110 000 elever i dvs. totalt 120 000 elever. Vidare beräknar regeringen att förslaget i genom- snitt medför en ökad tidsåtgång per elev för att ta reda på vilken skolenhet eleven kommer ifrån och att informera den över- lämnande skolan. Med en lönekostnad för personal på blir det . Förslaget att rektorn ska ha ett förtydligat ansvar att se till att upprepad eller längre frånvaro utreds innebär inte något nytt åtagande I propositionen föreslås ett förtydligat ansvar för rektorn att utreda upp- repad eller längre frånvaro.