prop · H503162 · 2018-03-20 00:00:00 — Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget och delat bedömningen, eller inte haft några synpunkter på dessa. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Ett särskilt prövningsorgan bör inrättas för prövningen av ärenden enligt den föreslagna lagen – statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner. Eftersom nämnden kommer att hantera frågor som gäller personer i eller med nära anknytning till regeringen är det olämpligt att nämnden organisatoriskt placeras i en myndighet under regeringen. I stället bör nämnden placeras under på motsvarande sätt som . Nämnden bör ses som en förvaltningsmyndighet som, om inte annat anges, ska följa förvaltningslagens bestämmelser om t.ex. handläggning av ärenden. Förslaget medför en ändring i riksdagsordningen (RO), vilket förutsätter att beslutar ändringen med kvalificerad majoritet eller genom två beslut med mellanliggande val (jfr 8 kap. 17 § RF). I likhet med utredningen anser regeringen att nämnden bör bestå av fem ledamöter och bestå av både ledamöter med juridisk kompetens och 2017/18:162 ledamöter med politisk kompetens. Till skillnad från utredningen anser regeringen inte att det behövs några suppleanter till ledamöterna. Ordföranden, ersättare för ordföranden och övriga ledamöter bör väljas var för sig av . Ordföranden bör vara domare eller f.d. domare. Ersättaren för ordföranden bör ha motsvarande kompetens som Därutöver bör det finnas minst en ledamot med erfarenhet som statsråd och minst en ledamot med erfarenhet som statssekreterare. Inget hindrar att en och samma person har båda dessa kompetenser. utseendet av ledamöter bör i övrigt säkerställas att nämnden tillförs kompetens på alla de områden som kan vara av betydelse för dess Val av ledamöter bör beredas av . bör väljas av för en period . nämnden bör dock tre av ledamöterna väljas för en period och två (se vidare avsnitt 7). Perioden bör sträcka sig från det att en person väljs, eller den senare tidpunkt som bestämmer, till dess att ett nytt val genomförts och den som då valts tillträtt uppdraget. Eftersom ska välja ledamöterna bör det av riksdagsordningen framgå hur många dessa ska vara, vilka kvalifikationer de ska ha, vem som väljer dem och vem som bereder valet. Övriga frågor om nämndens arbete bör regleras i en särskild instruktion för nämnden på motsvarande sätt som huvuddelen av övriga nämnder. För att nämnden ska vara beslutsför bör krävas att ordföranden eller ersättare för ordföranden samt minst två övriga ledamöter är närvarande. Ärenden av enkel beskaffenhet bör dock kunna avgöras av ordföranden ensam eller av ersättaren för ordföranden. Ärenden av enkel beskaffenhet kan t.ex. vara sådana där det är uppenbart att det inte finns några berörings- punkter mellan det tidigare och det tänkta uppdraget, anställningen eller Det bör i övrigt vara upp till nämnden att själv bestämma hur dess ärenden ska beredas. Ersättningen till ledamöterna bör regleras i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Enligt artikel 6.1 i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonven- tionen), som gäller som lag, gäller att var och en, vid en prövning av hans eller hennes civila rättigheter, ska vara berättigad till en rättvis och offent- lig förhandling inom skälig tid och inför en oavhängig och opartisk domstol som upprättats enligt lag. höver organet inte benämnas domstol i nationell rätt, utan det avgörande är dess funktion. Faktorer som då är av betydelse är att organet har en i lag grundad befogenhet att avgöra ärenden inom sitt kompetensområde. avgöranden måste vidare vara bindande för parterna och förfarandet styras av bestämda regler. Det är också av vikt hur ledamöterna i organet tillsätts, vilka villkor som gäller deras tjänstgöring och vilka garantier som finns mot påverkan utifrån. Organet måste också vara oberoende i förhållande till regeringen och till parterna i målet. Med den sammansättning som statsråds och statssekreterares övergångsrestrik- tioner nu föreslås få, och med beaktande av de regler som föreslås gälla för nämnden, bedöms den uppfylla krav på en oav- hängig och opartisk domstol. Regeringens bedömning: Det finns möjlighet för ett statsråd att få vara helt eller delvis frånvarande från sitt uppdrag för att ta hand om sitt barn. Någon särskild reglering för att ett statsråd ska kunna få vara föräldraledig behövs således inte. Regeringens förslag: Om statsministern medger att ett statsråd får vara föräldraledig ska avdrag göras på statsrådets arvode per dag för som statsrådet är helt eller delvis frånvarande. Utredningens bedömning och förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget eller inte haft några invändningar mot utredningens bedömning och förslag. Skälen för regeringens bedömning och förslag Möjlighet till ledighet som statsråd Enligt föräldraledighetslagen (1995:584) har en arbetstagare som är förälder rätt att, under vissa förutsättningar, vara ledig från sitt arbete för att ta hand om sitt barn. Ett statsråd är inte arbetstagare i arbetsrättslig bemärkelse, utan en arvoderad uppdragstagare. Det föreligger därför inte någon rätt till föräldraledighet från uppdraget enligt föräldraledighetslagen. Ett statsråds uppdrag är av mycket speciell karaktär och går inte att jämföra med en anställning i vanlig mening. Uppdraget saknar anställningstrygghet, eftersom det när som helst kan avslutas efter beslut av statsministern eller om förklarar att statsministern eller statsrådet inte har förtroende. Ett statsråd förutsätts i princip alltid vara i tjänst, även om regleringen i regeringsformen utgår från att statsministern och andra statsråd kan ha förfall att fullgöra sina uppgifter, t.ex. på grund av sjukdom eller ledighet. Även en riksdagsledamot har ett uppdrag av speciell karaktär. En riksdagsledamot har emellertid en reglerad möjlighet till att få vara föräldraledig. Enligt 5 kap. 3 § RO kan en ledamot efter ansökan få ledigt från sitt uppdrag. Av 5 kap. 4 § framgår att talmannen beslutar om ledighet på grund av sjukdom eller föräldraledighet. Ett statsråd som vill vara ledig för att ta hand om sitt barn har möjlighet till detta, under förutsättning att statsministern medger det. Frågan om ett statsråds ledighet för att ta hand om sitt barn kan hanteras på olika sätt enligt gällande regelverk. När ett statsråd har behov av att vara frånvarande för att ta hand om sitt barn är det vanligaste att statsrådet, efter överenskommelse med statsministern, minskar intensiteten i sitt arbete . Statsrådet förväntas under den tiden ändå vara ständigt tillgänglig och således fortsatt i arbete. Om statsrådet är frånvarande vid ett regeringssammanträde ersätts statsrådet av ett annat statsråd enligt ersättarlistan, dvs. på samma sätt som då statsråd av andra orsaker inte kan delta i ett regerings- Om ett statsråd vill vara helt ledig under en något för att ta hand om sitt barn kan statsministern förordna ett annat statsråd att föredra det frånvarande statsrådets ärenden genom ett förordnande enligt 7 kap. 5 § RF. Så har exempelvis skett då statsråd varit frånvarande på grund av längre tids sjukdom. I en situation då ett statsråd vill vara föräldraledig under en betydligt kan statsministern utse ett helt nytt statsråd och därefter förordna det statsrådet att ta ansvar för det frånvarande statsrådets ärenden. Statsrådets uppdrag gör det dock svårt att vara helt ledig, åtminstone . Som utredningen påpekat innebär statsrådsuppdragets karaktär att det är svårt och i vissa avseenden även olämpligt att ge ett statsråd möjlighet till ledighet för att ta hand om sitt barn på samma villkor som följer av föräldraledighetslagen. är det angeläget att även ett statsråd, i den utsträckning som uppdraget tillåter detta, ges möjlighet att ta hand om sitt barn. Regeringen anser dock att den möjlighet som finns för statsråd att få ledigt för att ta hand om sitt barn är tillräcklig och inte behöver regleras särskilt. Föräldraledighetslagen kan emellertid vara till vägledning när fråga om sådan ledighet aktualiseras. Enligt 6 kap. 1 § RF har statsministern full beslutanderätt i de frågor som gäller statsrådens tjänstgöring och regeringens sammansättning. Det är således upp till statsministern att i varje enskilt fall fatta beslut om, och i vilken omfattning, ett statsråd ska få möjlighet att vara ledig för att ta hand om sitt barn. Statsministerns beslut bör kunna tas in i statsministerns protokoll enligt bestämmelserna i förordningen (2007:725) om beslut och protokoll hos regeringen. I samtliga fall då ett statsråd beviljas ledighet ingår statsrådet fortfarande i regeringen och är således ansvarig inför i enlighet med 1 kap. 6 § RF. Det statsråd som ersätter det frånvarande statsrådet har samma konstitutionella ansvar som övriga statsråd. Statssekreterare och andra vars anställning är kopplad till det statsråd som är frånvarande bör kunna behålla sina anställningar . Av 2 § statsrådsarvodeslagen framgår att om ett statsråd inte fullgör sitt uppdrag på grund av sjukdom, ska avdrag göras på statsrådets arvode och den avlöningsförstärkning som beviljats. Det är som betalar ut statsrådens arvoden och också gör avdrag på arvodet vid frånvaro på grund av sjukdom. Regeringen anser att det är rimligt att ett statsråd som beviljats ledigt för att ta hand om sitt barn också får räkna med att avdrag ska göras på arvodet. Detta bör framgå av statsrådsarvodeslagen. När det gäller storleken på avdraget kan noteras att en riksdagsledamot som beviljats föräldraledigt får avdrag på riksdagsarvodet i enlighet med de bestämmelser som gäller för arbetstagare i . Om villkoren är uppfyllda har anställda i , liksom andra föräldralediga, rätt till föräldrapenning från . De har därutöver också rätt till en kompletterande ersättning från arbetsgivaren, s.k. föräldralön, enligt ett särskilt avtal om föräldralön i . I normalfallet innebär det att den anställde får av lönen vid uttag av hel föräldraledighet med full föräldralön och hel föräldrapenning från Försäk- Prop. 2017/18:162 ringskassan. Ett statsråd som beviljats föräldraledigt bör få ett avdrag på sitt arvode i motsvarande mån. Det innebär att statsrådets arvode under föräldraledigheten bör minskas . Avdraget bör göras även om statsrådet behåller vissa arbetsuppgifter under sin föräldraledighet. En riksdagsledamot som är föräldraledig kan under ledigheten ha rätt till ersättning för logikostnader, se 5 kap. 9 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. Om en anställd i beviljats tillägg för dubbelt boende så saknas det stöd för att göra avdrag från detta tillägg under föräldraledigheten. Det bör därför inte heller göras något avdrag på ett statsråds ersättningar som beviljats utöver arvodet, som exempelvis ersättning för logikostnad. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att ett statsråd som av statsministern beviljats ledigt för att ta hand om sitt barn ska få ett avdrag på sitt arvode per dag för eller del av dag som statsrådet är frånvarande. bör hantera avdraget på arvodet på samma sätt som då avdrag görs med anledning av att ett statsråd är frånvarande på grund av sjukdom. Eftersom det kan förväntas att föräldraledighet endast kommer att beviljas i ett fåtal fall bör, i enlighet med vad anfört, frågan om arvodet hanteras enkelt och fristående från reglerna i socialförsäkringsbalken. 6.1Ekonomiska konsekvenser för staten Regeringens bedömning: Förslagen kan hanteras inom ramen för befintliga anslag. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har kommenterat bedöm- Skälen för regeringens bedömning: Statsråd och statssekreterare bedöms i mycket stor utsträckning agera på ett sådant sätt så att intressekonflikter inte ska uppstå då de går över till ett annat uppdrag, en annan anställning eller etablerar näringsverksamhet. Övergångsrestriktioner bedöms därför sällan behöva komma att meddelas. Den ersättning som kan komma att utgå vid meddelad övergångsrestriktion ska vidare vara subsidiär i förhållande till vad personen kan få i avgångsersättning eller avgångsvederlag. I de flesta fall kommer därför inte någon ersättning på grund av meddelad övergångsrestriktion att fastställas. Kostnaderna för ersättningen för en meddelad övergångsrestriktion kommer att belasta budget. Det aktuella förslaget skulle dock kunna leda till att något fler f.d. statsråd eller statssekreterare erhåller avgångsvederlag och . De ovan nämnda kostnaderna bedöms dock rymmas inom befintlig anslagsram. Kostnaderna för ledamöter och sekreterare i statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner beräknas uppgå till 2017/18:162 . Även denna kostnad, som kommer att belasta anslag, bedöms rymmas inom befintlig budget. När det gäller förslaget om att avdrag ska göras på ett statsråds arvode när han eller hon är ledig för att ta hand om sitt barn så innebär det i sig en besparing för . Skulle statsministern utse ett nytt statsråd så uppstår dock ökade kostnader. Dessa bedöms dock rymmas inom befintlig anslagsram. Sammantaget gör regeringen bedömningen att merkostnaderna till följd av förslagen kan hanteras inom och anslagsramar. Regeringens bedömning: Införandet av den föreslagna regleringen bedöms inte påverka möjligheterna till rekrytering av statsråd och Ett statsråd som är ledig från sitt uppdrag för att ta hand om sitt barn kan få en något lägre avgångsersättning om han eller hon avgår under När avdrag görs av statsrådets arvode under föräldra- ledigheten kan hans eller hennes tjänstepension komma att påverkas något, men den allmänna pensionen påverkas inte. En utökad reglering av statsråds möjligheter att ta ut föräldraledighet kan i förlängningen leda till ett mer jämställt uttag av föräldraför- Utredningens bedömning: Överensstämmer i huvudsak med rege- Utredningen har inte redovisat någon bedömning av förslagens effekter på möjligheterna att rekrytera statsråd och statssekreterare. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har kommenterat be- Skälen för regeringens bedömning Förslaget om att statsråd och statssekreterare ska anmäla alla uppdrag och anställningar i annan än statlig verksamhet och etablering av närings- verksamhet, och att detta ska prövas av en särskild nämnd som kan ålägga personen i fråga en övergångsrestriktion, skulle kunna tänkas påverka enskilda individers intresse av ett uppdrag som statsråd eller anställning som statssekreterare negativt. Statsråd och statssekreterare innehar två av statens högsta befattningar. Personer som haft dessa uppdrag och anställ- ningar har oftast mycket goda möjligheter att få andra höga befattningar efter att de avslutat sitt uppdrag eller anställning, såväl inom den offentliga som den privata sektorn. De övergångsrestriktioner som kan aktualiseras kommer att gälla , under vilken det tidigare stats- rådet eller den tidigare statssekreteraren har rätt till ersättning om hon eller han inte kan tillträda ett uppdrag, en anställning eller etablera en närings- verksamhet med anledning av restriktionen. befattningarna som statsråd eller statssekreterare är av så pass stort intresse för de potentiella kandidaterna att regleringen inte i någon större utsträck- Prop. 2017/18:162 ning kommer att påverka det intresse som finns för dessa befattningar. Som utredningen konstaterat har vidare motsvarande reglering funnits i utan att man där kunnat se att rekryteringen påverkats negativt. Införandet av den föreslagna regleringen bedöms mot denna bakgrund inte påverka möjligheterna till rekrytering av statsråd och statssekreterare. Förslaget om arvodesavdrag vid föräldraledighet Om fler statsråd, män som kvinnor, är lediga från sitt uppdrag för att ta hand om sina barn kan det utgöra ett symbolvärde, som i förlängningen kan bidra till ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen. I övrigt bedöms förslaget inte ha några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Som angetts i avsnitt 4.8 beslutar om avgångsersättning för statsråd. Enligt nämndens riktlinjer motsvarar avgångsersättningen samma belopp som statsrådet fick i arvode vid avgången. Det är upp till nämnden att avgöra om ersättningen till ett statsråd som avgår under föräldraledigheten ska begränsas till beloppet. När avdrag görs av statsrådets arvode under föräldraledigheten kan tjänstepensionen komma att påverkas något. Den förmånsbestämda tjänstepensionens storlek är beroende av antal tjänsteår och pensionsunderlaget. Avsättningen av de avgiftsbestämda delarna beror på det utbetalade arvodet. Då det kan förväntas att ett statsråd endast kommer att ha reducerat arvode på grund av föräldraledighet kommer detta endast ha en ytterst marginell påverkan på tjänstepensionen. Det är det reducerade arvodet som ska rapporteras till och som utgör den pensionsgrundande lön som ska ingå i pensionsunderlaget. Föräldraledigheten påverkar inte den pensionsgrundande tjänstetiden. Avsättningen till premiebestämd ålderspension kommer dock att minska i den mån som arvodet minskas och frånvaron kommer inte att utgöra föräldraledighet i den mening som avses i tjänstepensionsbestämmelserna. För den allmänna pensionen är endast inkomster upp till 7,5 inkomstbasbelopp som är pensionsgrundande. Då statsrådsarvodet överstiger det beloppet kommer avdraget om inte få någon inverkan på den allmänna pensionen. 2017/18:162 7 Regeringens förslag: Samtliga lagförslag ska träda i kraft . Lagen om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet ska tillämpas första gången för dem som innehar ett uppdrag som statsråd eller en anställning som statssekreterare när lagen träder i kraft. Vid inrättandet av det organ som ska pröva anmälningar om övergångar ska tre av de ordinarie ledamöterna väljas och två av dem . Utredningens förslag: Överensstämmer i stort med regeringens förslag. Utredningen lämnar dock inte något förslag på tidpunkt för ikraftträdandet. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har kommenterat förslagen särskilt. Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att den nya lagen om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet träder i kraft . Lagen bör därför träda i kraft , före kommande riksdagsval. Även övriga lagförslag bör träda i kraft . Lagrådet har påpekat att om anmälningsskyldigheten och ändringarna i riksdagsordningen träder i kraft kan anmälningar komma att göras innan statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner är vald. Lagrådet har också efterlyst en bedömning av konsekvenserna av detta. Med anledning av Lagrådets påpekande har uppfattning i frågan om ikraftträdande och val av ledamöter i statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner inhämtats. Enligt bedöms valet av ledamöter kunna äga rum före , om antar de förslag som regeringen nu lämnar. Nämnden bör således kunna vara på plats när anmälningsskyldigheten börjar gälla. Lagen bör tillämpas första gången på de statsråd och statssekreterare som innehar ett uppdrag eller en anställning för lagens ikraftträdande. Det bedöms inte rimligt att tillämpa lagen på de f.d. statsråd eller statssekreterare som slutat före lagens ikraftträdande. För att undvika att alla val efter det att statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner har inrättats sker bör vid inrättandet av nämnden tre av de ordinarie ledamöterna väljas och två av dem . 8.1Förslaget till lag om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet Paragrafen behandlas i avsnitt 4.1. I paragrafen anges att lagen gäller för personer som innehar eller avslutat ett uppdrag som statsråd eller en anställning som statssekreterare. Med statssekreterare avses även kabinettssekreterare i . Paragrafen behandlas i avsnitt 4.6. I paragrafen finns en aktsamhetsbestämmelse som ska beaktas vid samtliga övergångar till och vid utövandet av nya uppdrag eller nya anställningar samt vid etablering av näringsverksamhet som ett statsråd eller en statssekreterare gör efter det att han eller hon har avslutat sitt uppdrag som statsråd eller sin anställning som statssekreterare. Bestämmelsen gäller även övergångar som inte omfattas av eller sker efter den period som omfattas av regleringen i 3 §. De risker som statsrådet eller statssekreteraren därvid ska sträva efter att undvika är dock desamma (jfr 5 §). De aktuella riskerna torde avta ju som går efter att ett statsråd eller en statssekreterare avslutat sitt uppdrag respektive sin anställning. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3 och 4.9. Av första stycket framgår att statsråd och statssekreterare är skyldiga att innan de börjar ett nytt uppdrag eller en ny anställning i annan än statlig verksamhet och all etablering av näringsverksamhet anmäla detta till statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner. Vissa uppdrag omfattas dock inte av anmälningsskyldigheten. De uppdrag som undantas är sådana förtroendeuppdrag som anges i 4 kap. 1 § kommunallagen (2017:725), dvs. uppdrag som ledamot och ersättare i fullmäktige, nämnder och fullmäktigeberedningar, revisor, ledamot och ersättare i den beslutande församlingen, förbundsstyrelsen eller någon annan nämnd, de beslutande församlingarnas beredningar samt revisor i ett kommunalförbund. Till de undantagna uppdragen hör också uppdrag som kommunalråd, landstingsråd, oppositionsråd och liknande. Även partipolitiska uppdrag undantas. Med partipolitiska uppdrag avses förtroendevalda uppdrag för politiska partier. Enligt andra stycket omfattar anmälningsskyldigheten alla nya uppdrag och nya anställningar samt sådan etablering av näringsverksamhet som statsrådet eller statssekreteraren avser påbörja från det 2017/18:162 att han eller hon avslutat sitt uppdrag eller sin anställning. Anmälningsskyldigheten är således tidsbegränsad. Efter att den aktuella tiden löpt ut gäller dock aktsamhetsbestämmelsen i 2 §. Anmälningsskyldigheten omfattar även sådan näringsverksamhet som statsrådet eller statssekreteraren bedrivit tidigare, men låtit vila under sitt uppdrag respektive sin anställning. Anmälningsskyldigheten omfattar dock inte en återgång till en anställning som personen varit tjänstledig från eftersom denna inte kan betraktas som en ny anställning. Anmälningsskyldigheten omfattar inte heller ett uppdrag eller en näringsverksamhet som ett statsråd eller en statssekreterare haft respektive bedrivit under sitt uppdrag respektive sin anställning. Ett statsråd eller en statssekreterare som fått ett beslut från nämnden är skyldig att göra en ny anmälan, om det inom tolvmånadersfristen sker en betydande ändring av den anställning, det uppdrag eller den näringsverksamhet som tidigare prövats. Med betydande ändring avses den situationen att statsrådet eller statssekreteraren får väsentligt ändrade arbetsuppgifter, utan att det för den skull går att säga att det är tal om ett helt nytt uppdrag, en ny anställning eller en ny typ av näringsverksamhet. Av tredje stycket framgår att ytterligare bestämmelser om myndighetens verksamhet finns i lagen med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner. I 13 kap. 14 a § riksdagsordningen finns bestämmelser om nämndens sammansättning, val av dess ordförande och ledamöter samt kvalifikationskrav för dessa. Ersättningen till ledamöterna regleras i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Första och andra styckena har i stort sett utformats i enlighet med Paragrafen behandlas i avsnitt 4.1 och 4.2. I första stycket anges att en övergångsrestriktion i form av karens eller ämnesrestriktion kan meddelas av statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner för en person som är eller har varit statsråd eller statssekreterare, och som avser att börja ett nytt uppdrag eller en ny anställning i annan än statlig verksamhet eller etablera närings-