prop · H503245 · 2018-05-03 00:00:00 — landet delägarbeskattade juridiska personer, äger andel i ett svenskt handelsbolag, företaget och handelsbolaget, eller – i fråga om företag som, direkt eller indirekt genom ett eller flera svenska handelsbolag eller i ut- landet delägarbeskattade juridiska personer, äger andel i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person, företaget och den i utlandet delägarbeskattade juri- diska personen. Med negativt räntenetto avses skillnaden mellan ränteutgifter som får dras av och ränte- inkomster som ska tas upp, om ränteutgifterna överstiger ränte- inkomsterna. Med positivt räntenetto avses skillnaden mellan ränteinkomster som ska tas upp och ränteutgifter som får dras av, om ränte- inkomsterna överstiger ränte- utgifterna. Avdragsbegränsning vid negativt räntenetto Ett företag får bara dra av ett negativt räntenetto med högst av avdragsunderlaget (avdragsutrymmet). Ett negativt räntenetto får, i stället för vad som sägs i första stycket, dras av . Om företaget ingår i en intressegemenskap får de sammanlagda avdragen för negativa räntenetton inom intressegemenskapen då inte överstiga . Andra stycket gäller bara om fördelningen av beloppet inom intressegemenskapen redovisas öppet i inkomstdeklarationen för ett beskattningsår som har samma deklarationstidpunkt enligt skatteförfarandelagen (2011:1244) eller som skulle ha haft det om inte något av företagens bokförings- skyldighet upphör. Avdragsunderlaget utgörs av resultatet av näringsverksamheten före avdragsbegränsning för negativt räntenetto enligt 24 § och före avdrag för kvarstående negativt räntenetto enligt 26 § –ränteutgifter för vilka avdragsrätten inte har begränsats enligt andra bestämmelser i detta kapitel än 24 §, –årliga värdeminskningsavdrag enligt 18 kap. 3 §, 19 kap. 4 och 26 §§ samt 20 kap. 4 och 17 §§, –avdrag enligt 19 kap. 7 § och 28 § andra stycket samt 20 kap. 7 §, och –avdrag för avsättning till periodiseringsfond enligt 30 kap. 5 §, –överskott som belöper sig på andelar i svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer, och –återfört avdrag för avsättning Om ett företag har ett underskott avdrag för negativt räntenetto enligt 24 § och avdrag för kvarstående negativt räntenetto enligt 26 §, ska avdragsunderlaget öka även med avdrag underskott enligt 40 kap. 2 §, dock högst med ett belopp som motsvarar beskattningsårets underskott före avdrag för negativt räntenetto och avdrag för kvarstående negativt räntenetto. För investmentföretag och kooperativa föreningar gäller även att avdragsunderlaget ska –öka med avdrag för utdelning enligt 39 kap., och –minska med utdelningar som skulle ha tagits upp även om företaget eller föreningen i stället hade varit ett sådant ägarföretag som kan inneha en närings- betingad andel enligt 24 kap. 32 §, dock högst med det belopp som dragits av för utdelning. Ett företag som enligt 24 § första stycket inte har kunnat dra av ett tidigare beskattningsårs negativa räntenetto i sin helhet får dra av återstående del (kvarstående negativt räntenetto) högst med ett belopp som motsvarar avdragsutrymmet, minskat med avdrag för negativt räntenetto enligt 24 §. Avdrag ska göras efter det beskattningsår då det kvarstående negativa räntenettot uppkom. Ett tidigare uppkommet kvarstående negativt räntenetto ska dras av före ett senare uppkommet sådant. Vid ägarförändringar som innebär att ett företag får ett bestämmande inflytande över ett annat företag upphör rätten att utnyttja det sistnämnda företagets kvarstående negativa räntenetto. Ett företag anses ha ett bestämmande inflytande över ett annat företag, om företagen efter ägarförändringen tillsammans utgör en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredo- visningslagen (1995:1554). Första stycket gäller inte om det företag som får det bestämmande inflytandet ingick i samma koncern som företaget med kvarstående negativa räntenetto redan före Utdelning på andel som lämnas av ett utländskt företag ska tas upp till den del utdelningen får dras av som ränta eller liknande i det företag som lämnar utdelningen. gäller inte heller om det avyttrade företaget har försatts i resolution enligt lagen (2015:1016) om Avdrag för negativt räntenetto i ett annat företag Ett företag som har ett positivt räntenetto får dra av ett negativt räntenetto som har uppkommit hos ett annat företag med högst ett be- lopp som motsvarar det positiva räntenettot. Detta gäller inte kvarstående negativa räntenetton. Det negativa räntenettot hos ett annat företag får inte dras av till den del det har dragits av på annat sätt. Ett avdrag enligt första stycket ska minska det negativa ränte- nettot hos det andra företaget i motsvarande utsträckning. Bestämmelserna i 28 § gäller bara om båda företagen –med avdragsrätt kan lämna koncernbidrag till varandra, och –redovisar avdraget öppet i inkomstdeklarationen för ett beskattningsår som har samma deklarationstidpunkt enligt skatteförfarandelagen (2011:1244) eller som skulle ha haft det om inte något av företagens bokföringsskyldighet upphör. Utdelning på andel som lämnas av ett företag som hör hemma i en annan stat ska tas upp till den del utdelningen får dras av som ränta eller liknande i det företag som lämnar utdelningen. 7 Senaste lydelse av tidigare 19 § 2015:886. Med uttrycket hör hemma i en annan stat avses detsamma som i 15 b §. Ränta vid finansiella leasingavtal Bestämmelserna i detta kapitel gäller för juridiska personer och svenska handelsbolag som har ingått finansiella leasingavtal med undantag för –svenska handelsbolag som under hela beskattningsåret bara har ägts av fysiska personer, direkt eller indirekt, genom ett eller flera svenska handelsbolag eller i utlandet delägarbeskattade juridiska personer, eller –i utlandet delägarbeskattade juridiska personer som under hela beskattningsåret bara har ägts av obegränsat skattskyldiga fysiska personer, direkt eller indirekt, genom ett eller flera svenska handelsbolag eller i utlandet delägarbeskattade juridiska personer. Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas inte om de sammanlagda leasingavgifter som företaget, eller företag som ingår i samma intressegemenskap, har för finansiella leasingavtal är mindre än för beskattningsåret. i intressegemenskap avses i detta kapitel företag som ingår i en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554). I intressegemenskapen ingår även svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer som något av företagen, direkt eller indirekt äger andel i genom ett eller flera svenska handelsbolag eller i utlandet delägarbeskattade juridiska personer. i intressegemenskap avses även –i fråga om företag som, direkt eller indirekt genom ett eller flera svenska handelsbolag eller i ut- landet delägarbeskattade juridiska personer, äger andel i ett svenskt handelsbolag, företaget och handelsbolaget, eller –i fråga om företag som, direkt eller indirekt genom ett eller flera svenska handelsbolag eller i ut- landet delägarbeskattade juridiska personer, äger andel i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person, företaget och den i utlandet delägarbeskattade juri- diska personen. Med beskattningsår avses i detta kapitel för svenska handelsbolag räkenskapsåret. Med finansiellt leasingavtal av- ses ett avtal enligt vilket –en leasegivare ger en leasetagare rätt att använda lager, inventarier enligt 18 kap. 1 § första stycket, byggnader, markanläggningar eller mark i utbyte mot betalning, och –de ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med att äga tillgången uteslutande eller så gott som uteslutande överförs från leasegivaren till leasetagaren. Med minimileaseavgifter avses summan av – det som ska betalas av leasetagaren till leasegivaren – det restvärde som garanteras av leasetagaren eller av företag som ingår i samma intressegemenskap. Om leasingavgifterna innehåller en rörlig avgift som är jämförbar med en ränteutgift ingår denna rörliga avgift i minimilease- avgifterna enligt den räntesats som gäller vid avtalets början. Övriga rörliga avgifter, serviceutgifter och skatter ingår inte i minimileaseavgifterna. För leasegivaren ska även ett restvärde som har garanterats av en oberoende tredje part ingå i minimileaseavgifterna. Med rörlig avgift avses den del av leasingavgiften som inte är fast och som beräknas med utgångspunkt från andra faktorer än enbart att tid har gått. Med verkligt värde avses i detta kapitel detsamma som i 17 kap. 2 § tredje stycket. Med nuvärde avses det diskonterade värdet av framtida kassaflöden. Med det finansiella leasing- avtalets implicita ränta avses den diskonteringssats som för lease- givaren vid avtalets ingående resulterar i att summan av nu- värdet av minimileaseavgifterna och den del av den leasade till- gångens restvärde som inte är ga- ranterat av någon överensstämmer med summan av det verkliga värdet för den leasade tillgången och sådana direkta utgifter som uppkommer till följd av att avtalet ingås. Med marginell låneränta avses den räntesats som leasetagaren skulle ha betalat enligt ett likvärdigt finansiellt leasingavtal. Om denna räntesats inte kan fastställas, är den marginella låneräntan den räntesats som leasetagaren skulle ha betalat när det finansiella leasingavtalet ingicks för en finansiering genom lån och med motsvarande säkerhet. En leasetagare som har ingått ett finansiellt leasingavtal ska behandla en del av leasingavgifterna som ränta. Räntedelen ska anses uppgå till den ränta som uttryckligen följer av leasingavtalet. Om någon ränta inte uttryckligen följer av leasingavtalet eller om räntan avviker från vad som skulle ha 13 §§ tillämpas. Räntedelen enligt första stycket 24 kap. 9–29 §§ om begränsningar i avdragsrätten för ränta. En leasetagare ska anses ha en skuld som motsvarar skyldigheterna enligt ett finansiellt leasingavtal. När det finansiella leasingavtalet ingås ska skuldens värde anses vara det lägsta av den leasade tillgångens verkliga värde och nuvärdet av minimilease- avgifterna. motsvarar sådana utgifter som direkt kan hänföras till att avtalet ingås ska läggas till skuldens värde. Vid beräkning av nuvärdet av minimileaseavgifterna ska avtalets implicita ränta användas. Om avtalets implicita ränta inte kan bestämmas, ska leasetagarens marginella låneränta användas. En del av minimileaseavgifterna ska behandlas som ränta. Denna del ska för varje beskattningsår beräknas med ett belopp som motsvarar en fast räntesats för skulden under respektive beskattningsår. Den del av minimileaseavgifterna som inte behandlas som ränta ska behandlas som amortering av skulden enligt 12 § första stycket vid den ränteberäkning som görs under kommande beskattningsår. Räntedelen enligt första stycket och sådana rörliga avgifter som inte ingår i minimileaseavgifterna enligt 5 § men som är jämförbara med en ränteutgift omfattas av bestämmelserna i 24 kap. 9–29 §§ om begränsningar i avdragsrätten för ränteutgifter. En leasegivare ska anses ha en fordran som motsvarar rättigheterna enligt ett finansiellt leasingavtal. När det finansiella leasingavtalet ingås ska fordringens anskaffningsvärde anses uppgå till nuvärdet av summan av –minimileaseavgifterna, och –den del av den leasade tillgångens restvärde som inte garanteras av någon och som tillfaller leasegivaren när avtalet upphör. avtalets implicita ränta. enligt ett finansiellt leasingavtal beskattningsår beräknas så att förräntningen på fordringen enligt 14 § blir jämn. I 44 kap. finns grundläggande bestämmelser om kapitalvinster och kapitalförluster. I 25 a, 45, 46, 48, 49, 50, 52 och 55 kap. finns särskilda bestämmelser för vissa slag av tillgångar. Särskilda bestämmelser om anskaffningsutgift finns i fråga om –beskattningsinträde i 20 a kap., –uttagsbeskattning i 22 kap. 8 §, –underprisöverlåtelser i 23 kap. 10 §, –ianspråktagande av ersättningsfond i 31 kap. 18 §, –kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 18 §, –verksamhetsavyttringar i 38 kap. 14 §, –partiella fissioner i 38 a kap. 14 §, och –förvärv av privata tillgångar till underpris i 53 kap. 10 och 11 §§. ränteutgifter finns i 24 kap. En juridisk person som har gjort En juridisk person som har gjort avdrag för avsättning till en peri- avdrag för avsättning till en peri- odiseringsfond ska ta upp en scha- odiseringsfond ska ta upp en scha- till statslåneräntan vid utgången av vid utgången av november månad november månad året närmast före året närmast före det kalenderår det kalenderår under vilket be- under vilket beskattningsåret går ut skattningsåret går ut multiplicerad med summan av gjorda avdrag för gjorda avdrag för avsättningar till avsättningar till sådana periodiser- ingsfonder som den juridiska per- den juridiska personen har vid be- sonen har vid beskattningsårets in- räntan ska dock som lägst anses som lägst anses vara . 8 Senaste lydelse 2016:1239. Om beskattningsåret är längre eller kortare än , ska schablonintäkten justeras i motsvarande mån. Med kapitalunderlaget för räntefördelning för en enskild näringsidkare avses skillnaden mellan värdet på tillgångarna och värdet på skulderna i näringsverksamheten vid det föregående beskattningsårets utgång –underskott av näringsverksamheten under det föregående beskatt- ningsåret till den del avdrag för underskottet inte har gjorts enligt någon av de bestämmelser som anges i 14 kap. 22 § första och andra styckena, –kvarstående sparat fördelningsbelopp, –en sådan övergångspost som avses i 14 §, och –en sådan särskild post vid arv, gåva m.m. som avses i 15–17 §§, minskad med en enligt 34 kap. vid det föregåen- fonden enligt 34 kap. vid det före- de beskattningsårets utgång, och – sådana tillskott i näringsverksamheten under det föregående beskatt- ningsåret som gjorts i annat syfte än att varaktigt öka kapitalet i verk- Den särskilda posten uppgår till Den särskilda posten uppgår till ett belopp som motsvarar det nega- ett belopp som motsvarar det nega- tiva kapitalunderlag för ränteför- tiva kapitalunderlag för ränteför- delning som hänför sig till förvärv- delning som hänför sig till förvärv- et, beräknat vid förvärvstidpunkt- et, beräknat vid förvärvstidpunkt- Posten får dock inte överstiga Posten får dock inte överstiga ett belopp som motsvarar den er- ett belopp som motsvarar den er- sättning som lämnas för fastighet- sättning som lämnas för fastighet- en minskad med det högsta värdet en minskad med det högsta värdet för fastigheten vid förvärvstid- för fastigheten vid förvärvstid- punkten enligt 12 § eller 13 § och punkten enligt 12 § första stycket ökad av en över- tagen expansionsfond till den del den avser fastigheten. expansionsfond till den del den att ta över expansionsfonden räk- nas inte som ersättning. inte som ersättning. Om en del av fastigheten övergår till någon annan ägare, ska posten minskas i motsvarande mån. Om fastigheten och driften av den räknas till olika näringsverksam- heter och förvärvaren eller hans närstående före förvärvet 9 Senaste lydelse 2012:757. 10 Senaste lydelse 2012:757. eller efter förvärvet skjutit till kapital i mer än obetydlig omfattning till den näringsverksamhet som driften räknas till, ska posten minskas i mot- expansionsfonden uppgå till högst expansionsfonden uppgå till högst get för expansionsfond. laget för expansionsfond. En särskild post får beräknas om En särskild post får beräknas om en fastighet förvärvas genom arv, en fastighet förvärvas genom arv, testamente eller gåva eller genom testamente eller gåva eller genom bodelning med anledning av äkten- bodelning med anledning av äkten- skapsskillnad eller makes död och skapsskillnad eller makes död och summan av egen och övertagen summan av egen och övertagen av summan av för- av summan av för- värvarens kapitalunderlag för ex- värvarens kapitalunderlag för ex- pansionsfond och det kapital- pansionsfond och det kapital- underlag som hänför sig till förvär- underlag som hänför sig till för- lag och expansionsfond ska beräk- nas vid utgången av beskattnings- före förvärvet medan det kapital- året före förvärvet medan det kapi- underlag som hänför sig till för- talunderlag som hänför sig till för- värvet och den övertagna expan- värvet och den övertagna expan- sionsfonden beräknas vid förvärvs- sionsfonden beräknas vid förvärvs- Första stycket gäller bara under förutsättning att villkoren i 18 § är uppfyllda och om fastigheten är kapitaltillgång såväl hos den tidigare ägaren som hos förvärvaren. Den särskilda posten får öka Den särskilda posten får öka fond med ett så stort belopp att ex- fond med ett så stort belopp att ex- get som avses i 8 §. get som avses i 8 §. Kapitalunderlaget får ökas med Kapitalunderlaget får ökas med posten bara så länge någon del av posten bara så länge någon del av fastigheten finns kvar i närings- 11 Senaste lydelse 2012:757. 12 Senaste lydelse 2012:757. 13 Senaste lydelse 2012:757. Om expansionsfon- den ett visst år uppgår till eller är lägre än av kapital- underlaget före ökningen med pos- ten, upphör rätten att öka kapital- underlaget med posten. Om expansionsfon- den ett visst år uppgår till eller är lägre än av kapital- underlaget före ökningen med pos- ten, upphör rätten att öka kapital- underlaget med posten. Om realtillgångar i en enskild näringsverksamhet övergår till en obe- gränsat skattskyldig fysisk person genom arv, testamente, gåva eller bo- delning och mottagaren tar över hela näringsverksamheten, en verksam- hetsgren eller en ideell andel av en verksamhet eller av en verksamhets- gren, får mottagaren helt eller delvis ta över en expansionsfond, om –mottagaren vid arv eller testamente skriftligen förklarar att han tar över fonden eller delen av fonden, eller –parterna vid gåva eller bodelning träffar skriftligt avtal om över- tagandet. Utöver vad som sägs i första stycket krävs att 1. mottagaren övertar tillgångar 1. mottagaren övertar tillgångar vars värde, minskat med övertagna vars värde, minskat med övertagna skulder, motsvarar minst 78 pro- skulder, motsvarar minst 79,4 pro- cent av den övertagna expansions- cent av den övertagna expansions- fonden eller delen av fonden, och fonden eller delen av fonden, och 2. vad som övertas av fonden uppgår till högst så stor del av hela fond- en som de övertagna realtillgångarna utgör av samtliga realtillgångar i näringsverksamheten. Expansionsfonden får dock inte tas över till den del den överstiger av det värde som realtillgångarna i näringsverksamheten uppgick till vid utgången av det tredje beskattningsåret före det aktuella beskattningsåret (jämförelsebeloppet). Om fonden bara delvis tas över, får den övertagna fondens värde högst uppgå till så stor del av jäm- förelsebeloppet som de övertagna realtillgångarna utgör av samtliga real- tillgångar för överföringen. Värdet av realtillgångarna ska beräknas på det sätt som anges i 33 kap. 12 § första stycket och 13 §. Som skuld enligt andra stycket 1 ska räknas också sådana avdrag som avses i 33 kap. 11 §. Om expansionsfonden helt eller delvis tas över, anses den som tar över fonden själv ha gjort avsättningarna och avdragen för dem. En expansionsfond upphör utan att bestämmelserna i 14–16 §§ blir tillämpliga om en enskild näringsidkare –överlåter samtliga realtillgångar i näringsverksamheten till ett aktie- bolag som han äger aktier i eller genom överlåtelsen kommer att äga aktier i, –begär att expansionsfonden inte ska återföras, och 14 Senaste lydelse 2012:757. 15 Senaste lydelse 2012:757. – gör ett tillskott till bolaget som – gör ett tillskott till bolaget som I 48 kap. 12 § finns bestämmelser om beräkningen av omkostnadsbe- loppet för aktierna. Särskilda regler vid fission om fonder, underskott och kvarstående kapitalförlust Om det överlåtande företaget har kvarstående negativa ränte- netton enligt 24 kap. 26 § från tidigare beskattningsår gäller 18 § i fråga om rätt till avdrag för de kvarstående negativa räntenettona bara om det övertagande företaget och det överlåtande företaget före fusionen eller fissionen ingick i samma koncern på det sätt som anges i 24 kap. 27 § andra stycket eller om det överlåtande företaget har försatts i resolution enligt lagen (2015:1016) om resolution. Särskilda regler vid fission om fonder, underskott, kvarstående kapitalförlust och kvarstående negativt räntenetto Vid en fission ska periodise- Vid en fission ska periodise- ringsfonder, ersättningsfonder, rätt ringsfonder, ersättningsfonder, rätt till avdrag för kvarstående negativt räntenetto enligt 24 kap. 26 §, rätt till avdrag för underskott enligt 40 kap. och rätt till avdrag förhållande till det nettovärde som enligt 48 kap. 26 § fördelas på de förs över till varje företag. förhållande till det nettovärde som förs över till varje företag. Med nettovärde avses här skillnaden mellan de skattemässiga värdena på tillgångarna och de värden på skulder och andra förpliktelser som gäller vid beskattningen. Det köpande företaget får inte ta Det köpande företaget får inte ta fastigheter enligt 25 kap. 12 §, rätt fastigheter enligt 25 kap. 12 §, rätt 40 kap. eller rätt till avdrag för negativa räntenetton enligt 24 kap. 26 §, rätt till avdrag för underskott delägarrätter enligt 48 kap. 26 §. enligt 40 kap. eller rätt till avdrag för kvarstående kapitalförluster på delägarrätter enligt 48 kap. 26 §. Det övertagande företaget får inte ta över rätt till avdrag för inte ta över rätt till avdrag för fastigheter enligt 25 kap. 12 §, rätt fastigheter enligt 25 kap. 12 §, rätt 40 kap. eller rätt till avdrag för negativa räntenetton enligt 24 kap. 26 §, rätt till avdrag för underskott delägarrätter enligt 48 kap. 26 §. enligt 40 kap. eller rätt till avdrag för kvarstående kapitalförluster på delägarrätter enligt 48 kap. 26 §. har en säkerhetsreserv ska ta upp räknas till statslåneräntan vid ut- gången av november månad året närmast före det kalenderår under vilket beskattningsåret går ut mul- vid ingången av beskattningsåret. lägst anses vara . eller kortare än , ska att underskottsföretaget inte får dra att underskottsföretaget inte får dra av underskott som uppkommit före av underskott som uppkommit före det beskattningsår då spärren in- det beskattningsår då spärren in- träder, med högre belopp än be- träder, med högre belopp än be- utan hänsyn till avdragen för underskott och till sådana mot- enligt 24 kap. 24 § och före avdrag för kvarstående negativt räntenetto upp enligt 35 kap. enligt 24 kap. 26 § samt beräknat utan hänsyn till avdragen för underskott och till sådana mot- tagna koncernbidrag som ska tas upp enligt 35 kap. Om en del av underskotten inte får dras av på grund av beloppsspärren, gäller första stycket för den återstående delen. Belopp som på grund av bestämmelsen i första stycket inte har kunnat dras av ska dras av det följande beskattningsåret, om det inte finns någon Koncernbidragsspärren gäller till och med femte beskattningsåret efter det beskattningsår då spärren inträdde. Om en utländsk fordringsrätt på Om en utländsk fordringsrätt på grund av bestämmelsen i 14 kap. grund av bestämmelserna i 14 kap. 8 § har värderats till ett annat värde 8 § och 24 kap. 4 § andra stycket än anskaffningsutgiften, gäller har värderats till ett annat värde än Om fordringen har värderats till ett högre värde än anskaffningsutgiften, ska denna ökas med mellanskillnaden. Om fordringen har värderats till ett lägre värde än anskaffningsutgiften, ska denna minskas med mellanskillnaden. 5 §16 Anskaffningsutgiften ska ökas med –den skattskyldiges tillskott till bolaget, –belopp som tagits upp som den skattskyldiges andel av bolagets inkomster, –av avdrag för av- sättning till expansionsfond enligt 34 kap., –av expansionsfond som förs över från andel i handels- bolag till enskild näringsverksam- het enligt 34 kap. 22 §, och –20,av avdrag för av- sättning till expansionsfond enligt 34 kap., –79,av expansionsfond som förs över från andel i handelsbolag till enskild näringsverksamhet enligt 34 kap. 22 §, och –det belopp som framgår vid en tillämpning av bestämmelserna om överlåtelse av privata tillgångar till underpris i 53 kap. 5 §.