prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — Sysselsättning, kommunfinansierad verksamhet (vä) Sysselsättning, kommunsektorn (vä) Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunalt finansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn fram . Källor: , och egna beräkningar. har en allt större andel av den kommunalt finansierade verksamheten kommit att bedrivas av privata utförare. Utvecklingen har bidragit till att sysselsättningen i kommunsektorn ökat långsammare än den kommunalt finansi- erade sysselsättningen (se diagram 8.11). Den kommunalt finansierade sysselsättningen har ökat och framför allt utvecklades sysselsättningen starkt i likhet med den kommunala konsum- tionen. syns en avmattning i ut- vecklingen av den kommunfinansierade syssel- sättningen men bedömningen av ökningstakten ligger högre än det historiska genomsnittet . Den demografiska ut- vecklingen, med fler barn och äldre i befolk- ningen, tillsammans med det stora antalet asyl- sökande 2015, medför ett ökat behov av personal i skola, vård och omsorg. Till följd av regeringens satsningar i budgetpropositionen hålls den kommunfinansierade sysselsättningen uppe efter den starka utvecklingen för framför allt 2015 och 2016. Det är viktigt att följa utvecklingen både av antalet sysselsatta och av antalet arbetade timmar. Arbetade timmar är ett bättre mått än antalet sysselsatta på den faktiska resursinsatsen, efter- som de sysselsatta kan ha olika arbetstid och t.ex. sjukfrånvaron kan variera mellan åren. Om dess- utom antalet kommunalt finansierade arbetade timmar sätts i relation till befolkningen fås ett grovt mått på hur arbetsinsatsen i förhållande till antalet personer som utnyttjar de kommunala tjänsterna utvecklats. med betydande ökningar minskade antalet kommunalt finansierade arbe- tade timmar per invånare påtagligt 2007–2009 (se diagram 8.12). Nedgången planade därefter ut och har arbetade timmar per invånare åter ökat i förhållandevis snabb takt och den tidigare toppnoteringen passerades 2015. En dämpning i ökningstakten har dock skett 2017. till antalet sysselsatta per invånare var ned- gången i samband med finanskrisen skarpare än för arbetade timmar och raderade nästintill ut hela de föregående tio årens uppgång. höll sig nivån förhållandevis stabil. Men tog utvecklingen fart och antalet sysselsatta per invånare nådde upp till den tidigare toppnivå . Liksom för arbetade timmar noteras en dämpning av ök- ningstakten . Diagram 8.12 Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar per 1 000 invånare Antal sysselsatta/1000 inv. Arbetade timmar/1000 inv. Sysselsatta (vä) Arbetade timmar (hö) Anm.: Subventionerade anställningar som plusjobb, traineejobb och extratjänster ingår också i den kommunalt finansierade sysselsättningen. ingick i kommunsektorn . De som söker asyl i räknas in i befolkningen först när de fått uppehållstillstånd som gäller , även om de till viss del är brukare av välfärdstjänster. I och med det stora antalet asylsökande är sysselsättningen och de arbetade timmarna per 1 000 invånare därmed troligen något överskattade i närtid. Källor: , och egna beräkningar. Den offentliga sektorns nettoförmögenhet består av både realkapital och finansiella tillgångar, med avdrag för skulder (se tabell 8.15). Realkapitalet, eller kapitalstocken, innefattar både materiella tillgångar, som t.ex. byggnader och anläggningar, och immateriella tillgångar, som t.ex. forskning och utveckling samt datorprogram. Större delen av den offentliga sektorns kapitalstock består av byggnader, vägar och annan infrastruktur som inte ger någon direkt avkastning. En del av kapitalstocken används för produktion av offentliga tjänster, som t.ex. skolor, sjukhus och kontorsbyggnader, medan andra delar, t.ex. infrastrukturen, ger en samhällsekonomisk av- kastning. Vidare ingår mark som tillgångsslag i den officiella statistiken. De finansiella till- gångarna omfattar såväl olika fordringar på den privata sektorn som aktier. Aktieinnehaven kan vara likvida tillgångar förknippade med ett tydligt avkastningskrav, som t.ex. AP-fondernas aktie- innehav. Innehaven kan också vara en form för kontroll av realkapital, som t.ex. statens ägande av . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Tabell 8.15 Den offentliga sektorns okonsoliderade tillgångar och skulder samt nettoförmögenhet 2016 Anm.: är det senast redovisade utfallsåret i den offentliga statistiken enligt NR. 1 Maastrichtskulden är redovisad konsoliderad i denna tabell. Posten Övrigt inkluderar konsolideringsfaktorn mellan staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn. Skulderna omfattar finansiella skulder samt statens och den kommunala sektorns åtaganden för tjänstepensioner. Den s.k. Maastrichtskulden (se avsnitt Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld), av vilken statsskulden utgör en övervägande del, redovisas till nominellt värde. I finansräkenskaperna definieras skulden till sitt marknadsvärde. Posten Övrigt under skulder inkluderar skillnaden mellan marknadsvärdet och den nominellt värderade Maastrichtskulden. Vid utgången av uppgick den offentliga sektorns totala nettoförmögenhet till av BNP, varav ägandet i reala till- gångar uppgick till av BNP. Den finansiella nettoförmögenheten, dvs. skillnaden mellan finansiella tillgångar och skulder, uppgick därmed till av BNP. Fördelningen av nettoförmögenheten på sek- torer visar att statens andel av förmögenheten är minst då den offentliga sektorns skuld huvud- sakligen består av statsskulden. Både den kommunala sektorns och statens nettoförmögen- het består till övervägande del av reala tillgångar, medan ålderspensionssystemets nettoförmögen- het utgörs av finansiella tillgångar. –ökade nettoförmögenheten med av BNP (se diagram 8.13). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 minskade den dock som Diagram 8.14 Den offentliga sektorns finansiella andel av BNP. Det beror både på ökningen av Procent av BNP, utfall , prognos 2018–2021 bruttoskulden, som redovisas i skuldavsnittet nedan, och att både reala och finansiella tillgångar växte långsammare än BNP. Diagram 8.13 Den offentliga sektorns nettoförmögenhet Källor: och egna beräkningar. Den finansiella nettoförmögenheten ökade med Anm.: är det senast redovisade utfallsåret i den offentliga statistiken enligt förmögenheten växte (se tabell 8.16). Källor: och egna beräkningar. –2021 medför de beräknade över- skotten i staten tillsammans med värdeföränd- Den offentliga sektorns finansiella nettoför- ringar i framför allt pensionssystemet att den mögenhet finns huvudsakligen i AP fonderna i finansiella nettoförmögenheten successivt ökar. ålderspensionssystemet, medan statens finansiella Tabell 8.16 Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet är negativ. finansiella tillgångar och skulder har i Procent av BNP, utfall , prognos 2018–2021 stort sett varit lika stora (se diagram 8.14). -4,9 -2,9 -1,3 form av räntor och utdelningar, huvudsakligen hänförliga till ålderspensionssystemet, överstiger -1,4 -1,8 -2,3 -2,8 -3,3 Den totala skulden inkluderar statens och kommunsektorns åtaganden för de förmånsbestämda tjänstepensionerna som intjä- De totala skulderna för de ingår, i likhet med premiepensionssystemet, inte i den offentliga sektorn utan redovisas i för- -1,0 -1,2 -1,0 -1,0 -1,0 Källor: och egna beräkningar. Statens budget visade ett överskott på 62 miljar- der kronor 2017. Statsskulden minskade dock endast med (se tabell 8.17), framför allt beroende på att överskattade statens lånebehov i sin upplånings- plan. fick även in finansiering vid sidan av den ordinarie upplåningen via oväntat stora volymer marknadsvårdande repor, dvs. utlåning av statspapper till återförsäljare över . Som säkerhet får in pengar vilket minskar upp- låningsbehovet. Detta medförde sammantaget att ett kassaöverskott uppstod, som placerats i till- gångar. Dessa s.k. förvaltningstillgångar ingår i skulddispositionerna, som totalt sett uppgick till 2017, varav utgörs av förvaltningstillgångarna. Utöver förvaltningstillgångarna innefattar skulddispositionerna bl.a. orealiserade valuta- kursdifferenser och upplupen inflationskom- pensation. Skulddispositionerna påverkar stats- skulden, men inte statens budgetsaldo och netto- lånebehov. Tabell 8.17 Statsskuldens förändring Miljarder kronor, utfall , prognos 2018–2021 vid ingången av året Statsskuld vid årets slut3 Statsskuld i procent av BNP Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Identiskt med statens budgetsaldo med omvänt tecken . 2I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av stats - papper. 3Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. 4Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden. Källor: , och egna beräkningar. bedömer att det inte är lämpligt att minska statsskulden för att anpassa den till det låga lånebehovet 2017 eftersom detta skulle påverka likviditeten på statspappersmarknaden negativt. Riksgälds- kontoret bedömer att det skulle medföra en sämre låneberedskap och högre långsiktiga upp- låningskostnader för staten. planerar därför att hålla större överskott än normalt. Det bidrar i sin tur till att statsskulden –2019 inte minskar i samma takt som budgetsaldot förstärktes och beräknas förstärkas och 2019. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 minskar dock statsskulden mer än budgetöver- skotten dessa år till följd av valutakurseffekter. En mer fördjupad redogörelse över skuldutveck- lingen och de överskott som har uppstått kommer att lämnas i den utvärderingsskrivelse om statens upplåning och skuldförvaltning som regeringen ska lämna till . Diagram 8.15 Statsskuldens utveckling Utfall , prognos 2018–2021 02 03 04 05 06 07 Statsskuld (mdkr) Källor: och egna beräkningar. har statsskulden minskat både nomi- nellt och uttryckt som andel av BNP. –2021 bedöms statsskulden fortsätta minska (se diagram 8.15). –2020 minskar stats- skulden mer än budgetöverskotten respektive år (se tabell 8.17). beror det framför allt på att en starkare krona i förhållande till 2017 leder till att valutaskulden mätt i svenska kronor minskar. beror det på att den överskjutande upplåningen som uppstod 2017 medför att minskar upp- låningen i motsvarande utsträckning dessa år. beräknas skuldkvoten, dvs. den konsoliderade statsskulden som andel av BNP, uppgå till . Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld Maastrichtskulden definieras av EU-regler och är det skuldbegrepp som används vid bedömningen av medlemsländernas offentliga finanser inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. För innebär definitionen att skulden består av den konsoliderade statsskulden och kommun- sektorns skulder på kapitalmarknaden, med P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 avdrag för AP-fondernas innehav av stats- obligationer. Inför att blev med- lem i EU uppgick den konsoliderade bruttoskul- den till , vilket mot- svarade av BNP (se diagram 8.16). har det nominella värdet ökat med , för att vid utgången av 2017 uppgå till ca . Skulden har emellertid minskat kraftigt som andel av BNP och uppgick vid ut- gången av av BNP (skuld- kvoten), vilket är under referensvärdet i EU:s om högst av BNP. Utvecklingen av den offentliga sektorns kon- soliderade bruttoskuld beror på det finansiella sparandet, som kan fördelas på primärt sparande, ränteutgifter och s.k. stockflödesförändringar, som utgörs av finansiella transaktioner och peri- odiseringar som inte påverkar det finansiella sparandet. Diagram 8.16 Den konsoliderade bruttoskulden Utfall , prognos 2018–2021 Konsoliderad skuld, mdkr Källor: och egna beräkningar. Merparten av ökningen av den nominella skulden –2017 skedde , då den ökade med , vilket mot- svarar en ökning om av BNP. Statens finansiering av lån för för- stärkningen av valutareserven och ökade skulden med av BNP respektive år. Vidare ökade skulden med av BNP till följd av regelförändringar som innebär att andra myndigheter än Riks- gäldskontoret får inneha utestående återköpsavtal avseende finansiella instrument, s.k. repor, över årsskiften. Effekten bruttoredovisas i NR, vilket innebär att tillgångar och skulder påverkas i lika stor utsträckning, och därför är neutral för den finansiella förmögenheten. Eftersom dessa repor hanteras av Kammarkollegiet påverkas inte stats- skulden enligt redovisningen i statens budget, som endast speglar skuld- hantering. I övrigt bidrog även underskotten i de offentliga finanserna och valutakurseffekter till att skulden ökade . Utöver detta har också den ökade vidareut- låningen från kommunsektorn till kommunala bolag bidragit till att den offentliga bruttoskulden vuxit i nominella termer. medförde bl.a. hantering av skulddispositioner att bruttoskulden i stort sett var nominellt oförändrad jämfört med trots överskottet i de offentliga finanserna. Den höga BNP-tillväxten medförde dock att skuldkvoten minskade. Diagram 8.17 De enskilda sektorernas bidrag till den offentliga sektorns bruttoskuld Procent av BNP utfall , prognos 2018–2021 Anm.: Summan av de tre delsektorernas skuld överstiger den totala Maastricht- skulden eftersom den totala skulden är konsoliderad. Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns bruttoskuld beräknas minska hela prognosperioden till följd av över- skotten i de offentliga finanserna. Bruttoskulden bedöms vara i linje med nivån för skuldankaret som införs . beräknas brutto- skulden, med nu aviserad politik, uppgå till av BNP. Den successivt lägre skulden rör uteslutande statsskulden. Kommunsektorns skuld beräknas däremot fortsätta växa snabbare än BNP, bl.a. på grund av stora investeringsbehov i kommun- sektorn och vidareutlåning till kommunala bolag. Tabell 8.18 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och bidrag till förändringen Procent av BNP om annat inte anges, utfall , prognos 2018–2021 -1,8 -2,9 -3,2 -2,6 -2,6 -1,5 -1,3 -1,3 -1,7 -2,3 -0,1 -0,7 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,6 -1,8 -1,9 -1,5 -1,3 -1,1 Anm.: Övrigt 2017, 2018 och 2020 omfattar i huvudsak skuld- dispositioner samt finansiering av lån till . Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 förväntningar på den ekonomiska återhämt- ningen, konsumtionsefterfrågan, utvecklingen på arbetsmarknaden och inflationsutvecklingen. Tabell 8.19 Bedömningar av finansiellt sparande Anm.: Publiceringsdatum är för regeringen -04-16, () , , , Europeiska kommissionen , , och . Prognosjämförelse avseende det strukturella sparandet 8.4Finansiellt sparande enligt olika bedömare I detta avsnitt redovisas en jämförelse mellan de senaste prognoserna för det finansiella sparandet gjorda av regeringen i denna proposition, (), Konjunkturin- stitutet, , , Europeiska kom- missionen och (). Vid en jämförelse av de olika bedöm- ningarna är det viktigt att beakta att de har gjorts och kan bygga på olika antaganden om den framtida politiken. Prognosjämförelse avseende det finansiella sparandet bedömer enligt det alterna- tiva scenariot exkl. åtgärder, utöver regeringens satsningar, att det finansiella sparandet utvecklas förhållandevis i linje med regeringens prognos (se tabell 8.19). ESV prognosisterar en svagare ut- veckling av den offentliga sektorns finansiella sparande, vilket i huvudsak rör lägre intäkter från skatt på kapital och konsumtion. Även Europeiska kommissionen beräknar att det finansiella sparandet 2018 och 2019 blir lägre än i regeringens prognos. Skillnaden mellan de olika prognoserna beror framför allt på olika I tabell 8.20 redovisas olika bedömares prognoser för den offentliga sektorns strukturella sparande. Skillnaderna gentemot andra bedömare är i vissa fall större vid jämförelser av det strukturella sparandet än det finansiella sparandet. Detta beror dels på olika prognoser för BNP-gapet, dels på olika beräkningsmetoder. Tabell 8.20 Bedömningar av strukturellt sparande -0,1 Anm.: Publiceringsdatum är för regeringen -04-16, () , , , Europeiska kommissionen , , och . 8.5Uppföljning av statens budgetsaldo En fullständig uppföljning av statens budget sker i regeringens skrivelse Årsredovisning P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 för staten 2017 (skr. 2017/18:101). Statens budgetsaldo visade 2017 ett överskott om . Överskottet blev därmed större än enligt den prognos som gjordes i budgetpropositionen , se tabell 8.21. Tabell 8.21 Utfall för statens budget 2017 -41,4 -48,5 -7,2 -23,9 -6,7 -1,1 -2,9 -11,3 -4,8 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Källor: och egna beräkningar. Skillnaden mellan utfallet för skatteinkomsterna och prognosen i budgetpropositionen beror främst på att kapitalplaceringarna på skatte- kontot blev högre än beräknat. Att övriga inkomster blev lägre än beräknat beror framför allt på att det inte gjordes några större försälj- ningar av statens egendom . I budget- propositionen gjordes ett beräknings- tekniskt antagande om försäljningsinkomster om . De sammantaget lägre utgifterna på budgetens utgiftsområden återfinns framför allt på utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, utgiftsområde 13 Jäm- ställdhet och nyanlända invandrares etablering och utgiftsområde 22 Kommunikationer som tillsammans blev lägre än beräknat i budgetpropositionen . nettoutlåning blev lägre än beräknat framför allt till följd av att återbetalade sitt lån till . Den kassa- mässiga korrigeringen blev lägre än beräknat bl.a. till följd av att Europeiska kommissionen inte rekvirerade den fulla avgiften från kontot i . 8.6Uppföljning av offentliga sektorns finanser Finansiellt sparande jämfört med budgetpropositionen Den offentliga sektorn redovisade 2017 ett finansiellt sparande som uppgick till ca 52 mil- jarder kronor eller av BNP (tabell 8.22). Sparandet blev därmed ca eller av BNP högre än beräk- ningarna i budgetpropositionen . Både inkomster och utgifter överskattades i progno- sen. På inkomstsidan beräknades kommun- sektorns skatter och kapitalinkomster bli högre medan i huvudsak statens budgetutgifter över- skattades på utgiftssidan. Prognosen för den offentliga sektorns spa- rande har reviderats upp . Statens skatteinkomster från kapitalvinster och konsumtion beräknas bli lägre än i föregående prognos. bedöms dock utgifterna i staten bli lägre i större utsträckning än i den föregående beräkningen. Tabell 8.22 Offentliga sektorns inkomster och utgifter. Aktuell prognos och förändringar jämfört med budgetpropositionen Miljarder kronor om inte annat anges -0,1 -0,2 Finansiellt sparande i 2018 1 Inkl. utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Det finansiella sparandet beräknas 2019 och 2020 totalt bli 3–, eller 0,1–0,av BNP, lägre än beräkningarna i budgetpropositionen . I huvudsak är det prognosen på statens skatteintäkter som revi- derats ned i förhållande till budgetpropositionen . Konsoliderad bruttoskuld och den finansiella nettoförmögenheten jämfört med budgetpropositionen Jämfört med bedömningen i budgetpropo- sitionen har den finansiella nettoför- mögenheten reviderats upp trots att prognosen för det ackumulerade finansiella sparandet reviderats ned fram (se tabell 8.23). Det är huvudsakligen utfallet för statens innehav i onoterade bolag som justerats upp och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Även ålderspensionssystemets värde- pappersinnehav beräknas bli högre . Tabell 8.23 Offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Aktuell prognos och förändringar jämfört med budgetpropositionen Miljarder kronor om inte annat anges Källor: och egna beräkningar. Maastrichtskulden har reviderats upp i betydligt större utsträckning än det ackumulerade finan- siella sparandet. Detta beror dels på Riksgälds- kontorets hantering av skulddispositioner, dels på att () reviderat upp utfallet vilket även påverkat brutto- skulden . Det högre utfallet beror i sin tur på ändrad redovisning av tjänstepensions- sparandet i kommunsektorn och att SCB bedömt att en större del av behållningarna på skattekontot är placeringar. Dessa placeringar ingår i statens lånebehov men exkluderas från bruttoskulden. Kommunsektorns finanser jämfört med budgetpropositionen Enligt det preliminära NR-utfallet var kommunsektorns finansiella sparande lägre än prognostiserat i budgetpro- positionen . Det var framför allt utgif- terna som var högre i utfallet än i prognosen. Det preliminära utfallet för kommunsektorns resultat före extraordinära poster var däremot högre än i prognosen. I prognosen i denna proposition har framför allt kommunsektorns investeringsutgifter revi- derats upp. Det medför att det finansiella sparan- det har reviderats ned för hela prognosperioden. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Kommunsektorns resultat har däremot reviderats upp. Det beror på att investeringsutgifterna inte påverkar resultatet som revideringar av inkomster och övriga utgifter bidrar positivt till kommunsektorns finanser. Tabell 8.24 Kommunsektorns finanser. Förändringar jämfört med budgetpropositionen Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 9 Uppföljning av sysselsättningspolitiken I detta avsnitt redovisas en uppföljning av sysselsättningspolitiken sedan regeringen till- trädde 2014. Avsnittet innehåller en beskrivning av regeringens syn på arbetsmarknadsläget, ut- maningarna för sysselsättningspolitiken samt vilka effekter regeringens politik bedöms ha på sysselsättningen och arbetslösheten . I avsnittet finns även fördjupningsrutan Snabbare etablering bland nyanlända. –Regeringens mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 vägleder den ekono- miska politiken. Arbetslösheten ska minska genom att både antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar ökar. –Arbetsmarknaden har utvecklats starkt . Sedan regeringen tillträdde har sysselsättningen ökat med 250 000 personer och arbetslösheten har minskat bland både kvinnor och män, och i synnerhet bland unga. –Regeringens politik har bidragit till att sysselsättningen har ökat och att arbets- lösheten har minskat sedan regeringen till- trädde. Den aktiva finanspolitiken beräknas leda till att arbetslösheten blir lägre 2018 jämfört med om inga reformer hade genomförts. –Trots den positiva utvecklingen är arbets- lösheten fortfarande för hög, särskilt bland dem som inte gått ut gymnasieskolan och bland utomeuropeiskt födda. Det finns även obalanser på arbetsmarknaden som riskerar att dämpa sysselsättningstillväxten fram- över. Arbetslösheten är hög som bristen på arbetskraft är stor i många yrken, i synnerhet i yrken som kräver lång ut- bildning. –Regeringens sysselsättningspolitik har varit inriktad på att minska obalanserna på arbets- marknaden och underlätta för personer som har en svagare ställning på arbetsmarknaden att få ett arbete. I takt med att kunskaps- lyftet och regeringens övriga satsningar får full effekt bedöms obalanserna på arbets- marknaden minska. 9.1Regeringens inriktning på sysselsättningspolitiken Arbete är grunden för välfärden. Arbete innebär gemenskap, ekonomisk frihet för individen och bättre möjligheter att forma sitt liv. Arbetslöshet skapar klyftor och riskerar att leda till sociala spänningar. Att minska arbetslösheten och öka möjligheterna att få jobb för dem som står långt från arbetsmarknaden stärker därför samman- hållningen i samhället. När fler kan försörja sig genom arbete underlättas också finansieringen av den offentliga sektorn eftersom belastningen minskar på de offentliga transfereringssystemen, som skatteintäkterna ökar. Detta möj- liggör sammantaget en högre välfärd. Regeringens mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 vägleder den ekonomiska politiken. Arbetslösheten ska minska genom att både antalet personer som arbetar och att antalet arbetade timmar ökar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Regeringen har sedan tillträdet 2014 haft en bred jobbagenda som har fokuserat på ett kunskapslyft för ökad kompetens som svarar mot arbetsmarknadens behov, fler och enklare vägar till jobb, investeringar i klimat, infrastruktur och bostäder samt en aktiv närings- och innovations- politik.