prop · H60329 · 2018-12-20 00:00:00 — Vidare har valet av undersökningsår gjorts med tanke på vilka år som nya HUT-undersökningar tagits fram och att den senaste HUT-undersökningen genomfördes 2012.76 73FASIT (Fördelningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar) är en statisk mikrosimuleringsmodell som kan användas för att analysera förändringar till följd av tänkta regelförändringar i exempelvis ett bidrags- eller skattesystem. För en mer utförlig beskrivning av modellen, se bilaga 2. 74Se t.ex. , , 2012. Regeringen och ojämlikheten. En granskning av budgetens fördelningspolitiska redogörelser –2011, Rapport till 2012/6, s. 46–49. uppmärksammar särskilt simuleringar av jobbskatteavdragets arbetsutbudseffekter, resonemanget kan dock överföras till ändrade konsumtionsmönster och fördelningseffekter till följd av skatteåtgärder. 75För en mer utförlig beskrivning, se bilaga 2. 76Den senaste HUT-undersökningen genomfördes och uppgifterna har tagits fram genom en framskrivning av uppgifter i FASIT. I framskrivningen används uppgifter från HUT-undersökningar inklusive uppgifterna undersökning. Framskrivningarna sker med beaktande av vad som hänt mellan basåret och modellåret. Om exempelvis arbetslösheten har ökat (minskat) tilldelas arbetslösa i urvalet en högre (lägre) vikt. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L I diagram 4 nedan redovisas kostnadsandelarna för livsmedel för hushåll uppdelade i inkomstdeciler.77 Av diagrammet framgår att kostnadsandelarna för låginkomsthushållen är högre än för övriga hushåll och att det gäller samtliga undersökningsår.78 Diagram 4 Genomsnittliga kostnadsandelar för livsmedel och alkoholfria drycker 2004–2018 i hushåll fördelade på inkomstdeciler Källa: SCB och egna beräkningar. Vi har därtill undersökt om förhållandet mellan hushållens kostnadsandelar har förändrats över tiden. Vår sammanfattande bedömning är att skillnaden mellan kostnadsandelarna för låginkomsthushåll och övriga hushåll har minskat. Om konfidensintervallen79 tas i beaktande finns risk att förändringen inte framträder lika tydligt, resultatet ska därför tolkas med försiktighet. När hushållens kostnadsandelar för livsmedel i stället grupperas efter hushållstyp med respektive utan barn, framkommer att hushåll med barn har större kostnadsandelar för livsmedel än hushåll utan barn. 77Här ska påpekas att hushåll i första decilen är heterogena med avseende på inkomstkällorna och att en placering i inkomstgruppen inte behöver avspegla den faktiska levnadsstandarden. Hushåll som normalt sett har goda inkomster kan hamna i decilen enstaka år genom s.k. negativ inkomst. Det kan handla om förluster i inkomstslaget näringsverksamhet eller kapitalförluster. 2017/18:100, bilaga 2, s. 20–22. 78År 2012 och 2018 är kostnadsandelarna för livsmedel signifikant lägre för hushåll i decilerna 6–10 än för hushåll i decilerna 1–4. var kostnadsandelarna signifikant lägre för hushåll i decilerna 9–10 respektive 8–10. Att kostnadsandelarna är högre i flera deciler kan också ha att göra med omläggningar i FASIT. För en mer utförlig beskrivning av detta, se bilaga 2. 79Konfidensintervallen representerar den osäkerhet som följer av att beräkningarna är utförda i modellmiljö med ett storurval, och inte en totalbefolkning, som grund. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vi har för respektive hushållstyp också undersökt kostnadsandelarnas inbördes förhållande för att se om det sker en förändring över tiden. Undersökningen visar att förhållandet mellan kostnadsandelarna för respektive hushållstyp med och utan barn inte har förändrats över tiden. Diagram 5 Genomsnittliga kostnadsandelar för livsmedel och alkoholfria drycker 2004–2018 fördelade på hushållstyper Gift/sambo hushåll Övriga hushåll Källa: SCB och egna beräkningar. Nedan redovisas den beräknade köpkraftsförstärkning för hushållen till följd av att momsen på livsmedel satts ned. Simuleringen utgår från att momssatsen på livsmedel är nedsatt från 25 till 12 procent.80 Resultaten av simuleringen bekräftar att åtgärdens fördelningsprofil är positiv när den anges i relativa termer. När köpkraftsförstärkningen i stället anges i kronor förändras dock bilden och fram träder en negativ fördelningsprofil där hushållen med hög inkomst har den största ökningen av ekonomisk standard. Den av oss framräknade fördelningsprofilen liknar således den som beräknades av och av regeringen såtillvida att hushållen i inkomstdecilerna 1–4 får en större relativ köpkraftsförstärkning än övriga hushåll. Nivåerna kan dock skilja sig åt, inte minst för hushåll i första 80Detta eftersom procentsatsen på upphörde i och med nedsättning av livsmedelsmomsen från . Det kan också anföras att detta tillvägagångssätt är motiverat med hänsyn till att normalskattesatsen för moms är och skatteutgiften för nedsatt moms på livsmedel beräknas i förhållande till normalskattesatsen. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L decilen som enligt våra beräkningar får en standardhöjning på till följd av den nedsatta livsmedelsmomsen. Fördelningsprofilen förändras som väntat när köpkraftsförstärkningen redovisas som genomsnittligt antal kronor för hushållen i respektive decil. framkommer i stället att låginkomsthushållen tjänar mindre på momsnedsättningen än andra hushåll. Köpkraftsförstärkningen i decil 10 är förhållandevis mycket större än i nionde decilen, vilket även stämmer överens med regeringens beräkningar.81 Diagram 6 Köpkraftsförstärkningen av nedsatt moms på livsmedel fördelat på inkomstdeciler, genomsnittlig förändring av ekonomisk standard mätt i procent och kronor Källa: SCB och egna beräkningar. Även skattningarna för olika hushållstyper med respektive utan barn bekräftar att fördelningsprofilen är positiv när köpkraftsförstärkningen anges i procent av ekonomisk standard. Som framgår i diagram 7 nedan gynnas målgruppen familjer med barn av nedsatt moms mer än familjer utan barn, även om skillnaderna inte framstår som särskilt stora. I diagrammet framgår vidare att den positiva fördelningsprofilen blir negativ när förstärkningen anges i kronor, vilket märks tydligast när grupperna samboende/gifta med respektive utan barn jämförs. När köpkraftsförstärkningen anges i kronor gynnar nedsatt moms på livsmedel samboende och gifta utan barn mer än motsvarande grupp med barn. Detta förhållande kan förklaras av att 2016/17:98, s. 23–24. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N samboende och gifta utan barn – trots att de lever utan barn – spenderar mer på livsmedel än motsvarande grupp med barn. Diagram 7 Köpkraftsförstärkningen av nedsatt moms på livsmedel fördelat på hushållstyper, genomsnittlig förändring av ekonomisk standard mätt i procent och kronor Övriga hushåll Övriga hushåll Källa: SCB och egna beräkningar. De skattningar av hushållens kostnadsandelar för livsmedel som redovisats i kapitlet visar att hushåll som är målgrupp för nedsatt livsmedelsmoms har större kostnadsandelar för konsumtion av livsmedel och alkoholfria drycker än övriga hushåll. Däremot har det inte varit möjligt att säkert beskriva hur förhållandet mellan hushållens kostnadsandelar förändrats över tiden. Vi finner att förhållandet mellan kostnadsandelarna är oförändrat eller att skillnaderna minskat. Förändringarna är dock små och inte nödvändigtvis statistiskt säkerställda. Fördelningseffekterna mätta som procentuell förändring av ekonomisk standard är högre för låginkomsthushåll och för barnfamiljer än för övriga grupper. Åtgärdens fördelningsprofil är således positiv när köpkraftsförstärkningen anges i relativa tal. När den i stället anges i absoluta tal förändras dock bilden. Vad det betyder för åtgärdens träffsäkerhet och kostnadseffektivitet diskuteras i efterföljande kapitel. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L Nedsatt moms på livsmedel innebär ett stöd för alla livsmedelskonsumenter oavsett om de ingår i målgrupperna för åtgärden eller inte. Att andra grupper än åtgärdens målgrupper kan tillgodogöra sig stödet innebär att åtgärdens träffsäkerhet minskar genom att det uppstår ett så kallat ”spill”.82 Låg träffsäkerhet minskar åtgärdens kostnadseffektivitet eftersom det innebär att åtgärdens totala kostnad ökar i förhållande till dess måluppfyllnad, det vill säga den förstärkning av köpkraft för målgrupperna som sker som en effekt av åtgärden. En mer träffsäker åtgärd hade inneburit att kostnadseffektiviteten varit högre. I detta kapitel redovisas uppgifter om den nedsatta momsens träffsäkerhet och hur den förhåller sig till träffsäkerheten hos andra simulerade åtgärder som syftar till att fördela köpkraft till samma målgrupper som för den nedsatta momsen. Vi använder oss av samma definitioner av barnfamilj och låginkomsthushåll som ovan. Vi kompletterar dock definitionen av låginkomsthushåll genom att även undersöka utfallet för hushåll med låg ekonomisk standard.83 Dessa uppgifter ligger till grund för en bedömning av åtgärdens kostnadseffektivitet. Träffsäkerheten i denna typ av åtgärder är bland annat en konsekvens av att hushåll med hög inkomst spenderar mer på livsmedel än hushåll med låg inkomst. Att detta gäller generellt framgår av den ovannämnda där fördelningseffekterna av nedsatt skatt på konsumtion simulerats för ett stort antal länder. Simuleringarna visar att nedsatt matmoms inte har samma låga träffsäkerhet i förhållande till låginkomsthushåll som andra skatteutgifter kan ha.84 fann att det totala stödet till hushållen till följd av nedsatt moms på livsmedel summerade till 18,2 miljarder kronor.85 Drygt en tredjedel av stödet tillföll hushåll i inkomstdecilerna 1–4 och en lika stor andel 82”Träffsäkerhet”, ”indirekta kostnader” och ”spill” är begrepp som används av och av regeringen i detta sammanhang, se SOU 2006:90, På väg mot en enhetlig mervärdesskatt, s. 91–92, 109–116 och Skr. 2016/17:98, s. 24. 83Detta är EU:s definition av risk för fattigdom och innebär att hushållet har en inkomst som är högst av medianinkomsten. För en utförlig redovisning av begreppet, se bilaga 2. 84OECD, 2014. The Distributional Effects of Consumption Taxes in the Countries, s. 56, 58–59. På väg mot en enhetlig mervärdesskatt, s. 113. Den summan motsvarar regeringens skatteutgiftsprognoser som 2006 uppskattade att skatteutgiften för nedsatt livsmedelsmoms uppgick till 18,4 mdkr . 2006/07:1, bil. 2, s. 19. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N av stödet tillföll hushåll i inkomstdecilerna 8–10.86 Om hushållen i stället delas in i tre större grupper – hushåll med barn, hushåll utan barn samt pensionärshushåll –fördelades stödet så att hushåll med barn var mottagare av av stödet. I gruppen av hushåll med barn fanns skillnader mellan hur stor andel av stödet som tillföll olika hushållstyper. Sammanboende med barn tillgodogjorde sig av stödet medan ensamstående med barn tillgodogjorde sig av stödet.87 Regeringen har i en motsvarande undersökning visat att det genomsnittliga stödet mätt i kronor per hushåll ökar ju högre upp i inkomstfördelningen ett hushåll är placerat. Ungefär en tredjedel av det totala stödet tillfaller hushåll i decilerna 1–4, vilket motsvarar den bild som förmedlades av Mervärdesskattesatsutredningen.88 I ovanstående undersökningar jämfördes inte åtgärdernas träffsäkerhet med andra åtgärder och någon samlad bedömning av åtgärdens kostnadseffektivitet ges inte. simulerade dock de fördelningspolitiska effekterna av en kostnadsneutral omläggning av momsen. Simuleringen gav vid handen att låginkomsthushåll, barnfamiljer och äldre förlorade på en sådan omställning av momsen.89 Utredningen redovisade därtill räkneexempel på hur barnfamiljer och äldre genom höjda bostadsbidrag och bostadstillägg kunde kompenseras för de fördelningspolitiska effekterna av en höjning av momsen på livsmedel.90 5.2 Träffsäkerheten i förhållande till andra åtgärder I syfte att bedöma den nedsatta livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet har jämfört den med andra åtgärder som fördelar köpkraft till barnfamiljer och låginkomsthushåll. Mikrosimuleringsmodellen FASIT har använts för att simulera åtgärder till låginkomsthushåll och barnfamiljer för att kompensera dessa för en simulerad höjning av momsen till . På så sätt vill vi åstadkomma en realistisk bild av vad det skulle kosta att kompensera målgrupperna för den försvagning av köpkraften som skulle följa för deras del av att livsmedelsmomsen höjs till normalskattesatsen. Genom simuleringen blir det därmed möjligt att jämföra träffsäkerhet och kostnader för två olika åtgärder som på motsvarande sätt förstärker köpkraften hos den nedsatta livsmedelsmomsen målgrupper. Jämförelsen ligger till grund för en bedömning av den nedsatta livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet. På väg mot en enhetlig mervärdesskatt, s. 113. 87Ibid, s. 113–114. 2016/17:98. Redovisning av skatteutgifter , s. 23–24. På väg mot en enhetlig mervärdesskatt, s. 119. 90Ibid, s. 120–124. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L Ett direkt jämförbart stöd på budgetens utgiftssida som på motsvarande sätt som nedsatt livsmedelsmoms utgår till målgrupperna barnfamiljer och låginkomsthushåll finns inte. Det har därför varit nödvändigt för att simulera en kombination av stöd som riktas till såväl låginkomsthushåll som barnfamiljer. I valet av åtgärder hade vi kunnat använda andra stöd på såväl budgetens utgiftssom inkomstsida. De stöd som ingår i simuleringen utgörs dock här av barnbidrag, flerbarnstillägg, studiebidrag samt ekonomiskt bistånd, bostadstillägg och särskilt bostadstillägg. I simuleringen tar FASIT-modellen hänsyn till att dessa stöd påverkar varandra, så att ökat barnbidrag till ett hushåll exempelvis kan leda till att det förlorar rätten till ekonomiskt bistånd. Att vi använder studiebidraget innebär en viss övertäckning eftersom det även utgår till personer vilket inte fullt ut överensstämmer med vår definition av barnfamiljer.91 Det ska framhållas att simuleringar är räkneexempel som utförts med syftet att utgöra underlag för en bedömning av kostnadseffektiviteten av nedsatt moms på livsmedel. Simuleringarna ska inte ses som förslag till åtgärder. granskar momsen endast ur kostnadseffektivitetssynpunkt och det ankommer på att göra en samlad bedömning av åtgärden. Det kan i detta sammanhang därför lyftas fram att olika stödformer har olika egenskaper. Tabell 3 ska illustrera att olika stödformer skiljer sig åt i olika avseenden. Tabell 3 Exempel på stödformer Nedsatt moms på livsmedel är exempelvis en åtgärd som till skillnad mot en del andra stöd inte ger upphov till marginaleffekter92 eftersom det inte trappas ned i takt med ökande inkomster. En annan sak är att stödets reala värde ökar automatiskt, medan motsvarande värdeökningar för till exempel barnbidrag eller bostadstillägg skulle förutsätta politiska beslut om att höja de nominella beloppen. 91För en mer utförlig redovisning av stöden samt tillvägagångssättet vid simuleringen, se bilaga 3. 92Se bilaga 2 för en förklaring av begreppet marginaleffekt. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Stöd på budgetens inkomstsida omfattas inte av det så kallade utgiftstaket som omfattar stöd på utgiftssidan. Olika stödformer ställer olika krav på mottagaren. Vissa stöd förutsätter att mottagaren ansöker om stödet och att en prövning först ska ske. Kostnaderna för att handlägga olika stöd kan variera och det har till exempel framhållits att kostnaderna för att handlägga försörjningsstödet framstår som höga i förhållandet till den utbetalade summan.93 har därtill tidigare påpekat att upptaget av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd är lågt eftersom många pensionärer inte ansöker om förmånerna trots att de har rätt till dessa.94 Enligt våra simuleringar uppgår kostnaderna för att kompensera målgrupperna för en momshöjning till . Den summan ska jämföras med att den av oss beräknade skatteutgiften för den nedsatta momssatsen på livsmedel uppgår till år 2018.95 Siffran har tagits fram i en simulering där målet varit att kompensera barnfamiljer och låginkomsthushåll för hela den köpkraftsförsvagning som en momshöjning skulle innebära. Nedan framgår att vi i våra simuleringar lyckats kompensera barnfamiljerna för att nedsatt moms på livsmedel slopas, men huruvida vi lyckas fullt ut kompensera låginkomsthushållen är en fråga om hur gruppen definieras. Genom våra simulerade åtgärder kompenserar vi gruppen barnfamiljer för av den köpkraftsförsvagning som skulle följa av att livsmedelsmomsen höjdes. Vi har dock inte lyckats att helt kompensera gruppen låginkomsthushåll genom de simulerade åtgärderna. När låginkomsthushåll definieras som hushåll i inkomstdecilerna 1–4 kompenseras gruppen sammantaget för av den köpkraftsförsvagning som slopad nedsatt livsmedelsmoms skulle innebära. Det innebär att siffran är något låg, och att det skulle krävas en större summa för att fullt ut kompensera låginkomsthushållen. Som framgår nedan i diagram 9 är den simulerade kompensationen dessutom något snedfördelad inom gruppen låginkomsthushåll. Hushållen i den första decilen är 93Se här , 2012. Öppna jämförelser av ekonomiskt bistånd 2012 – resultat och metoder, s. 47–48; , , 2013. Det nödvändiga uppbrottet – reformera det ekonomiska biståndet, s. 12. 94Riksrevisionen, 2013. Bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd till pensionärer – når förmånerna fram? 95Regeringen bedömer att skatteutgiften uppgår till nästan 30 mdkr. En anledning till att siffrorna skiljer sig åt kan vara att utländska turisters konsumtion i inte ingår i FASIT. Se SCB, 2016, Indirekt beskattning FASIT 2014 v. 3. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L något överkompenserade genom de simulerade åtgärderna, medan hushållen i decilerna 2–4 kompenseras i avtagande grad.96 Vi har även använt en alternativ definition av låginkomsthushåll när vi analyserat effekterna av våra simulerade åtgärder. Enligt denna definition utgörs låginkomsthushåll av hushåll med en inkomst som understiger av medianinkomsten, vilket grovt uttryckt omfattar hushållen i decil 1 och i någon mån decil 2. När vi använder denna definition i simuleringen kompenseras låginkomsthushållen för drygt hela den köpkraftsförsvagning som slopad nedsatt livsmedelsmoms skulle innebära för gruppen. Det innebär att om vi med låginkomsthushåll avser gruppen med låg ekonomisk standard har vi fullt ut kompenserat målgrupperna för den köpkraftsförsvagning som följer av att den nedsatta momssatsen på livsmedel slopas. Åtgärderna kan därmed jämföras och vi kan dra slutsatsen att de simulerade åtgärderna fördelar motsvarande köpkraft till målgrupperna för som den nedsatta livsmedelsmomsen för . Den högre kostnadseffektiviteten beror på att de simulerade åtgärderna är mer träffsäkra och därmed att spillet för de simulerade åtgärderna är lägre än för den nedsatta momsen på livsmedel.97 Att träffsäkerheten skiljer sig åt mellan nedsatt moms på livsmedel och de simulerade åtgärderna framkommer nedan där den nedsatta livsmedelsmomsens och de simulerade åtgärdernas budgeteffekter redovisas för hushåll med respektive utan barn och för hushåll uppdelade i inkomstdeciler. Redovisningen i diagram 8 nedan visar – enligt våra beräkningar – att mer än hälften av momssänkningen går till familjer utan barn. Till exempel tillgodogör sig hushåll med gifta och sambopar ungefär lika mycket av momssänkningen oavsett om de har barn eller inte. Gruppen ensamstående utan barn tillgodogör sig mer av momssänkningen än gruppen ensamstående med barn. 96Att det varit svårt att fullt ut kompensera hushållen i decilerna 1–4 hänger samman med att gruppen är heterogen med avseende på inkomstkällor och att hushållen inte kan nås med ett enda stöd på motsvarande sätt som barnbidraget når alla barnfamiljer. Det är exempelvis inte sannolikt att alla hushåll i gruppen uppbär någon form av stöd. De kan ha förvärvsinkomster i sådan utsträckning att de inte är berättigade till ekonomiskt bistånd eller bostadstillägg, eller att de inte ansöker om stöden. 2017/18:100, bilaga 2, för en mer utförlig redogörelse av inkomstkällorna för hushåll i olika deciler. 97Vi har beräknat spillet för våra simulerade åtgärder och för den nedsatta momsen på livsmedel. Med spill avses här den del utgifterna som tillfaller hushåll utan barn i decilerna 5–10. beräkningar visar att spillet uppgår till närmare 11 mdkr för nedsatt moms på livsmedel och att motsvarande siffra för de simulerade åtgärderna är drygt . 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Totalt tillgodogör sig barnfamiljer av skatteutgiften för nedsatt moms på livsmedel . Det är högre än de som redovisade i sitt betänkande, men ändrar inte bedömningen att träffsäkerheten för nedsatt moms på livsmedel framstår som låg. Denna siffra ska också ses i ljuset av att våra simulerade åtgärder i högre grad träffar hushåll med barn. Motsvarande siffra för de simulerade åtgärderna är . Diagram 8 Budgeteffekter av nedsatt moms på livsmedel och av simulerade åtgärder fördelat på hushållstyper Källa: SCB och egna beräkningar. I diagram 9 nedan redovisas de av oss beräknade budgeteffekterna för hushållen uppdelade i inkomstdeciler. Av diagrammet framgår att skatteutgiften för nedsatt moms på livsmedel bland annat i högre grad träffar grupper i de övre decilerna än de av oss simulerade åtgärderna. Ungefär en tredjedel av skatteutgiften för nedsatt livsmedelsmoms tillfaller låginkomsthushållen 2018, vilket motsvarar vad och regeringen fann i sina respektive skattningar för åren 2006 respektive 2017. Siffran kan jämföras med att av de av oss simulerade åtgärderna tillfaller låginkomsthushållen. Av diagram 9 nedan framgår dock, som nämndes tidigare, att de simulerade åtgärderna inte fullt ut kompenserar hushållen i inkomstdecilerna 1–4. Därtill framgår att kompensationen är snedfördelad mellan de olika decilerna. Medan hushållen i decil 1 är något överkompenserade för den köpkraftsförsvagning som en slopad nedsättning av moms på livsmedel skulle innebära, är hushållen i decilerna 2–4 underkompenserade. Därtill kan framhållas att det här inte framgår hur hushållen inom varje decil kompenserats av de simulerade åtgärderna. Inom varje decil kan det finnas hushåll som överrespektive underkompenseras genom de av oss simulerade åtgärderna. R I K S R E V I S I O N E N N E D S A T T M O M S P Å L I V S M E D E L Diagram 9 Budgeteffekter av nedsatt moms på livsmedel och av simulerade åtgärder fördelat på inkomstdeciler Mdkr 5,0 4,5 4,0 3,5 3,0 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Källa: SCB och egna beräkningar. Som ett komplement till denna definition av låginkomsthushåll har vi, som redan nämnts, dessutom analyserat utfallet för hushåll med låg ekonomisk standard, det vill säga hushåll som har en ekonomisk standard som understiger av medianinkomsten. Som framgår nedan i diagram 10 innebär de av oss simulerade åtgärderna att gruppen låginkomsthushåll då fullt ut kompenseras för den köpkraftsförsvagning som ett slopande av nedsatt moms på livsmedel skulle innebära. Också för denna grupp gäller att det kan finnas variationer mellan hushåll med avseende på i vilken grad de kompenseras för köpkraftsförsvagningen. Av den totala utgiften för de simulerade åtgärderna går till gruppen som enligt denna definition utgör låginkomsthushåll. Motsvarande uppgift för nedsatt moms på livsmedel är . De av oss simulerade åtgärderna kompenserar således barnfamiljerna och låginkomsthushållen – om den alternativa definitionen används – av den köpkraftsförsvagning som ett slopande av nedsatt livsmedelsmoms skulle medföra. Det innebär att de simulerade åtgärderna omfördelar köpkraft till målgrupperna på motsvarande sätt som nedsatt moms på livsmedel.