prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — Bidraget från välfärdstjänster till förändringen av den individuella utökade inkomsten bedöms ha varit något större för kvinnor än för män. De satsningar som gjorts har med andra ord riktats mot välfärdstjänster som nyttjas av kvinnor i högre grad än av män. Diagram 4.3 Förändring av individuell utökad inkomst för kvinnor respektive män () Förändring uttryckt som andel av individuell disponibel inkomst, procent Förändring av utökad inkomst Bidrag från individuell disponibel inkomst Källor: och egna beräkningar. Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller utbildning, studieval och personlig utveckling. Lika möjligheter och villkor i fråga om ut- bildning är centralt för att kvinnor och män ska kunna nå en ökad ekonomisk självständighet. Det är också ett viktigt medel för individens möjligheter till försörjning och inflytande i sam- hället. påverkas elevers upp- fattningar och föreställningar om kön och därför har skolan en viktig uppgift när det gäller att motverka begränsande könsmönster och att aktivt främja jämställdhet. 5.1Det finns stora skillnader i skolresultat och utbildningsval mellan pojkar och flickor En av trendmässigt sjunkande resultat i internationella kunskapsmätningar har brutits. I såväl som TIMSS och PIRLS förbättrades svenska elevers resultat i den 3 Vid beräkning av den individuella utökade inkomsten fördelas summan av barnens subventioner lika mellan hushållets vuxna. senaste mätningen.4 I mätningarna finns dock tydliga könsskillnader. I både och PIRLS presterar flickor betydligt bättre än pojkar i läs- förståelse, medan unga män presterar bättre än unga kvinnor i TIMSS Advanced, som mäter gymnasieelevers kunskap i avancerad matematik och fysik.5 Skolmisslyckanden leder till ökad risk för arbetslöshet Utbildning är avgörande för hur väl individer klarar sig på arbetsmarknaden och i samhället i övrigt. En fullföljd gymnasieutbildning är viktigt för etablering på arbetsmarknaden. Andelen arbetslösa är markant högre bland personer med kortare utbildningsbakgrund än bland de med längre utbildning (se diagram 5.1). Diagram 5.1 Arbetslöshet efter utbildningsnivå i åldersgruppen 20–, 2017 Källa: , . Pojkar presterar generellt sämre än flickor i utbildningssystemet. Det genomsnittliga merit- värdet för flickor i har länge varit 4 , TIMSS och PIRLS är internationella kunskapsundersökningar som genomförs i . står för Programme for International Student och mäter 15-åringars kunskap i mate- matik, läsförståelse och naturvetenskap. TIMSS står för Trends in International Mathematics and Science Study och genomförs i ämnena matematik och naturvetenskap i årskurs 4 och 8. PIRLS står för Progress in International Reading Literacy Study och mäter fjärdeklassares läs- förmåga. och TIMSS genomfördes , PIRLS genom- fördes . 5 I TIMSS Advanced deltar elever i årskurs 3 på naturvetenskaps- programmet och teknikprogrammet som har läst minst Matematik 4 eller Fysik 2. Det är därmed en mer selekterad elevpopulation än i exempelvis . P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 högre än för pojkar. Enligt har flickor numera högre betyg i alla ämnen. Dessa skillnader kvarstår högre upp i utbildningssystemet. Fler flickor än pojkar upp- når behörighet till gymnasieskolans nationella program och fler kvinnor tar gymnasieexamen. Av de elever som började gymnasieskolan har av kvinnorna och av männen fullföljt utbildningen . Stora skillnader i utbildnings- och yrkesval Fler kvinnor än män studerar vidare på efter- gymnasial nivå och kvinnor har i allmänhet en högre utbildningsnivå än män. hade av männen och av kvin- norna i åldern 20–en eftergymnasial utbild- ning. Andelen med minst eftergymnasial utbildning är högre för kvinnor än för män i alla åldersgrupper (se diagram 5.2). Diagram 5.2 Andel med minst eftergymnasial utbildning Källa: , Befolkningens utbildning. Anm.: Inkluderar även forskarutbildning. Trots att kvinnor har högre utbildningsnivå och i större utsträckning studerar på eftergymnasial nivå är det något fler män än kvinnor som på- börjar forskarstudier. När det gäller professorer är könsfördelningen mycket ojämn; 2016 var av professorerna kvinnor. Det finns stora skillnader mellan flickor och pojkar liksom mellan kvinnor och män när det gäller utbildnings- och yrkesval. I gymnasie- skolan och högre utbildning är vissa utbildningar tydligt kvinno- eller mansdominerade. Köns- skillnader i utbildningsval kan både ses som en konsekvens av och en orsak till en könsuppdelad arbetsmarknad och är en av flera förklaringar till ekonomisk ojämställdhet mellan kvinnor och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 Om individer begränsas i sina val till följd av stereotypa könsnormer är detta ett problem för både individer och samhällets utveckling. 5.2Regeringen arbetar för bättre kunskapsresultat och ökad likvärdighet i skolan fick 2015 i uppdrag att utarbeta och genomföra nationella skolutvecklings- program som riktar sig till huvudmän och skolor. Syftet är att bidra till goda förutsätt- ningar för barns utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat. Bland annat ingår utveckling av arbetet med jämställdhet, värde- grund, likabehandling och normkritik. Regeringen har genomfört ett flertal sats- ningar för ökad kvalitet och likvärdighet i skolan, exempelvis lågstadiesatsningen och sam- verkan för bästa skola. Regeringen har presen- terat ett nytt statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling som ska fördelas efter ett socioekonomiskt index. Insatser som syftar till att öka likvärdigheten och lyfta svagare elever har potential att öka jämställdheten i skolan, då pojkar i allmänhet presterar sämre än flickor. Barn ska inte begränsas av stereotyper och normer Regeringen har tillsatt en utredning för att stärka studie- och yrkesvägledningen (dir. 2017:116). Utredaren ska föreslå möjliga åtgärder för att minska betydelsen av kön, social bakgrund och funktionsnedsättning vid utbildnings- och yrkesval. har regeringens upp- drag att genomföra fortbildningsinsatser för studie- och yrkesvägledare. Insatserna ska utöver ökade kunskaper om arbetsmarknaden fokusera på att stärka jämställdshetsperspektivet för att bidra till att elevernas studie- och yrkesval inte begränsas av kön, social eller kulturell bakgrund. har redovisat uppdrag om ändringar i läroplanerna för , förskoleklassen, fritidshemmet, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan för att förtydliga skolans jämställdhetsuppdrag. Regeringen har även gett i uppdrag att göra en översyn av läroplanen för förskolan med syfte att öka kvaliteten i undervisningen och därmed öka förskolans måluppfyllelse. I detta ingår att tydliggöra läroplanens skrivningar om jämställdhet. Ett aktivt arbete med jäm- ställdhet och normkritiska perspektiv i förskola och skola förväntas synliggöra skillnader i förhållningssätt och bemötande av barnen samt bidra till ett förändringsarbete. Detta kan främja likvärdiga möjligheter och villkor för pojkar och flickor. Regeringen har också gett i upp- drag att föreslå ändringar i läroplanerna för gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxen- utbildningen. Syftet är att förtydliga skolans uppdrag att motverka traditionella könsmönster, att gestalta och förmedla värden som jämställd- het mellan kvinnor och män samt att aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rättig- heter och möjligheter. Att alla elever mår bra är av stor vikt för att skolan ska nå framgång i sitt kunskapsuppdrag. Fler flickor än pojkar och fler unga kvinnor än unga män upplever psykisk ohälsa (se vidare avsnitt 7). Regeringen har gjort viktiga sats- ningar för att stärka och utveckla elevhälsan. har t.ex. i uppdrag att genom- föra insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan. En jämställd tillgång till utbildning och en jämställd högskola För att kvinnor och män med en låg utbildnings- nivå ska kunna konkurrera på en kunskaps- intensiv arbetsmarknad behöver det finnas möjligheter för dem att utveckla de kunskaper som efterfrågas. Detta är viktigt för exempelvis nyanlända kvinnor och män. Utomeuropeiskt födda kvinnor är en grupp med särskilt svag för- ankring på arbetsmarknaden. Det är även av stor vikt för individer som inte fullföljt gymnasie- skolan, vilket är vanligare bland män. Regeringen satsar genom det s.k. på bl.a. reg- ional yrkesinriktad vuxenutbildning, yrkeshög- skolan, folkhögskolan samt universitet och hög- skolor. förbättrar tillgången till utbildning vilket ger fler individer möjlighet att utveckla och komplettera sina kunskaper. Universitet och högskolor har fått i uppdrag att jämställdhetsintegrera sin verksamhet. Syftet är att ett jämställdhetsperspektiv ska finnas med i arbetsprocesser och beslut på olika nivåer, t.ex. i fråga om könsbundna studieval, lika möjlig- heter till karriärvägar samt genomströmning. Regeringen har även höjt ambitionsnivån vad gäller könsfördelning vid högskolornas ny- rekrytering av professorer. Med de nya mål som regeringen har satt är ambitionen att av de nyrekryterade professorerna ska vara Regeringen vill också uppnå en mer jämställd fördelning av forskningsmedel, bl.a. genom en tydligare styrning av de statliga forskningsfinansiärerna. Regeringen har även beslutat om återakti- vering av grundutbildning med värnplikt. Det innebär att både kvinnor och män kallas till mönstring och genomför grundutbildning med värnplikt. 6Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få om- sorg på lika villkor. Det obetalda hemarbetet och omsorgen om barn och äldre utförs till en större del av kvinnor, medan män ägnar en större del av sin tid åt betalt arbete. Fördelningen av det obetalda arbetet är en tydlig indikator på ojäm- ställdheten. Regeringen anser att ett starkt offentligt åtagande är viktigt för att fler kvinnor ska få ersättning för sitt arbete och vara eko- nomiskt självständiga. Regeringen anser även att män behöver ta ett större ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet. 6.1Kvinnor tar större ansvar för hem och omsorg Fördelningen mellan obetalt och betalt arbete skiljer sig åt mellan kvinnor och män. Det är väl belagt att kvinnor tar ett större ansvar än män för det obetalda hem- och omsorgsarbetet. minskade kvinnor sitt obetalda hemarbete med i genomsnitt. ökade männen sitt obetalda arbete med ca och en kvart i genomsnitt. Trots det utförde kvinnor i genomsnitt mer hushållsarbete , än män 2010.6 P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 Kvinnor och män utför dessutom olika slags obetalt arbete. Kvinnor utför i betydligt större utsträckning hushållsarbete, exempelvis städ- ning, tvätt och sysslor relaterade till maten, medan män utför mer underhållsarbete, som att klippa gräset, tvätta bilen och laga saker. Enligt () undersökningar av barns levnadsförhållanden följer även flickors och pojkars hushållsarbete könsstereotypa mönster. I undersökningen, som genomfördes och 2016, uppgav t.ex. av flick- orna i åldern 12–att de hjälper till att laga mat hemma minst en gång . Mot- svarande siffra för pojkar var endast 51 procent.7 Den ojämna fördelningen mellan kvinnor och män av det obetalda hem- och omsorgsarbetet tydliggörs ytterligare av det skeva uttaget av föräldraledigheten (se diagram 6.1). Kvinnor tar ut tre fjärdedelar av föräldrapenningen och av den tillfälliga föräldrapenningen för vård av barn. Kvinnor är dessutom från- varande från arbetsmarknaden till följd av obetald föräldraledighet än vad män är. Allt fler män tar ut föräldrapenning men ökningen den senaste tioårsperioden har varit långsam (se diagram 6.1). Diagram 6.1 Uttag av föräldrapenning 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Den snedfördelning som finns mellan kvinnor och män i uttaget av föräldrapenning och till- fällig föräldrapenning samt i den totala längden på föräldraledigheten får negativa konsekvenser 6 Tidsanvändningsundersökningar har genomförts 1990/91, 2000/01 och 2010/11. Undersökningen bygger på tidsdagböcker där ca 3 300 personer i åldern 15–beskrivit sina aktiviteter under vardag och helg. Uppgifterna avser personer 20–räknat i genomsnitt över veckans . 7 SCB:s undersökningar av barns levnadsförhållanden () 2014– 2015. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 för framför allt kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden. Snedfördelningen ger också negativa konsekvenser för utvecklingen mot att uppnå ett jämställt föräldraskap. Försäkrings- kassan har visat att när en förälder tar ut en större andel av föräldraledigheten är sanno- likheten stor att den föräldern också kommer att utföra en större del av det obetalda hem- och omsorgsarbetet senare i livet.8 I det obetalda hem- och omsorgsarbetet ingår även omsorg av anhöriga. Enligt en rapport från vid har andelen av befolkningen som har äldreomsorg eller bor på äldre- boende minskat kraftigt sedan 1980.9 Förbättrad hälsa bland de äldre kan förklara en del av minskningen, men minskningen beror även på ökad anhörigomsorg. Välbefinnande, vardagsliv, arbetsliv och ekonomi påverkas för den som ger omsorg. Det är ungefär lika vanligt bland kvinnor som bland män att ge anhörigomsorg. Däremot hjälper kvinnor och män till med delvis olika saker och i olika omfattning. Det är ex- empelvis vanligare att kvinnor ger mer tids- krävande omsorg. En studie från har också visat att kvinnors välbefinnande och vardagsliv påverkas mer än mäns av att ge anhörigomsorg.10 Det är dessutom vanligare att kvinnor går ned i arbetstid till följd av vård av vuxen anhörig. 6.2Flera åtgärder har vidtagits för att uppnå en jämn fördelning av det obetalda arbetet Trots förändringar mot en mer jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet utför kvinnor fortfarande merparten av detta. har flera åtgärder vidtagits som 8Ojämställd arbetsbörda – Föräldraledighetens betydelse för fördelning av betalt och obetalt arbete (, Socialförsäkringsrapport 2013:9) 9Szebehely, Ulmanen & Sand (2014) Att ge omsorg mitt i livet: hur på- verkar det arbete och försörjning? (, 2014:1 , ). 10Anhöriga som ger omsorg till närstående – Fördjupad studie av om- fattning och konsekvenser (2014). regeringen bedömer kan påverka fördelningen av det obetalda arbetet. En tredje reserverad månad inom föräldraförsäkringen En ojämn fördelning av föräldraledigheten har som beskrivits ovan ett starkt samband med en ojämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. kan därför åtgärder som främjar en mer jämn fördelning av föräldra- ledigheten påverka fördelningen av det obetalda arbetet. Normer för hur ett föräldraskap ser ut verkar spela större roll än ekonomiska incitament när kvinnor och män fördelar exempelvis föräldra- ledigheten emellan sig. Forskning visar t.ex. att även i de hushåll där kvinnans lön är högre än mannens tar kvinnan ut en större andel av föräldraledigheten.11 Hushållets ekonomi verkar således inte vara avgörande för fördelningen av föräldrapenningdagar utan kön förefaller vara den enskilt viktigaste förklaringen till hur dagarna fördelas. Antalet reserverade dagar inom föräldra- penningen utökades från 60 per förälder (prop. 2014/15:124, bet. 2015/16:SfU5, rskr. 2015/16:31). De reserverade dagarna inom föräldrapenningen utgör incita- ment för föräldrarna att dela mer lika på föräldrapenningdagarna eftersom det inte går att överlåta till den andra föräldern. Enligt en utvärdering av Inspektionen för socialförsäkringen har de två tidigare reserverade månaderna bidragit till att pappor tar ut en allt större andel av föräldrapenningdagarna. Rege- ringen bedömer därför att genom att reservera för vardera föräldern kan en jämnare fördelning av föräldrapenninguttaget uppnås och även jämnare föräldra- ledighet. I förlängningen bedömer regeringen att detta även kan leda till en jämnare fördelning av det obetalda omsorgsarbetet. Avskaffandet av det kommunala vårdnadsbidraget och begränsningar i föräldrapenningen Regeringen avskaffade det kommunala vårdnads- bidraget . 11 De jämställda föräldrarna (, Socialförsäkrings- rapport 2013:8). avskaffades för att det cementerade en familjepolitik där kvinnor tar hand om barnen medan männen förvärvsarbetar. Det var främst kvinnor med utländsk bakgrund och låga förvärvsinkomster som tog del av vårdnads- bidraget. Avskaffandet av vårdnadsbidraget be- döms framför allt öka kvinnors närvaro på arbetsmarknaden och därmed ökar också möjlig- heten till ekonomisk jämställdhet. infördes begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn. Begränsningarna innebär att om ett barn blir bosatt i under sitt andra levnadsår ska föräldrapenning lämnas under sammanlagt för föräldrarna. Om bosättning i stället sker efter det andra levnads- året ska föräldrapenning lämnas under sammanlagt för föräldrarna. Begräns- ningarna i föräldrapenningen syftar till att under- lätta familjers, framför allt nyanlända kvinnors, etablering på arbetsmarknaden och i samhället. Avskaffandet av det kommunala vårdnads- bidraget samt införandet av begränsning i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn kommer sannolikt att ge positiva effekter för kvinnors arbetskrafts- deltagande, särskilt utrikes födda kvinnor med låga förvärvsinkomster. Dessa reformer bedöms också kunna påverka fördelningen av det obe- talda hemarbetet i en mer jämställd riktning. Utredning om en modern föräldraförsäkring Regeringen gav 2016 en särskild utredare i uppdrag att identifiera problem och föreslå åt- gärder för att föräldraförsäkringen i högre grad än ska bidra till jämställdhet på arbets- marknaden, ett jämställt föräldraskap och även fortsatt bidra till goda uppväxtvillkor för barn. Utredningens slutbetänkande Jämställt föräldra- skap och goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäkringen (SOU 2017:101) överlämnades till regeringen . Mer resurser till välfärden I budgetpropositionerna presenterade regeringen historiska satsningar på välfärden genom stora permanenta tillskott till kommunsektorn. Detta möjliggör för kommu- ner och landsting att stärka vården, skolan och omsorgen. Eftersom många kvinnor arbetar i välfärdssektorn kan de ökade resurserna bidra till jämställdhet genom bättre arbetsvillkor och löner för kvinnor. En väl utbyggd barn- och P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 äldreomsorg främjar dessutom kvinnors möjligheter till arbete och försörjning genom att de avlastar kvinnor från tidigare obetalt arbete. Regeringen har även fördelat ett stimulansbidrag till kommunerna för stärkt bemanning i äldre- omsorgen, bidraget uppgick till 1 miljard 2015 och 2 miljarder 2016–2018. Enligt Social- styrelsens uppföljning har bidraget förbättrat arbetsklimatet och arbetsmiljön inom äldre- omsorgen som är en kvinnodominerad sektor där brister i arbetsmiljön uppmärksammats.12 Förändringar i ROT- och RUT-avdragen Regeringen har genom- fört flera förändringar i ROT- och RUT- avdragen av både fördelningspolitiska och sysselsättningspolitiska skäl. avskaffades den särskilda bestämmelsen om skattereduktion för hjälp med läxor och annat skolarbete (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). avskaffades även skattereduktionen för matlagning samt för vissa städ- och rengöringsarbeten. Dessutom sänktes taket för RUT-avdraget till per person och beskattningsår för skattskyldiga som inte har fyllt vid beskattningsårets ingång och subventionsgraden i ROT-avdraget sänktes från till (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). utvidgades RUT-avdraget med ytterligare trädgårdsarbete, flyttjänster samt in- stallation, reparation och underhåll av data- och informationsteknisk utrustning m.m. (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:21, rskr. 2015/16:310). utvidgades RUT-avdraget ytterligare med reparation och underhåll av vit- varor (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). Enligt SCB:s tidsanvändningsundersökning tar män i större utsträckning ansvar för de arbe- ten i hemmet som är berättigade till ROT-av- drag, medan kvinnor generellt sett tar ansvar för de arbeten i hemmet som är berättigade till RUT-avdrag, med undantag för utvidgningarna av RUT-avdraget till vissa reparationer. Sam- mantaget bedöms förändringarna av RUT- och ROT-avdragen inte påverka fördelningen av det 12 Stimulansmedel för ökad bemanning inom äldreomsorgen, Uppföljning av medel (2017). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3 obetalda hem- och omsorgsarbetet i någon större utsträckning. Enligt en analys av utnyttjas ROT- och RUT-avdragen av fler män än kvinnor. begärde 100 000 fler män än kvinnor skattereduktion för ROT- och RUT- arbete.13 Förändringarna av RUT- och ROT- avdragen bedöms därför påverka fler män än kvinnor. Kvinnor och män, flickor, pojkar och personer som identifierar sig på annat sätt ska ha samma förutsättningar för en god hälsa samt erbjudas vård och omsorg på lika villkor. Området jäm- ställd hälsa relaterar i stor utsträckning till såväl det övergripande målet för jämställdhets- politiken som till de övriga fem delmålen. Skill- nader i hälsotillstånd beroende på kön påverkar möjligheter till makt och inflytande, utbildning, ekonomisk självständighet, våldsutsatthet samt fördelningen av det obetalda arbetet. påverkar de övriga fem delmålen graden av jämställdhet avseende hälsa. 7.1Kvinnors och mäns hälsosituation är olika Det finns skillnader mellan kvinnor och män, pojkar och flickor vad gäller hälsa. Köns- skillnader finns t.ex. när det gäller kvinnors och mäns upplevda hälsa. var andelen kvinnor med dålig självrapporterad hälsa be- tydligt högre än andelen män (se diagram 7.1). Andelen kvinnor som rapporterade dålig hälsa uppgick till medan andelen män uppgick till . Diagram 7.1 Kvinnors och mäns hälsotillstånd, fysiska och psykiska besvär 16–2016 Besvär av ängslan, oro Källa: , Undersökningarna av levnadsförhållanden (/SILC). Bland utrikesfödda kvinnor och bland ensam- stående kvinnor är andelen med självrapporterad dålig hälsa ännu större. Även när det kommer till specifika åkommor, som t.ex. besvär av ängslan, oro och ångest eller svår värk rapporterar betydligt större andel av kvinnorna än männen besvär (se diagram 7.1). Normer kring maskulinitet och manlighet påverkar mäns psykiska, fysiska och sexuella hälsa och kan vara en riskfaktor i hälsosamman- hang.14 Det kan t.ex. ha en negativ inverkan på mäns hälsa att män söker vård i mindre utsträck- ning och i ett senare skede än kvinnor. Ansträngt läge inom förlossningsvården ligger långt över OECD-genomsnittet när det gäller förlossningsskador vid vaginal förlossning.15 fram till mitten av 2000- talet ökade de allvarliga bristningarna vid vaginal förlossning kraftigt. Andelen kvinnor som drab- bades av en allvarlig bristning var som högst 2004 och har sjunkit något (se diagram 7.2). drabbades av förstföderskorna av allvarliga bristningar. 13 Skattesystemets utveckling –2015 Kartläggning av könsuppdelad Män och jämställdhet (SOU 2014:6). statistik (2017). Health at a glance (2017). Diagram 7.2 Andel kvinnor som drabbas av allvarliga bristningar vid vaginal förlossning, 1990–2016 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källa: Medicinska födelseregistret, . Det finns stora skillnader mellan landsting. I Region och i drabbades av först- föderskorna av allvarliga bristningar 2016 medan motsvarande siffra för förstföderskorna i var . Ojämställd och ojämlik psykisk hälsa Kvinnor upplever oftare psykisk ohälsa än män. rapporterade av kvinnorna och av männen besvär av ängslan, oro eller ångest. Besvären är vanligast i de yngsta åldersgrupperna och vanligare bland kvinnor än bland män i alla åldersgrupper (se diagram 7.3). Diagram 7.3 Besvär med ängslan, oro och ångest efter ålder och kön 2016 Källa: , Undersökningarna av levnadsförhållanden (/SILC). Personer med psykisk ohälsa eller psykisk funktionsnedsättning riskerar både sämre hälsa och högre dödlighet jämfört med befolkningen i P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 B i l a ga 3