prop · H503117 · 2018-02-27 00:00:00 — Bättre möjligheter till finansiering av järnvägsfordon Regeringens proposition 2017/18:117 Bättre möjligheter till finansiering av Regeringen överlämnar denna proposition till . För att möta behov av snabbare och miljövänligare transporter gör regeringen stora investeringar på järnvägsområdet. Upprustning och utbyggnad av järnvägsnätet har hög prioritet . En för- stärkt och utbyggd järnvägssektor kan också väntas innebära ökade in- vesteringar i nya tåg och andra järnvägsfordon. Finansiering av järnvägsfordon sker i huvudsak genom lån eller leasing där kreditgivarna får en säkerhetsrätt i egendomen till skydd för sin ford- ran. Den rättsliga regleringen av säkerhetsrätter skiljer sig dock åt mellan olika länder. Detta skapar en osäkerhet hos kreditgivarna som i sin tur hämmar och fördyrar finansieringen. I syfte att göra det enklare och billigare att finansiera köp av nya järn- vägsfordon har det antagits en konvention om internationella säkerhets- rätter i lösa saker (Kapstadskonventionen) och ett tillhörande protokoll om särskilda frågor rörande rullande järnvägsmateriel (järnvägsprotokol- let). Genom de internationella överenskommelserna skapas ett internatio- nellt register för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel och gemen- samma bestämmelser, bl.a. om vilka rättigheter en kreditgivare har vid ett järnvägsföretags avtalsbrott och insolvens. har tillträtt Kapstadskonventionen. För att underlätta finansie- ringen av järnvägsfordon föreslår regeringen att också ska till- träda järnvägsprotokollet och att huvuddelarna av protokollet inkorpore- ras i svensk rätt genom ändringar i lagen om internationella säkerhets- rätter i lösa saker. Lagändringarna föreslås träda i kraft den dag som regeringen bestäm- Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2015:860) om internationella säkerhetsrätter i lösa saker 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens 2.3Förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) .......................................................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Finansiering av och säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel ..... Tillträde till järnvägsprotokollet ..................................................... Införlivande av järnvägsprotokollet med svensk rätt ...................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2015:860) om internationella säkerhetsrätter i lösa saker ........................ 11.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1845:50 s.1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva.................................................... 11.3Förslaget till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) ........................................................................ Konvention om internationella säkerhetsrätter i lösa Protokoll till konventionen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker, om särskilda frågor rörande rullande järnvägsmateriel .................................. Sammanfattning av betänkandet Internationella säkerhetsrätter i järnvägsfordon m.m. – Järnvägsprotokollet (SOU 2016:43)............................... Förteckning över remissinstanserna ............................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att dels godkänner 1.det dagtecknade protokollet till konventionen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker, om särskilda frågor rörande rullande järnvägsmateriel (järnvägsprotokollet), 2.att vid anslutning till järnvägsprotokollet lämnar föreslagen förklaring (avsnitt 7), dels antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (2015:860) om internationella säkerhetsrätter 2.lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva, 3.lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979). 2017/18:117 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2015:860) om internationella säkerhetsrätter i lösa saker Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2015:860) om internationella säkerhetsrätter i lösa saker dels att 1, 3, 6–8 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 9 §, och närmast före 9 § en ny rubrik av följande lydelse. Denna lag tillämpas på sådana Denna lag tillämpas på sådana säkerhetsrätter och andra rättig- säkerhetsrätter och andra rättig- heter som regleras i konventionen heter som regleras i konventionen om internationella säkerhetsrätter i om internationella säkerhetsrätter i 2001 (Kapstadskonventionen) 2001 (Kapstadskonventionen) och – protokollet till konventionen om internationella säkerhetsrätter i lösa internationella säkerhetsrätter i lösa saker, om särskilda frågor rörande saker, om särskilda frågor rörande kollet), och i lösa saker, om särskilda frågor (järnvägsprotokollet). Lagen tillämpas också, i den ut- Lagen tillämpas också, i den ut- sträckning som följer av kon- sträckning som följer av kon- ventionen, på sådana säkerhets- ventionen, på sådana säkerhets- rätter och andra rättigheter som har rätter och andra rättigheter som har uppkommit enligt annan lag och uppkommit enligt annan lag och som omfattas av för- som omfattas av för- klaringar till artiklarna 39 och 40 i klaringar till artiklarna 39 och 40 i finns, tillsammans med förklaring- finns, tillsammans med förklaring- ar som avser artikel 54.2 i konven- ar som avser artikel 54.2 i konven- tionen och artiklarna XII och XIII i tionen, artiklarna XII och protokollet, i överens- kommelser med främmande makter (SÖ). mande makter (SÖ). Artiklarna I–VII, IX, XII–XVI och XX–XXV i luftfartsprotokollet samt artiklarna I–V, VII, X, XI, XIV–XX och XXVI.a i järn- vägsprotokollet ska i originaltext- ernas lydelse gälla som lag här i landet.Luftfartsprotokollets engelska originaltext finns tillsammans med en svensk översättning som bilaga 2 till denna lag. Järnvägsprotokollets engelska originaltext finns till- sammans med en svensk över- sättning som bilaga 3 till denna lag. Protokollens texter på övriga originalspråk – arabiska, franska, kinesiska, ryska och spanska – finns i SÖ. Originaltexterna har samma giltighet. 3 § Artiklarna I–VII, IX, XII–XVI och XX–XXV i luftfartsprotokollet ska i originaltexternas lydelse gälla som lag här i landet. Protokollets engelska originaltext finns tillsammans med en svensk översättning som bilaga 2 till denna lag. Texterna på övriga original- språk – arabiska, franska, kines- iska, ryska och spanska – finns i SÖ. Originaltexterna har samma giltighet. I enlighet med för- I enlighet med för- avseende artikel 54.2 i avseende artikel 54.2 i kollet utan beslut av domstol, om det inte i någon av överens- beslut av domstol, om det inte i någon av överenskommelserna ut- att beslut av domstol är nöd- tryckligen anges att beslut av domstol är nödvändigt. Om det finns svensk domsrätt Om det finns svensk domsrätt enligt någon av de bestämmelser i enligt någon av de bestämmelser i fartsprotokollet som anges i 2 och som anges i 2 och 3 §§ och någon annan behörig domstol saknas, är I en insolvenssituation enligt artikel I.2m i luftfartsprotokollet tillämpas, om gäldenären har sina huvudsakliga intressen i på så sätt som anges i artikel I.2n, artikel XI alternativ A. Vid tillämpningen får den väntetid som anges i artikeln inte överstiga . I en insolvenssituation enligt artikel I.2c i järnvägsprotokollet tillämpas, om gäldenären har sina Avtalsparterna kan genom skrift- ligt avtal bestämma att första stycket inte ska tillämpas. […]1 huvudsakliga intressen i på så sätt som anges i artikel I.2d, artikel IX alternativ A. Vid tillämpningen får den väntetid som anges i artikeln inte överstiga . Avtalsparterna kan genom skrift- ligt avtal bestämma att första eller andra stycket inte ska tillämpas. Verkan av en registrering av en internationell säkerhetsrätt i rull- ande järnvägsmateriel I fråga om en sådan inter- nationell säkerhetsrätt som avses i artikel 2.2c Kapstadskonventionen (leasingavtal) gäller ett köp av rullande järnvägsmateriel mot säljarens borgenärer när säker- hetsrätten registreras i det inter- nationella registret. 1.Denna lag träder i kraft den dag som regeringen bestämmer. 2.De nya bestämmelserna i 8 § tillämpas inte i insolvenssituationer som har uppkommit före ikraftträdandet. 1 Här återfinns bilaga 3 som bilaga 2 till propositionen. Förslag till lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva Härigenom föreskrivs att det i lagen (1845:50 s.1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva ska införas en ny paragraf, 5 §, av följande lydelse. I 9 § lagen (2015:860) om inter- nationella säkerhetsrätter i lösa saker finns en särskild bestäm- melse om verkan av en registrering av en internationell säkerhetsrätt i Denna lag träder i kraft den dag som regeringen bestämmer. 2017/18:117 2.3 Förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen Härigenom föreskrivs att 4 § förmånsrättslagen (1970:979)1 ska ha 1.sjöpanträtt och luftpanträtt, 2.internationell säkerhetsrätt i luftfartyg och flygmotorer som registrerats enligt lagen (2015:860) om internationella säkerhetsrätter i lösa saker, 2. internationell säkerhetsrätt i luftfartyg, flygmotorer och rullande järnvägsmateriel som registrerats enligt lagen (2015:860) om internationella säkerhetsrätter i lösa saker, 3.handpanträtt och rätt att kvarhålla lös egendom till säkerhet för fordran (retentionsrätt), panträtt på grund av registrering eller under- rättelse enligt lagen (1998:1479) om värdepapperscentraler och konto- föring av finansiella instrument samt panträtt på grund av registrering enligt lagen (2011:1200) om elcertifikat, 4.panträtt på grund av inteckning i skepp eller skeppsbygge eller i luftfartyg och reservdelar till luftfartyg, 5.registrering av båtbyggnadsförskott enligt lagen (1975:605) om registrering av båtbyggnadsförskott. 1.Denna lag träder i kraft den dag som regeringen bestämmer. 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för förmånsrätt som följer med en panträtt eller annan rättighet som har uppkommit före ikraftträdandet. 1Lagen omtryckt 1975:1248. 2Senaste lydelse 2016:68. Ärendet och dess beredning För att minska riskerna vid finansiering av vissa typer av lösa saker och öka förutsebarheten när det gäller säkerhetsrätter, t.ex. panträtt, på- börjades ett arbete inom privaträtten (Unidroit) med att utarbeta en konvention om internationella säkerhetsrätter i lösa saker. Målsättningen med arbetet var att ta fram och enas kring materiella regler för säkerhetsrätter som skulle tillämpas av alla fördragsslutande stater utan hinder av nationell rätt. Genom att skapa ett internationellt register skulle det dessutom tydligt framgå vilka säkerhetsrätter som belastade viss egendom. av förhandlingar undertecknandes konventionen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker i Kap- staden (Kapstadskonventionen). Konventionen i dess engelska original- lydelse och i svensk översättning bifogas som bilaga 1. Konventionen, som trädde i kraft , har tillträtts av drygt 70 län- der. Kapstadskonventionen täcker tre kategorier av lösa saker: 1) luftfartsobjekt, 2) rullande järnvägsmateriel (t.ex. järnvägsfordon, tunnelbanevagnar och spårvagnar) och 3) rymdobjekt. De tre kate- gorierna regleras i tre olika protokoll som vart och ett ska läsas till- sammans med konventionen. tillsattes en utredning (Kapstads- utredningen) som bl.a. skulle ta ställning till om borde tillträda Kapstadskonventionen och det protokoll som avser luftfartsobjekt (luft- fartsprotokollet). I betänkandet Internationella säkerheter i flygplan m.m. – Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet (SOU 2014:79) föreslogs att skulle tillträda konventionen och luftfartsprotokollet och att man skulle göra de ändringar i svensk rätt som krävdes. Efter att regeringen lämnat förslag i propositionen Bättre möjligheter till finansiering av luftfartyg (prop. 2015/16:12) godkände de internationella överenskommelserna och antog lagförslagen (bet. 2015/16:CU5, rskr. 2015/16:28, SFS 2015:860–868). tillträdde konventionen och luftfartsprotokollet. Protokollet om särskilda frågor rörande rullande järnvägsmateriel (järnvägsprotokollet) finns som bilaga 2. har nio länder, däri- bland , undertecknat protokollet. Protokollet träder i kraft när fyra länder har ratificerat det. EU och två länder har ratificerat proto- kollet. Protokollet avseende rymdobjekt har ännu inte trätt i kraft. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till om bör tillträda järnvägsprotokollet och föreslå de författningsändringar som behövs för att ska kunna tillträda protokollet eller som i övrigt bedöms lämpliga för att protokollets be- stämmelser ska kunna tillämpas fullt ut (dir. 2015:66). Utredningen, som tog namnet – Internationella säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel, överlämnade sitt betänkande Inter- nationella säkerhetsrätter i järnvägsfordon m.m. – Järnvägsprotokollet (SOU 2016:43). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 3. Be- tänkandets lagförslag finns i bilaga 4. 2017/18:117 Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 5. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstift- ningsärendet (Ju2016/04701/L3). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som överensstämmer med lagförslagen i denna proposi- tion. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. 4Finansiering av och säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel Finansiering av rullande järnvägsmateriel Rullande järnvägsmateriel representerar höga ekonomiska värden. Ett vanligt persontåg kostar beroende på storlek och ett snabbtåg ca . Järnvägsföretagens verk- samhet är kapitalkrävande och investeringsbehoven är betydande. Finansiering av rullande järnvägsmateriel sker i huvudsak genom lån hos banker eller andra kreditinstitut eller genom olika former av leasing. Finansieringen bygger på att kreditgivaren får en säkerhetsrätt, t.ex. pant- rätt, i egendomen. Säkerhetsrätten ger kreditgivaren vissa rättigheter om järnvägsföretaget inte uppfyller sina åtaganden. Den ger också kredit- givaren ett skydd gentemot anspråk från tredje man, t.ex. om järnvägs- företaget går i konkurs, s.k. sakrättsligt skydd. Leasing är vanligt förekommande inom järnvägssektorn för att finansiera inköp av järnvägsfordon. Leasing innebär att järnvägsfordonet ägs av leasegivaren (ett leasingbolag eller annat finansiellt institut) medan nytt- janderätten genom ett avtal upplåts till leasetagaren (järnvägsföretaget). Leasegivaren behåller alltså äganderätten till det leasade objektet, som därmed utgör en säkerhet för att leasetagaren fullgör sina skyldigheter, t.ex. att betala leasingavgift. Vid s.k. sale-and-lease-back säljer t.ex. ett järnvägsföretag ett av sina järnvägsfordon till en leasegivare för att sedan direkt hyra tillbaka det. Järnvägsfordonet disponeras av järnvägsföretaget och lämnar aldrig företagets besittning. Genom förfarandet, som är vanligt före- kommande vid utfasning av en viss modell, frigörs ekonomiska medel som är bundna i fordonet. Ett annat sätt att finansiera järnvägsfordon kan vara genom statligt stödda exportkrediter. Staten i exportlandet går då in och garanterar krediten i syfte att gynna den inhemska produktionen och exporten. hindra snedvridning av konkurrensen och för att få till stånd handel på lika villkor, har det inom och Prop. 2017/18:117 utveckling () tagits fram nivåer på hur fördelaktiga villkoren för exportkrediter får vara. För lufttrafikföretag i stater som har tillträtt Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet har tagit fram ett system där det görs undantag från de annars gällande nivåerna. Förutsatt att en stat har avgett vissa av angivna förklaringar till kon- ventionen och protokollet kan staten föras upp på den s.k. Kapstadslistan. Det innebär att lufttrafikföretag i den staten kan få exportkrediter på sär- skilt gynnsamma villkor, s.k. kapstadsrabatt. Eftersom järnvägsproto- kollet inte trätt i kraft, har något liknande system på det området ännu inte förhandlats fram inom . Avsikten är dock att motsvarande rabatter ska ges när järnvägsprotokollet träder i kraft. Problem med olika rättssystem för säkerhetsrätter Värdet av en säkerhetsrätt i viss egendom är beroende av hur den priori- teras i förhållande till andra säkerhetsrätter i egendomen samt vilka åt- gärder som säkerhetshavaren kan vidta om gäldenären inte uppfyller sina förpliktelser eller blir föremål för ett insolvensförfarande, t.ex. konkurs. Sakrättsliga och panträttsliga bestämmelser skiljer sig åt mellan olika rättssystem. Detta skapar problem vid internationella transaktioner, sär- skilt när det är fråga om järnvägsfordon som kan röra sig över nations- gränserna. För rullande järnvägsmateriel finns inget internationellt offentligt register där kreditgivare kan registrera sina säkerhetsrätter. Internationella avtal om finansiering kräver därför omfattande utred- ningar om vilket lands materiella bestämmelser som reglerar säkerhets- rätten och vad den innebär. Sådana utredningar är både tids- och resurs- krävande och ger ändå sällan visshet för kreditgivarna. Svårigheten att överblicka och få information om vilka belastningar som i det enskilda fallet finns i egendomen är också en riskfaktor. Tillsammans skapar detta en osäkerhet som hämmar och fördyrar finansieringen av järnvägsfordon. Kapstadskonventionen och de tillhörande protokollen har tagits fram för att öka förutsebarheten vid finansiering där viss egendom utgör säkerhet för en fordran. I konventionen regleras internationella säkerhetsrätter som ska erkännas och behandlas på samma sätt i alla fördragsslutande stater. Genom enhetliga materiella bestämmelser för hur dessa säkerhets- rätter uppkommer och för deras skydd, inbördes prioritet och realisation ökar förutsebarheten, och risken för förluster vid transaktioner minskar. Tanken är att ett gemensamt och förutsebart system ska ge ekonomiska fördelar för samtliga parter. Syftet med järnvägsprotokollet är att modifiera och komplettera kon- ventionens regler så att det passar just järnvägssektorn. Konventionens bestämmelser kan inte tillämpas självständigt, utan de börjar tillämpas på internationella säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel först när en stat 2017/18:117 tillträtt järnvägsprotokollet. Kapstadskonventionen och järnvägsproto- kollet ska alltså läsas tillsammans och tolkas som ett avtal. Vid oklar- heter och motsägelser är det protokollets lydelse som ska gälla. Till kon- ventionen och protokollet har en officiell kommentar tagits fram som utgör den huvudsakliga källan till hur bestämmelserna ska tillämpas och tolkas (Convention on International Interests in Protocol thereto on Matters Specific to Railway Rolling Stock: Official Commentary – second edition, av professor ). Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet syftar till att uppfylla följande mål: 1) att underlätta förvärv och finansiering av vissa typer av värdefullt lösöre genom att skapa en internationell säkerhetsrätt som er- känns i samtliga fördragsslutande stater, 2) att ge borgenären medel att tillvarata sina rättigheter vid gäldenärens avtalsbrott och vid gäldenärens insolvens samt att, i de fall det finns bevis på avtalsbrott, göra det möjligt för borgenären att vidta interimistiska åtgärder i väntan på ett slutligt beslut, 3) att skapa ett internationellt register där internationella säker- hetsrätter kan registreras och som kan ge tredje man information om be- fintliga säkerhetsrätter, samt 4) att göra borgenärer mer benägna att ge kredit och att öka kreditvärdigheten beträffande järnvägsfordon för att på så sätt minska lånekostnaderna. Vid utformningen av konventionen och protokollet har målsättningen varit att bestämmelserna ska vara praktiska och återspegla de internatio- nellt sett viktigaste principerna inom finansiering med säkerhetsrätter. Tre olika typer av avtal kan enligt konventionen ge upphov till en inter- nationell säkerhetsrätt: pantförskrivning eller säkerhetsöverlåtelse, köp med äganderättsförbehåll och leasingavtal. I konventionen betonas också vikten av partsautonomi, dvs. att avtalsparterna fortfarande har möjlighet att disponera över olika frågor. Vikt har också lagts vid att bestäm- melserna ska vara tydliga så att parterna ska kunna förutse tillämpningen och att utrymmet för olika tolkningar ska begränsas. Ambitionen har inte varit att konventionen och protokollet ska lösa samtliga frågor och oklarheter som kan uppstå i samband med finan- siering av järnvägsfordon. Det finns fortfarande flera frågeställningar som enligt konventionen lämnas till nationell rätt att lösa. Vilket lands bestämmelser som då ska tillämpas avgörs enligt internationell privaträtt. För att konventionens och protokollets bestämmelser ska bli till- lämpliga krävs att gäldenären befann sig i en fördragsslutande stat när avtalet ingicks (artiklarna 3 och 4 i konventionen). Det är förhållandena för avtalets ingående som är avgörande för frågan om överenskommelsernas tillämplighet. Om gäldenären därefter flyttar till en icke-fördragsslutande stat, påverkar alltså inte det konventionens och protokollets tillämpning. Kapstadskonventionens bestämmelser har behandlats utförligt i propositionen Bättre möjligheter till finansiering av luftfartyg (prop. 2015/16:12). I avsnitt 5 nedan, som behandlar de materiella bestämmel- serna i järnvägsprotokollet, kommer därför enbart de delar av konven- tionen som är relevanta för förståelsen och tillämpningen av protokollet beskrivas. I övriga delar hänvisas till den nämnda propositionen. Möjligheten att registrera internationella säkerhetsrätter i ett gemensamt internationellt register är avgörande för Kapstadskonventionens och de olika protokollens tillämpning. Varje protokoll reglerar en typ av egen- dom och har ett eget register. Användningen av det internationella regi- stret regleras både i konventionen och i det aktuella protokollet. Det internationella registret för sådan egendom som omfattas av järn- vägsprotokollet kommer att ligga i . pågår arbetet med att bygga upp ett registreringssystem som ska vara klart att tas i bruk när protokollet träder i kraft. Det internationella registret kom- mer att vara helt automatiserat och tillgängligt dygnet runt. Både privata subjekt och nationella myndigheter kommer att kunna ta del av uppgifter som finns i registret. Det huvudsakliga syftet med registrering i registret är att ge upplys- ningar om att ett visst objekt är belastat med en internationell säkerhets- rätt och att avgöra prioriteten mellan konkurrerande intressen i viss egen- dom. Utgångspunkten är att den säkerhetsrätt som registreras först också har bäst prioritet. Det är bara prioriteten mellan registrerade säkerhets- rätter och mellan registrerade och oregistrerade som avgörs med hjälp av registret. Förhållandet mellan oregistrerade säkerhetsrätter regleras inte. Av registret framgår inte vilken kategori av internationella säkerhets- rätter som en registrering avser, dvs. om det är ett pantavtal, köp med ett äganderättsförbehåll eller ett leasingavtal. Detta är i stället en fråga som får avgöras av tillämplig nationell rätt. Registrering i det internationella registret är inte nödvändig för att skapa en internationell säkerhetsrätt eller för att bevisa att en sådan exi- sterar. Registrering är inte heller en garanti för att säkerhetsrätten finns. Om köparen i ett avtal med äganderättsförbehåll betalar sin skuld, upphör säljarens säkerhetsrätt i egendomen. Det saknar då betydelse om den internationella säkerhetsrätten som säljaren haft har avregistrerats eller inte. Det internationella registret kommer att övervakas av en tillsyns- myndighet.