prop · H503246 · 2018-05-08 00:00:00 — Arbetsförmedlingen att kunna använda de arbetsintegrerande sociala företagen för fler insatser inom det arbetsmarknadspolitiska området (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 14 s. 39). Utredningen för ett stärkt civilsamhälle lyfter fram behovet av en formell definition av arbetsintegrerande sociala företag och föreslår att det ska utredas om det bör införas en sådan författningsreglerad definition (SOU 2016:13 s. 290). En övervägande majoritet av remissinstanserna anser att en författningsreglerad definition är nödvändig. Regeringens bedömer att behovet möts i och med uppdraget till och Arbetsförmedlingen. 6.6.6Vägledning för kommuner när det gäller bedömningen av om verksamheter inom det civila samhället utgör livsmedelsföretag Regeringens bedömning: Det finns behov av vägledning för kommunerna vid bedömningen av vilka verksamheter inom det civila samhället som i rättslig bemärkelse utgör livsmedelsföretag. Anpassad information bör även ges till det civila samhällets organisationer. Regeringen anser att arbetet med information och vägledning för kommuner och det civila samhällets organisationer på ett tillfredställande sätt ryms inom befintliga uppdrag. Regeringen bedömer därför att det inte är aktuellt med något särskilt uppdrag till . Utredningens förslag: Överensstämmer inte med regeringens bedömning i den del som gäller uppdrag till men överensstämmer när det gäller behovet av information. föreslår att ska få i uppdrag att stärka vägledningen för kommuner om vilka verksamheter inom det civila samhället som utgör Utredningen lyfter även fram behovet av information till det civila samhällets organisationer i dessa frågor. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av instanserna ställer sig positiva till förslaget. Ett antal instanser avstår från att yttra sig över avstyrker förslaget eftersom myndigheten anser att civilsamhällets livsmedelsföretag har tillgång till samma stöd som övriga livsmedelsföretag. Skälen för regeringens bedömning: Många organisationer inom det civila samhället bedriver med hjälp av ideella krafter någon form av 2017/18:246 serveringsverksamhet. Flera av dessa organisationer betraktas därför som livsmedelsföretag. Att sälja livsmedel är en traditionell intäktskälla av stor vikt för många föreningar och trossamfund och regeringen anser att det är angeläget att den möjligheten fortsatt finns kvar och har nödvändigt stöd. Regeringen delar utredningens bild av behovet av vägledning och information, men instämmer med synpunkt och menar att inom sitt befintliga uppdrag kan ge vägledning och information som innefattar civila samhällets organisationer. har gjort insatser för att informera om när en verksamhet är ett livsmedelsföretag eller inte. Regeringen bedömer därför att det inte är aktuellt med något särskilt uppdrag till . ger stöd och vägledning i hur reglerna ska tolkas. Både vägledningar och branschriktlinjer finns på myndighetens webbplats. Aktörer från civilsamhället har också själva tagit fram nationella branschriktlinjer som granskats av . 6.6.7Utredning om en tydlig definition av idéburna aktörer i välfärden Åtgärd: Regeringen avser att tillsätta en utredning som ges i uppdrag att ta fram en tydlig definition av idéburna aktörer i välfärden. Definitionen ska kunna användas för att identifiera och avgränsa dessa från andra aktörer i välfärdsverksamheter och andra närliggande Regeringen avser också att ge utredningen i uppdrag att beskriva tänkbara tillämpningsområden där en definition skulle kunna användas, t.ex. inom idéburet-offentligt partnerskap. En kategori organisationer inom det civila samhället är idéburna aktörer i Idéburna aktörer är betydelsefulla inom välfärdssystemen som utförare av offentligt finansierad välfärd och kan fungera som ett komplement både till den välfärd som utförs i offentlig regi och till sådan som drivs i vinstsyftande privat regi. Det framgår av utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) samt av betänkanden Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78) och Kvalitet i välfärden (SOU 2017:38). För att garantera goda villkor och förutsättningar för alla typer av civilsamhällesorganisationer behöver de idéburna aktörerna på ett tydligt och enkelt sätt kunna avgränsas från andra aktörer i välfärden. Ökad tydlighet vid kategorisering svarar också mot det behov som civilsamhällets organisationer enligt utredningen Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) själva uttrycker om att i större utsträckning synliggöra omfattningen och betydelsen av deras Vidare har bedömt att en utredning bör tillsättas för att utarbeta en tydlig och rättssäker definition av idéburna aktörer (SOU 2017:38 s. 246). För att på ett tydligt sätt kunna identifiera idéburna aktörer i välfärden avser regeringen att tillsätta en utredning som ges i uppdrag att ta fram en definition av idéburna aktörer. Syftet med en sådan definition är att förbättra förutsättningarna för ett ökat idéburet deltagande i välfärden. 2017/18:246 Avsikten är också att ge utredningen i uppdrag att beskriva tänkbara tillämpningsområden inom välfärden där en definition av idéburna aktörer skulle kunna användas, t.ex. inom idéburet-offentligt partnerskap. Förtydligade krav på att myndigheterna ska samverka med det civila samhällets organisationer i relevanta fall Regeringens bedömning: Det är angeläget att statliga myndigheter samverkar med det civila samhällets organisationer i frågor som rör Regeringen anser att stöd för samverkan i relevanta fall finns i Regeringen verkar löpande för att i enskilda myndighetsinstruktioner förtydliga att myndigheten bör samverka med civila samhällets organisationer. Utredningens förslag och bedömning: Överensstämmer inte med regeringens bedömning i den del som gäller tillägg i myndighetsförordningen och kommittéförordningen men överens- stämmer i den del som gäller behovet av att förtydliga vikten av samverkan i relevanta myndighetsinstruktioner. . Utredningen föreslår ett tillägg i 6 § andra stycket myndighetsförordningen (2007:515) där det tydliggörs att myndigheters skyldighet att samarbeta med myndigheter och andra även ska omfatta det civila samhällets organisationer när det är relevant för genomförandet av myndighetens uppdrag. bedömer vidare att det bör övervägas att förtydliga vikten av att samarbeta med det civila samhället i instruktionen för enskilda Remissinstanserna: En övervägande andel av remissinstanserna ställer sig positiva till bedömningen och förslagen. samhällsskydd och beredskap, Statskontoret, och avstyrker förslagen med hänvisning till att det redan framgår av myndighetsförordningen att myndigheter ska samarbeta med andra ”relevanta aktörer”. Statskontoret anser att det är mer effektivt att koncentrera sig på de myndigheter där samverkan med civilsamhället är Skälen för regeringens bedömning: Där samverkan sker med det civila samhällets organisationer ökar också myndigheternas kunskap om och förståelse för det civila samhället, och det civila samhället bidrar även till genomförandet av myndigheternas verksamhet. instämmer i utredningens bedömning att det finns behov av ökad kunskap om det civila samhället och dess villkor hos offentliga aktörer, och att myndigheter inom sina respektive verksamheter bör bidra till att politiken för det civila samhället genomförs. inte att det finns skäl att göra en ändring i myndighetsförordningen. Regeringen delar bl.a. Statskontorets analys att det enligt 6 § myndighetsförordningen redan finns en möjlighet för myndigheter att i relevanta fall samverka med det civila samhällets organisationer, eftersom dessa omfattas av skrivningen ”myndigheter och andra”. 2017/18:246 Regeringen instämmer vidare i Statskontorets synpunkt att det är bättre att särskilt peka ut de myndigheter för vilka samverkan med civila samhället är relevant. Regeringen inledde 2012 ett arbete (prop. 2012/13:1 utg.omr. 17 s. 178) med att förtydliga vikten av samverkan med det civila samhället. Bland annat har förtydliganden i ett tjugotal myndighetsinstruktioner på kulturområdet gjorts . Regeringen verkar löpande för att tydliggöra vikten av samarbete med det civila samhället i relevanta myndigheters instruktioner och regleringsbrev. 6.8Analys av konsekvenser för civila samhället vid utformning av politik och regelgivning Regeringens bedömning: Regeringen förfogar över flera sätt att i utformningen av politiken kartlägga, analysera och redovisa konsekvenser för det civila samhällets organisationer i frågor som rör dem. Regeringen anser därför inte att det finns något behov av att införa krav på att kartlägga och redovisa konsekvenser för det civila samhället i kommittéförordningen eller förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Utredningens förslag: Överensstämmer inte med regeringens bedömning. Utredningen föreslår att det ska införas ett krav i kommittéförordningen (1998:1474) på att om förslagen i en utredning har betydelse för villkoren för det civila samhällets organisationer ska också konsekvenserna för det civila samhället redovisas. Utredningen föreslår också att det i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning ska införas ett krav på förvaltningsmyndigheter att i samband med regelgivning kartlägga vilka ekonomiska och andra konsekvenser ett genomförande av de nya eller ändrade reglerna får för organisationer inom det civila samhället. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av remissinstanserna ställer sig positiva till förslagen. Civos, , för Ungdomsorganisationer, tillstyrker utredningens förslag och anser att krav på att redovisa konsekvenser skulle säkerställa att begränsningar och försämringar blir belysta och att det civila samhällets särart i samhället tydliggörs och värnas. Flera instanser från offentlig sektor, däribland och , är dock tveksamma till om sådana konsekvensutredningar kan göras på ett meningsfullt sätt, inte minst på grund av civilsamhällets diversitet, utöver att förslaget anses vara resurskrävande. Skälen för regeringens bedömning: Det civila samhällets aktörer verkar inom i stort sett alla samhällsområden och det är viktigt att konsekvenserna för det civila samhället vägs in vid politikens utformning. Regeringen kan skaffa nödvändig kunskap på flera sätt samt föra dialog om konsekvenser för det civila samhällets organisationer i frågor som rör dem, bl.a. genom remissförfarandet och olika former av samråd, t.ex. sakråd. Regeringen instämmer med och synpunkt att det vore alltför resurskrävande att ställa de krav utredningen föreslår att utreda konsekvenserna för civila Regeringen avser att även i fortsättningen väga in Skr. 2017/18:246 konsekvenser för det civila samhället vid utformning av politik, regelgivning och andra åtgärder med stöd av dessa befintliga metoder och anser till skillnad från utredningen, , , för Ungdomsorganisationer och , att det är mer effektivt än genom förordningsändringar. Regeringen avser därför inte att införa något krav i kommitté- förordningen eller i förordningen om konsekvensutredning. Sammanfattning av betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) Utredningen för ett stärkt civilsamhälle hade i uppdrag att undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att därigenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. Uppdraget omfattade att analysera och bedöma om organisationernas särart och ställning i förhållande till nationell lagstiftning och EU-rätt kan och bör utvecklas eller tydliggöras, samt att lämna förslag till hur organisationernas möjligheter att delta i offentlig upphandling kan förbättras. I uppdraget ingick också att undersöka behovet av ett samlat administrativt stöd till det civila samhällets organisationer. Förslag för att värna och stärka det civila samhällets roll i demokratin och samhället Vikten av strukturer för dialog och inflytande Utredningen betonade vikten av att statliga myndigheter har kontakter och samråder med civilsamhället för att fånga in synpunkter och belysa en fråga även ur civilsamhällets perspektiv. Utredningen föreslog därför att statliga myndigheter ska rapportera de kontakter och samråd som myndigheten har haft med det civila samhället inom ramen för sitt uppdrag. Utredningen föreslog vidare att regeringen till ska rapportera om de kontakter och samråd som statliga myndigheter och har haft med det civila samhället. Utredningen såg positiv på de nationella överenskommelserna och rekommenderade ett fortsatt arbete utifrån sådana dialoger. Kunskapsbrist hos det offentliga Utredningen pekade på brister i offentliga aktörers kunskap om och förståelse för det civila samhället och dess villkor. Därför föreslogs att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) får i uppdrag att arbeta med kompetenshöjande insatser gentemot statliga myndigheter, kommuner och landsting i frågor som rör civilsamhället. Ytterligare ett förslag var bl.a. ett tillägg i myndighetsförordningen (2007:515) så att det där anges att myndigheters skyldighet att samarbeta med myndigheter och andra även ska omfatta det civila samhällets organisationer när det är relevant för genomförandet av myndighetens uppdrag. Risken att en prioritering av utförarrollen påverkar röstbärarrollen negativt Utredningen såg ett stort värde i att det offentliga värnar organisationernas möjlighet att fortsätta vara en kritisk röst och även framöver ha möjlighet att kombinera olika roller. En viktig förutsättning för detta bedömdes vara tillgången till organisationsbidrag och andra bidrag som inte är prestationsbaserade. Social sammanhållning och mångfald inom civilsamhällets organisationer Många organisationer arbetar aktivt för att nå ut till en större mångfald av människor. saknas kunskap om varför vissa deltar i mindre utsträckning än andra. Mot denna bakgrund föreslog utredningen bl.a. att MUCF får i uppdrag att utreda vad som hindrar underrepresenterade gruppers deltagande i det civila samhällets organisationer. Utredningen såg också att det finns områden där civilsamhällets organisationer har sämre förutsättningar att vara verksamma, bl.a. i socioekonomiskt utsatta bostadsområden. Utredningen föreslog därför att en statlig delegation tillsätts med uppdrag att i nära samverkan med civilsamhällets organisationer och berörda kommuner etablera långsiktiga lokala plattformar för det civila samhället i dessa områden. Förslag för att underlätta civilsamhällets verksamhet Svårighet att finansiera verksamhet och omfattande administration Allmänna arvsfonden är genom sina omfattande bidrag och sin utformning en viktig finansiär av nya initiativ för vissa målgrupper inom det civila samhället som utredningen bedömde att det kan finnas onödiga begränsningar i fondens regelverk och den praxis som har utvecklats för bidragstilldelning. Utredningen föreslog därför en översyn ska göras av kriterierna för stöd ur Allmänna arvsfonden. Många organisationer beskriver vidare en ökad administrativ börda samt svårtillgängliga regler, och framför att kraven på framför allt bidragsansökningar och redovisningar har ökat. Utredningen ansåg därför att det är angeläget att relevanta myndigheter i sitt arbete med förenkling också inkluderar civilsamhällets organisationer och föreslog att får i uppdrag att i sin årliga uppföljning av förenklingsarbetet på vissa myndigheter efterfråga åtgärder avsedda att förenkla för civilsamhällets organisationer. Hinder i regelverk och dess tillämpning Utredningen har i kontakterna med det civila samhällets organisationer uppmärksammats på hinder för organisationernas verksamheter som beror på olika regelverk och dess tillämpning. Utredningen ansåg utifrån ett idrottsrelaterat fall att det finns ett behov av att hitta en balans mellan respekten för de EU-rättsliga marknadsekonomiska grundprinciperna och idrottens särart. Utredningen föreslog därför att regeringen tydliggör konkurrensrättsliga frågeställningar på nationell nivå och på EU-nivå. Konsumenträtten och förhållandet mellan medlem och förening På grund av oklarheter kring begreppet näringsidkare och eftersom ideella föreningar riskerar att missbedöma om konsumenträttsliga regelverk är tillämpliga föreslog utredningen att får i uppdrag att avseende ideella föreningars verksamhet utarbeta en exempelsamling som beskriver vad som är respektive inte är en näringsverksamhet enligt konsumentlagstiftningen. Det är enligt utredningen olyckligt att det inte finns något tydligt undantag för ideellt drivna serveringsverksamheter av ringa omfattning. Utredningen föreslog därför bl.a. att får i uppdrag att ge ytterligare vägledning till kommunerna och det civila samhällets organisationer när det gäller bedömningen av vilka verksamheter inom det civila samhället som utgör livsmedelsföretag. Civilsamhällets deltagande i mottagande av asylsökande Utredningen understryker betydelsen av civilsamhället som en resurs i mottagandet av asylsökande. Utredningen gör bedömningen att regeringen bör överväga åtgärder som underlättar för det civila samhällets organisationer att långsiktigt bidra till verksamheter som gör tiden i väntan på beslut om uppehållstillstånd meningsfull och förbättrar möjligheten till en snabbare etablering i samhället. Civilsamhällets deltagande i insatser på arbetsmarknadsområdet Enligt försvåras samarbetet med arbetsintegrerande sociala företag av att det saknas en formell definition av dessa verksamheter. Utredningen föreslog därför att det ska utredas om det bör införas en författningsreglerad definition av sådana företag. Frilufts- och idrottsorganisationer använder ofta mark för sina arrangemang genom korttidsupplåtelser. Organisationerna har till utredningen framfört att de anser att hantering av korttidsupplåtelser är krånglig, att avgifterna är för höga samt att det finns oklarheter i myndighetens information. utredningen bl.a. en översyn av bestämmelsen om upplåtelse i förordningen (1993:527) om förvaltning av statliga fastigheter, m.m. för att införa ett undantag i bestämmelsen som möjliggör att avgift inte tas ut för korttidsupplåtelser av allmännyttiga ideella organisationer. Hänsyn tas inte till det civila samhällets särart Civilsamhällets organisationer upplever att de ibland drabbas av regelverk som inte är anpassade efter deras förutsättningar. ansåg att frågor om konsekvenserna för ideella organisationer inom i stort sett alla samhällsområden bör analyseras och redovisas tidigt för att kunna utgöra underlag för politikens utformning och åtgärder. kommittébetänkanden ska utgöra ett tillräckligt underlag vid remissbehandlingen och i beredningsarbetet inom föreslog utredningen att det införs ett krav på att om förslagen i ett betänkande har betydelse för villkoren för det civila samhällets organisationer ska konsekvenserna i det avseendet redovisas i Utredningen föreslog även att det införs ett krav om konsekvensutredning vid regelgivning och att förvaltningsmyndigheter ska göra en konsekvensutredning avseende vilka effekter som nya eller ändrade regler får för organisationer inom det civila samhället. Den lokala och regionala nivån Utredningen konstaterade att många av de mer generella hindren också finns regionalt och lokalt. Det av utredningen föreslagna uppdraget till MUCF att arbeta med kompetenshöjande insatser föreslogs därför även vända sig till politiker och tjänstemän på regional och lokal nivå. Förslag för att förbättra civilsamhällets möjligheter att delta i offentlig upphandling Utredningen konstaterar att civilsamhällets organisationer upplever en rad svårigheter vid deltagande i offentlig upphandling. Ett hinder för många är svårigheten att få de särskilda mervärden som ideella organisationer står för värderade inom ramen för en upphandling. beskrevs av många som svårt att sätta sig in i. Flera vittnade också om kunskapsbrist hos upphandlande myndigheter både när det gäller att tillämpa befintligt regelverk och att förstå de speciella förutsättningar som det civila samhällets organisationer har. Möjligheter att underlätta för civilsamhällets organisationer inom ramen för regelverket Utredningen ansåg att det är viktigt att utnyttja de möjligheter som finns inom befintligt regelverk och att upphandlande myndigheter får stöd i att använda sig av möjligheterna. Utredningen föreslog att upphandling av sociala tjänster eller andra särskilda tjänster vars värde understiger tillämpligt tröskelvärde och som inte har ett gränsöverskridande intresse inte ska omfattas av den nya lagen om offentlig upphandling. Utredningen föreslog också att möjligheten att reservera kontrakt för vissa tjänster i det nya EU-direktivet om offentlig upphandling införs i svensk lagstiftning. Utredningen lyfte också fram Idéburet offentligt partnerskap (IOP) som en ny samarbetsform mellan det offentliga och det civila samhället och som anses ligga mellan upphandling och bidrag. Utredningen konstaterade att rättsläget på området dock är oklart och det saknas praxis vad gäller IOP. Utredningen föreslog att () får i uppdrag att särskilt beakta de mervärden civilsamhället erbjuder i sitt arbete med att utveckla upphandlingskriterier. Det föreslogs också att UHM får i uppdrag att utarbeta en vägledning till upphandlande myndigheter för att underlätta för ideella aktörer att delta i offentlig upphandling. Förslag om administrativt stöd Översyn av befintlig information Utredningen ansåg att information och stöd på nationell, regional och lokal nivå som vänder sig till civilsamhället bör vara enkel att finna och lätt att känna igen sig i. Därför föreslog utredningen att relevanta statliga myndigheter får i uppdrag att tydliggöra och anpassa informationen och stödet för att möta civilsamhällets behov. Utredningen föreslår att MUCF får i uppdrag att inom ramen för arbetet i myndighetsnätverket och tillsammans med deltagande myndigheter utveckla och samordna strukturen på den information som statliga myndigheter erbjuder civilsamhället på sina webbplatser. Ett brett och mångfacetterat behov Utredningens ansåg att det behövs någon form av samordning av befintlig information och stöd för att bättre tillgängliggöra informationen för en större del av civilsamhället. Inriktningen i den administrativa infrastrukturen skulle vara att samla och komplettera redan befintlig information och befintligt stöd. Särskilt fokus bör läggas på det som utredningen definierar som avgörande skeden, som t.ex. vid start av organisation, vid ansökan om offentliga bidrag, vid anställning, vid start av näringsverksamhet och vid deltagande i offentlig upphandling.