prop · H503118 · 2018-03-14 00:00:00 — I ljuset av ökat motstånd mot SRHR globalt har tillsammans med likasinnade verkat för att EU stärker sin röst och finansiering till SRHR- Skr. 2017/18:118 frågorna. som tillsammans med , och stod värd för i . Motståndet mot SRHR inom EU har fortsatt varit starkt från vissa länder. Särskilt kontroversiella frågor är allas tillgång till säker och laglig abort samt rätten att fritt, utan tvång, våld eller diskriminering utöva sin egen sexualitet. Efter långa och intensiva förhandlingar enades medlemsstaterna om EU:s nya utvecklingspolicy Nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid. Tillsammans med likasinnade länder drev särskilt hårt och fick genomslag för skrivningar om vikten av alla människors fulla åtnjutande SRHR samt tillgång till sex- och samlevnads- undervisning. 20EU:s bilaterala och regionala förbindelser 20.1Samarbete mellan EU och EFTA-länderna Två möten hölls med , som är Europeiska ekonomiska samarbetsområdets högsta organ (och inbegriper EU, , och ). avslutades förhandlingar mellan och om ingående av avtal om ytterligare handelsförmåner för jordbruksprodukter på grundval av artikel 19 i . Avtalet undertecknades mellan parterna och välkomnade ett snart genomförande av rådsslutsatserna som antogs . respektive EES finansiella mekanism för perioden –2021 trädde i kraft . under- tecknades ett avtal mellan och om att sammankoppla EU:s utsläppshandelssystem för växthusgaser till det schweiziska. Avtalet ska ratificeras av och , och väntas träda i kraft . Östliga partnerskapet omfattar EU:s bilaterala relationer med , , , , och , samt en multilateral dimension med samarbete mellan EU och alla partnerländer. Arbetet har varit inriktat på förberedelser inför toppmötet som ägde rum i . Toppmötet i fastslog att partnerskapet skulle breddas, fördjupas och fokuseras utifrån priori- teringarna från toppmötet . Till detta lades samarbete med civil- samhället, jämställdhet och antidiskriminering samt att motverka des- information och stödja oberoende media som horisontella prioriteringar. På toppmötet antogs 20 konkreta målsättningar inom dessa 2017/18:118 områden. Partnerskapets multilaterala arkitektur ska justeras för att göra arbetet mer resultatorienterat och följbart. Inriktningen är en bred ansats för att stärka partnerländernas samhälleliga motståndskraft, och konkreta resultat på sektorsområdena kommer att stå i fokus framgent. Agenda 2030 och de globala utvecklings- målen och om klimatförändringar är viktiga element i samarbetet. Arbetet med jämställdhet behöver dock stärkas. Förståelsen för denna frågas vikt är bristfällig, även om steg tas i rätt riktning. Samarbetet med det civila samhället är centralt men bör stärkas. Utmaningarna med desinformation/informationspåverkan har kommit att bli en framträdande fråga, som omfattar såväl partnerländerna som EU:s medlemsstater och som drivit. har framhållit partnerskapets värderingsbaserade grund, jämställdhetsfrågornas betydelse för god utveckling, civilsamhällets roll, strategisk kommunikation, samt att ett fokus på ungdomar behövs. har betonat länders suveräna rätt att välja sina utrikes- och säkerhetspolitiska samarbeten, och länders territoriella integritet. Vidare har drivit att förstärka säkerhetssamarbetet med utgångspunkt i mänsklig säkerhet och vikten av ett starkt rättssamhälle i arbetet mot korruption, organiserad brottslighet, hybridhot och terrorism. Framsteg har gjorts när det gäller politisk associering och ekonomisk integration med EU. Genomförandet av associeringsavtalen inklusive fördjupade frihandelsområden har fortsatt i , och . I marginalen av toppmötet tecknades ett omfattande och fördjupat partnerskapsavtal med . Förhandlingar om ett avtal med pågår. Dialogen med har intensifierats. Stödet för partnerskapet är starkt, även om EU:s externa och interna utmaningar påverkar engagemanget från delar av medlemsstatskretsen. Reformstöd och bistånd ges genom europeiska grannskapsinstrumentet (). Kommissionen presenterade en halvtidsöversyn av och andra biståndsinstrument . har inför halvtidsöversynen verkat för en bibehållen nivå av stöd för grannskapet och att EU:s kommunikation om ENI-stödet stärks. agerande har fortsatt präglat genomförandet av politiken. Arbetet inom EEAS:s East StratCom, som etablerades 2015 som svar på propaganda och informationspåverkan, är viktigt och uppskattat. Möjligheter att vidareutveckla detta arbete diskuteras. har ett utrikesministermöte ägt rum, samt ett flertal ministermöten bl.a. om digital ekonomi och e-förvaltning, då en ministerdeklaration antogs, samt en ungdomskonferens, en medie- konferens och ett civilsamhällesforum. har aggression mot fortsatt, inklusive den olagliga annekteringen av och Sevastopol. EU har förlängt och i vissa fall kompletterat de olika former av sanktioner som infördes . har fortsatt att ge stöd till reformprocesserna i regionen, verkat för fredliga lösningar på de utdragna konflikterna och varit drivande Skr. 2017/18:118 för en stark och tydlig EU-linje när det gäller respekten för demokrati och Inga toppmöten mellan och eller andra högnivåbesök har genomförts , men däremot mellan enskilda medlemsstater och . Förhandlingarna om viseringsfrihet och frihandel är fortsatt suspenderade. EU:s sektoriella sanktioner mot , som infördes och berör sektorerna finans, olja, handel med krigsmaterial och produkter med dubbla användningsområden, förlängdes till och med . EU:s individuellt riktade sanktioner i form av frysning av tillgångar samt reserestriktioner har förlängts fram till . Nya individer och juridiska personer har lagts till listan på personer som är föremål för dessa åtgärder. De sanktioner som förbjuder import, viss export och investeringar till respektive från , förlängdes fram till . EU:s medlemsstater och institutioner är överens om att en återgång till unionens tidigare relation med är omöjlig så länge som politik och dess agerande i och gentemot förblir oförändrat. agerande på det utrikes- och säkerhetspolitiska området har fått ökad uppmärksamhet . Den militära insatsen i och stödet till den syriska regimen har orsakat omfattande lidande, inte minst bland civilbefolkningen. Mer och mer uppmärksamhet har riktats också mot rysk desinformation och misstänkt inblandning i andra länders valprocesser. har fortsatt att hålla en hög profil vad avser den bristande respekten för mänskliga rättigheter och demokrati i och har i detta avseende konsekvent verkat för en stark och tydlig EU-linje. EU har sedan konflikten med inleddes varit tydligt i sitt politiska stöd till , i uttalanden för territoriella integritet och oberoende, i fördömande av olagliga annektering av och destabilisering av östra . Stödet har även manifesterats genom sanktioner riktade mot , samt i form av konkreta stödinsatser för landets reformprocess. är ett av de länder som i EU och andra multilaterala sammanhang är mest engagerat för suveränitet, territoriella integritet samt EU-närmande. är även en av de största bilaterala biståndsgivarna till . Två EU-frågor har dominerat: ikraftträdande av viseringsfrihet och av associeringsavtalet . Innehavare av ukrainska biometriska pass kan fr.o.m. resa viseringsfritt till länder inom Schengenzonen. Viseringsfriheten föregicks av en s.k. viseringsdialog med kommissionen, som pågick 2008–2016, då kommissionen bedömde att hade genomfört reformer enligt fastställda kriterier inom ramen för en särskild handlingsplan. 2017/18:118 förstärkt suspenderingsklausul (tillämpbar på alla länder med viserings- frihet) kan ukrainska avsteg från handlingsplanen efter , eller stora ökningar i antalet ogrundade asylansökningar, dock föranleda en suspendering av viseringsfriheten från sida. Rådet har även enats om att EU:s övervakning av de delar av handlingsplanen som berör ukrainska åtgärder för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet ska fortsätta även efter att viseringskraven avskaffats. Efter att ha tillämpats provisoriskt kunde associeringsavtalet fullt ut träda ikraft . Avtalet är det mest omfattande som EU ingått med något land och har haft en central roll i konflikt med . Ikraftträdandet föregicks av en nederländsk folkomröstning i vilken en majoritet röstade mot ratificering av avtalet. Föranlett av detta antog ett förklarande uttalande om att avtalet inte innebär ett åtagande om att ge status som kandidatland, inte medför några ömsesidiga säkerhetsgarantier, eller ger ukrainska medborgare uppehålls- och arbetstillstånd. Frågan blev laddad inför det nederländska parlamentsvalet . Det nederländska parlamentet kunde därefter, , rösta för ratificering av avtalet. Det djupgående frihandelsområdet (DCFTA) är kärnan i avtalet och innebär att huvuddelen av tullarna på handeln med EU avskaffas. ska gradvis anpassa sig till EU:s standarder och regler. Avtalet är även inriktat på stöd till centrala reformer, ekonomisk återhämtning och tillväxt samt samhällsstyrning och samarbete inom olika sektorer. EU:s bistånd till är kopplat till associeringsavtalets reformagenda. har ett associeringsavtal med EU (trädde i kraft ). Handelsdelen i avtalet innebär att ett långtgående frihandelsområde har upprättats mellan och EU. Den moldaviska regeringen för officiellt en politik inriktad på EU- närmande, men trots ett aktivt lagstiftande arbete och att regeringen enligt egna uppgifter uppfyllt av associeringsavtalet finns brister i genomförandet av reformer. Efter att godkänt ett stödpaket till återupptog EU budgetstödsutbetalningar, som hade varit suspenderade på grund av en bankskandal 2014. Utbetalningarna var villkorade till att banksektorn reformerades och att ett IMF-program upprättades. Kvarvarande budgetstöd för rättssektorn i kommer däremot inte att utbetalas på grund av bristande reformresultat. EU fattade även beslut om ett makrofinansiellt stödpaket (MFA) med en första utbetalning planerad . De formella förhandlingarna om , där EU deltar som observatör, har fortsatt men utan konkreta resultat. De formella förhandlingarna om , där EU deltar som observatör, har fortsatt men utan konkreta resultat. har fortsatt att genomföra reformer utifrån det associeringsavtal som trädde i kraft och som bidrar till djupare politisk associering och ekonomisk integration mellan och . innebär också att ett långtgående frihandelsområde har upprättats. åtnjuter georgiska medborgare med biometriska pass viseringsfrihet till Schengenområdet. Med sin ambitiösa reformtakt fortsätter att vara en viktig partner till EU inom det östliga I enlighet med ”mer för mer”-principen inom EU:s Östliga partnerskap stödjer EU reformansträngningar. även att stötta ansträngningar att motverka konsekvenserna av den utdragna konflikten kring utbrytarregioner och , vilken ännu pågår efter kriget med . EU:s övervakningsmission (EUMM) verkar enligt sitt mandat , men fortsatt utan tillträde till utbrytarregionerna. personalbidragsgivaren till EUMM. EU har också en särskild representant för och krisen i . EU:s bilaterala relation till är mindre utvecklad, till följd av att landet inte levt upp till EU:s förväntningar när det gäller respekt för demokrati och mänskliga rättigheter. beslutade EU att förlänga de befintliga sanktionerna mot fyra personer med anledning av deras ansvar för fyra fall av ouppklarade försvinnanden kring samt det existerande vapen- infördes i embargobestämmelserna, rörande utrustning som kan användas för internt förtryck, ett undantag för skid- I marginalen till toppmötet för Östliga partnerskapet undertecknades ett nytt partnerskapsavtal mellan och . Detta avtal ger det juridiska ramverket för relationerna mellan och . Avtalet ersätter partnerskaps- och samarbetsavtalet . Förhandlingar om ett liknande avtal med inleddes efter att president besökt och flera förhandlingsrundor har hållits . återupptogs alla mötesformat under det gamla partnerskaps- och samarbetsavtalet med efter att dessa möten varit suspenderade i lite . EU och undertecknade under toppmötet ett nytt luftfartsavtal. EU stöttade i fredsskapande åtgärder gällande konflikten i , bl.a. genom programmet Europeiskt partnerskap för en fredlig lösning av konflikten i (EPNK). EU gjorde även uttalanden om parlamentsvalet i samt uttalanden kring flera gripanden av människorättsaktivister och 2017/18:118 20.3.7 Ett förhandlingsdirektiv för ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och dess medlemsstater och republiken togs fram . För EU:s vidkommande kommer ytterligare ett uppdaterat samarbetsavtal med ett av de centralasiatiska länderna utgöra ett viktigt steg mot ett ökat politiskt och ekonomiskt engagemang i regionen. EU:s relationer med de centralasiatiska länderna styrs av en strategi som togs fram 2007. Rådsslutsatser antogs med innebörden att strategin ska uppdateras –2019. Den höga representanten för utrikes frågor företrädde EU vid minister- mötet med de centralasiatiska utrikesministrarna som anordnades i Samarkand, , . I enlighet med det gemensamma meddelandet om en integrerad EU-politik för som presenterades har berörda länder och regioner gjort inspel till kommissionens rapport kring prioriterade områden för investeringar i europeiska . har bidragit med förslag från både nationell och regional nivå. Den 15–stod kommissionen och det finska ordförandeskapet i värd för en konferens i med deltagande av bl.a. den höga representanten för utrikes frågor och kommissionär . Hållbar utveckling av stod på agendan liksom diskussion kring europeiska investerings- prioriteringar i . EU:s utrikestjänst (EEAS) utsåg sin första ambassadör för som deltagit i arbetet inom ramen för både och . EU är den största givaren av humanitärt stöd i . stod EU värd för en givarkonferens för och i samband med detta antogs även för . Kommissionen och EU:s medlemsstater har tillsammans bidragit med . EU har vid upprepade tillfällen uttryckt oro över situationen i och dess grannländer och fördömt attackerna på civilbefolkning och humanitär- och sjukvårdspersonal, samt upp- märksammat kränkningar av de mänskliga rättigheterna. har varit pådrivande för och bidragit till ett intensifierat EU-engagemang för med fokus på humanitärt tillträde, vapenvila samt på en politisk lösning och övergång i enlighet med 2254. EU har behandlat fredsprocessen i vid rådet för utrikes frågor, samt vid EU:s informella utrikesministermöte . EU har bl.a. fördömt den fortsatta israeliska bosättningsexpansionen i Skr. 2017/18:118 enlighet med FNSR resolution , uttryckt starkt motstånd gällande israeliska vräkningar av palestinier, samt uttalat stöd till enandet av och under en palestinsk ledning. EU har, genom den höga representanten för utrikes frågor, tydligt uttryckt sin motsättning och oro gällande det amerikanska beslutet rörande . har i linje med sin välkända position i frågan verkat för att EU ska värna och genomföra sin överenskomna och folkrättsligt baserade politik till stöd för meningsfulla fredsförhandlingar, och ett avslut av ockupationen som startade samt verka för en tvåstatslösning där och kan leva sida vid sida i fred och säkerhet. EU har tagit fram partnerskapsprioriteringar med –2020, som antogs i samband med ett associeringsråd . Partnerskapsprioriteringarna täcker i huvudsak ekonomiska reformer och social utveckling; samarbete; samt samarbete om säkerhet och terrorism samt migrationshantering. var under processen drivande för solida skrivningar om att partnerskapet mellan och genomsyras av respekt för demokrati och mänskliga rättigheter. drev även frågor rörande det krympande utrymmet för civila samhället. EU:s engagemang med har ökat efter överenskommelsen om kärntekniska program som antogs 2015. har politiska konsultationer och dialog om mänskliga rättigheter genomförts, liksom fortsatt samarbete om bl. a. migration, ekonomi, handel och energi. EU har också engagerat sig i det fortsatta genomförandet av den kärntekniska överenskommelsen, och att försvara denna mot inte minst amerikansk kritik. Ett gemensamt uttalande av EU:s utrikesministrar till stöd för den kärntekniska överenskommelsen gjordes , och bekräftades därefter av . har verkat för en gemensam EU-politik gentemot , där mänskliga rättigheter och regionala frågor är i fokus. Mot bakgrund av ett högt antal avrättningar i , inklusive av minderåriga, har EU fortsatt att verka för ett avskaffande av dödsstraffet. EU är en av de tre största biståndsgivarna i . Unionens bistånd uppgick –2017 till , av vilket var humanitärt bistånd. behov av återuppbyggnad är mycket stort efter bekämpningen av Daesh, som kunde avslutas . EU har även bidragit till att skapa förutsättningar för en FN-ledd dialog mellan central- regering och den kurdiska regionen. EU har uppmärksammat kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt, särskilt 2017/18:118 massavrättningar som har skett till följd av den militära kampen mot Daesh. EU uppmuntrar att vidta politiska och ekonomiska reformer och lanserade en civil polisinsats inriktad på säkerhetssektor- reform. har varit drivande bakom insatsen och bidrar med flera sekonderade tjänstemän. Det tolfte associeringsrådet hölls . agerade för starkare skrivningar om mänskliga rättigheter, och vikten av att ett framtida återvändande av syriska flyktingar ska vara frivilligt och säkert. Det åttonde associeringsrådet hölls . agerade för starkare skrivningar om mänskliga rättigheter, och vikten av att ett framtida återvändande av syriska flyktingar ska vara frivilligt och säkert. EU har ökat sitt engagemang i . EU bidrar med i stöd till den politiska processen, liksom stöd till arbetet för politisk försoning, att stärka mänskliga rättigheter och civila samhället, rättssektorn, hälsosektorn samt utbildning. EU bidrar även med insatser på migrationsområdet. AU, EU och FN har kommit överens om fördjupad samordning av pågående insatser på migrationsområdet, genom bildandet av en gemensam arbetsgrupp. Syftet är att skydda migranter och flyktingar i , samt intensifiera redan pågående arbete med vidarebosättning och frivilligt återvändande i nära samarbete med IOM och UNHCR. har drivit vikten av att EU:s Libyenengagemang måste ske i full samordning med FN, för att undvika parallella initiativ, och understrukit vikten av kvinnors politiska deltagande och folkrättens efterlevnad. EU har arbetat fram partnerskapsprioriteringar med , vilka antogs inom ramen för associationsrådet. Genom prioriteringarna skapas ett nytt ramverk för politiskt utbyte och ökat samarbete. Fram är prioriteringarna för partnerskapet bl. a. dialog inom politik och säkerhet; handelssamarbete, inklusive socioekonomisk utveckling och tillträde till inre marknad; energifrågor, miljö och hållbar utveckling; och rättsstatsprincipen, migration och rörlighet. EU:s intressebaserade samarbete har fortsatt . Politiska högnivåmöten och konsultationer har skett kontinuerligt, inklusive inom ramen för EU-US and Home Affairs Ministerial meetings och EU- US Cyber Dialogue. Den transatlantiska agendan har rymt säkerhets- och utrikespolitiska frågor, antiterrorism, rättsliga och inrikes frågor samt klimatfrågor. Det föreligger en paus i förhandlingarna mellan och om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP), framför allt med anledning av administrationsskiftet i och att val har ägt rum i flera medlemsstater. Det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan EU, dess medlemsstater och (CETA) samt det strategiska partnerskapsavtalet (SPA) godkändes av . Vissa delar av avtalen började tillämpas provisoriskt . CETA är det mest omfattande och progressiva frihandelsavtal EU har förhandlat. SPA innehåller förbättrade samarbetsformer på en rad områden, bl.a. i fråga om internationell fred och säkerhet, främjande av mänskliga rättigheter, hälsa, miljö och hållbar utveckling, rättsligt samarbete och politisk dialog. Samtliga medlemsstater ska ratificera CETA och SPA. genomfördes det första mötet för den gemen- samma ministerkommittén som upprättats genom SPA. 20.7EU:s samarbete med och Toppmöten mellan EU och CELAC, som är samarbetsforum för länder i och , äger rum och utrikesministermöten hålls åren mellan toppmötena. skulle ett toppmöte ägt rum i men detta sköts upp till 2018. 20.7.1 Regionala associerings- och frihandelsavtal Förhandlingarna om ett moderniserat frihandels- och strategiskt partnerskapsavtal mellan och har fortsatt . att avsluta förhandlingarna . EU:s förhandlingar med den s.k. sydliga gemensamma marknaden () om ett associeringsavtal fortsatte med ökad intensitet under Målet är att uppnå en överenskommelse . antog ett mandat för kommissionen och den höga representanten för utrikes frågor att förhandla en modernisering av EU:s associeringsavtal med . 2017/18:118 20.7.2 EU:s samarbete med några latinamerikanska länder hölls det XVII:e mötet med blandkommission. En översyn gjordes av framstegen under de gångna tio åren av det strategiska partnerskapet. Mötet beslutade att ytterligare stärka den politiska dialogen och samarbetet mellan parterna. Avtalet om politisk dialog och samarbete mellan EU och dess medlemsstater och fick godkännande, och trädde sedan i kraft provisoriskt . Mot bakgrund av den förvärrade situationen i landet beslutade EU och dess medlemsstater att införa restriktiva åtgärder mot . Åtgärderna omfattar ett vapenembargo och ett embargo vad avser viss utrustning som kan användas för internt förtryck samt ett legalt ramverk för reserestriktioner och frysning av tillgångar. EU och har ett nära partnerskap som på flera områden fördjupas och utvecklas. Genom samarbete med Afrikanska unionen (AU) bidrar EU bl.a. till att förebygga och hantera kriser och konflikter på kontinenten. EU främjar även mellanstatliga samarbeten i genom stöd till olika regionala sammanslutningar. EU är en stor biståndsgivare och tillsammans med medlemsstaterna, den största. deltar genom Europeiska utvecklingsfonden, men även genom nära samarbete med EU:s delegationer i de av prioriterade länderna. 20.8.1EU-Afrika-partnerskapet och Afrikanska unionen Genomförandet av AU-EU toppmötet den 29–i dominerade EU:s relation med och med den Afrikanska unionen. Ett gemensamt meddelande från kommissionen och EU:s utrikestjänst (EEAS) antogs och anger att EU:s partnerskap med ska fördjupas och förstärkas inom huvudsakligen två områden; skapandet av motståndskraftiga stater och samhällen samt fler och bättre arbetstillfällen (se faktapromemoria 2017/18:FPM94). Under toppmötes- förberedelserna fokuserade särskilt på temat fler och bättre jobb, anständiga arbetsvillkor och inkluderande hållbar tillväxt samt migration med klimat- och jämställdhetsperspektivet som tvärgående teman. Under toppmötet drev huvudsakligen SRHR genom att betona vikten av att bevara tidigare överenskommet språk, migration och deltagande från civila samhället och deras betydelse för genomförandet av partnerskapet. 20.8.2 De ekonomiska partnerskapsavtalen Skr. Arbetet med att förhandla de ekonomiska partnerskapsavtalen (EPA) mellan EU och AVS-länderna (79 utvecklingsländer i , och ) har drivits vidare med varierande framgång. med en regional grupp av länder, SADC (södra ) godkändes av . För en annan regional gruppering, EAC (), är avtalet färdigförhandlat men flera länder, bl.a. , har indikerat att man inte avser underteckna avtalet. har även de interimsavtal som slöts 2016 med och börjat tillämpas. EU har särskilt följt den inrikespolitiska situationen och undantagstillståndet (som hävdes ), samt observerat den politiska dialogen mellan regering och opposition. EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter besökte . På svenskt initiativ gjorde EU:s höga representant ett uttalande med anledning av 15- årsdagen för gränskommissionens beslut gällande gränsdragningen mellan och . EU har haft en fortsatt aktiv dialog med syftandes till att förbättra levnadsvillkoren för eritreaner. Denna sker bl.a. genom det nationella utvecklingssamarbetsprogrammet. EU är den största finansiären av AU:s fredsbevarande insats AMISOM, vars trupper är en förutsättning för stabiliteten i stora delar av landet.