prop · H503245 · 2018-05-03 00:00:00 — Särskilda bestämmelser om anskaffningsvärde för inventarier finns när det gäller ränteutgifter i 14 kap. 16 a §, beskattningsinträde i 20 a kap., uttagsbeskattning i 22 kap. 8 §, underprisöverlåtelser i 23 kap. 10 §, näringsbidrag i 29 kap. 6 §, ianspråktagande av ersättningsfond i 31 kap. 18 §, kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 18 och 20 §§, verksamhetsavyttringar i 38 kap. 14 §, 4 Senaste lydelse 2011:1510. 5 Senaste lydelse 2008:803. 2017/18:245 partiella fissioner i 38 a kap. 14 §, och förvärv av tillgångar till underpris från delägare och närstående i 53 kap. 10 och 11 §§. För en byggnad som indelas som hyreshus ska värdeminsknings- avdrag även göras av utgifterna för ny-, till- eller ombyggnad (primäravdrag). Primäravdrag ska göras inom avskrivningsplanen och beräknas från den tidpunkt då hyreshuset eller den till- eller ombyggda delen av hyreshuset färdigställs. Avdragen ska fördelas från färdigställandet. Om ett hyreshus förvärvas genom köp, byte eller på liknande sätt från det att hyreshuset färdigställts, ska primäravdrag göras för den delen av sexårsperioden från färdig- ställandet som återstår vid förvärvet. Ett sådant avdrag beräknas från den tidpunkt då hyreshuset förvärvas och på förvärvarens anskaffningsvärde. Särskilda bestämmelser om anskaffningsvärde för byggnader finns när det gäller ränteutgifter i 14 kap. 16 a §, beskattningsinträde i 20 a kap., uttagsbeskattning i 22 kap. 8 §, underprisöverlåtelser i 23 kap. 10 §, näringsbidrag i 29 kap. 6 §, ianspråktagande av ersättningsfond i 31 kap. 18 §, kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 18 §, verksamhetsavyttringar i 38 kap. 14 §, partiella fissioner i 38 a kap. 14 §, och förvärv av tillgångar till underpris från delägare och närstående i 53 kap. 10 och 11 §§. 6 Senaste lydelse 2008:803. Särskilda bestämmelser om anskaffningsvärde för markanläggningar finns när det gäller ränteutgifter i 14 kap. 16 a §, beskattningsinträde i 20 a kap., näringsbidrag i 29 kap. 6 §, ianspråktagande av ersättningsfond i 31 kap. 18 §, kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 18 §, verksamhetsavyttringar i 38 kap. 14 §, och partiella fissioner i 38 a kap. 14 §. I detta kapitel finns bestämmelser om ränteutgifter och ränteinkomster i 2–4 §§, näringsverksamhet av vissa be- näringsverksamhet av vissa be- stämmelser i inkomstslaget kapital stämmelser i inkomstslaget kapital i 2 och 3 §§, i 5 och 6 §§, – partiell fission i 3 a §, – partiell fission i 7 §, – avdragsförbud för ränteutgifter vissa efterställda skulder i 4 a §, på vissa efterställda skulder i 9 §, – avdragsrätt för ränteutgifter på vinstandelslån i 5–10 §§, vinstandelslån i 10–15 §§, utgifter vid vissa gränsöverskri- dande situationer i 15 a–15 e §§, – begränsningar i avdragsrätten för ränteutgifter på vissa skulder 10 a–10 f §§, till företag i intressegemenskap i 16–20 §§, – avdrag för lämnad utdelning i 21–29 §§, – avdrag för lämnad utdelning i 11 §, och 30 §, och 12–22 §§. 31–42 §§. En bestämmelse om skattefrihet för utdelning från privatbostadsföretag finns i 15 kap. 4 §. Bestämmelser om i vilken 7 Senaste lydelse 2008:803. 8 Senaste lydelse 2016:1055. Ändringen innebär bl.a. att tredje stycket tas bort. 2017/18:245 utsträckning ersättningar i form av livränta och liknande utbetal- ningar för avyttrade tillgångar räknas som ränta finns i 44 kap. 35 och 37–39 §§. Definition av ränteutgifter och ränteinkomster Med ränteutgifter avses i detta kapitel –ränta och andra utgifter för kredit, och –utgifter som är jämförbara med ränta. Bestämmelser om i vilken utsträckning leasingavgifter samt ersättningar i form av livränta och liknande utbetalningar för avyttrade tillgångar behandlas som ränteutgifter finns i 24 a kap. 11–13 §§ och 44 kap. 35 och 37–39 §§. Valutakursförluster omfattas bara vid tillämpning av 21–29 §§ och bara i den utsträckning som framgår av 4 §. Med ränteinkomster avses i detta kapitel inkomster som motsvarar behandlas som ränteinkomster finns i 24 a kap. 14–16 §§. Valutakursvinster omfattas bara i den utsträckning som framgår av 4 §. Vid tillämpning av 21–29 §§ gäller följande. Om valutarisken avseende en skuld i utländsk valuta har säkrats genom ett derivat- instrument, ska en valutakurs- förändring på skulden anses vara en ränteutgift respektive en ränte- inkomst enligt 2 eller 3 §. Om derivatinstrumentet är en kapitaltillgång, ska det på Prop. 2017/18:245 balansdagen värderas på motsvarande sätt som i 14 kap. 8 §. Värdeförändringen ska anses vara en ränteutgift eller en ränteinkomst enligt 2 eller 3 §. I de fall derivatinstrumentet har avyttrats före balansdagen ska den kapitalvinst eller kapitalförlust som uppkommer vid avyttringen anses vara en ränteutgift eller en ränteinkomst enligt 2 eller 3 §. Om derivatinstrumentet utgör lager som tas upp till verkligt värde enligt 17 kap. 20 §, ska värde- förändringen anses vara en ränteutgift eller ränteinkomst enligt 2 eller 3 §. Om derivatinstrumentet utgör lager som inte tas upp till verkligt värde enligt 17 kap. 20 §, ska andra stycket tillämpas. Första–tredje styckena gäller även i de fall skulden och derivat- instrumentet finns hos olika företag i en intressegemenskap enligt 22 §. Denna paragraf gäller även lånefordran i de fall valutarisken har säkrats genom ett derivatinstrument. Ett svenskt aktiebolag, en svensk Ett svenskt aktiebolag, en svensk företag som har tagit upp ett företag som har tagit upp ett vinstandelslån, får dra av vinst- vinstandelslån, får dra av vinst- andelsräntan bara i den ut- andelsräntan bara i den utsträck- sträckning som följer av 6–10 §§. ning som följer av 11–15 §§. Med vinstandelsränta avses ränta Med vinstandelsränta avses ränta vars storlek är beroende av det vars storlek är beroende av det eller vinst och med vinstandelslån eller vinst och med vinstandelslån avses ett lån med ränta som helt avses ett lån med ränta som helt eller delvis är vinstandelsränta. eller delvis är vinstandelsränta. 9 Senaste lydelse av tidigare 5 § 2011:68. 2017/18:245 näringsverksamheten. Om det låntagande företaget är ett fåmansföretag, får vinstandels- räntan inte dras av – även om förutsättningarna för avdrag i 7, 8 eller 9 § är uppfyllda – till den del den betalas till någon som 1.är andelsägare i företaget, 2.är företagsledare i företaget, 3.är närstående till någon som avses i 1 eller 2, eller 4.på annan grund har sådan intressegemenskap med företaget som anges i 14 kap. 20 §. Om det låntagande företaget är ett fåmansföretag, får vinstandels- räntan inte dras av – även om förutsättningarna för avdrag i 12, 13 eller 14 § är uppfyllda – till den del den betalas till någon som 1.är andelsägare i företaget, 2.är företagsledare i företaget, 3.är närstående till någon som avses i 1 eller 2, eller 4.på annan grund har sådan intressegemenskap med företaget som anges i 14 kap. 20 §. Avdragsförbud för ränteutgifter vid vissa gränsöverskridande situationer Företag ska vid tillämpning av 15 c–15 e §§ anses vara i intresse- gemenskap om 1. företagen ingår i en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554), 2.ett av företagen, direkt eller indirekt, innehar av kapitalet eller rösterna i det andra företaget eller har rätt till av vinsten i det andra företaget, eller 3.en och samma person, direkt rösterna i företagen. Vid bedömningen av om före- tagen är i intressegemenskap ska personer som agerar tillsammans i fråga om innehav av kapitalet eller rösterna i ett annat företag behandlas som en enda person. Vid tillämpning av 15 c eller 15 d § ska, i stället för i första stycket 2–3, gälla. Ett företag ska vid tillämpning av 15 c–15 e §§ anses höra hemma i en viss stat om företaget enligt lagstiftningen i denna stat hör hemma i staten i skattehänseende och inte anses ha hemvist i en annan stat på grund av ett skatteavtal. Om företaget enligt ett skatteavtal anses ha hemvist i en annan stat, ska det anses höra hemma i denna andra stat. Om ett företag inte hör hemma i någon stat i skattehänseende, ska det anses höra hemma i den stat där det är bildat eller registrerat. Ett företag får inte dra av ränteutgifter om 1.avdrag för samma ränte- utgifter får göras av ett företag som hör hemma i en annan stat och som ingår i samma intresse- gemenskap, och –av det andra företaget, eller –av företaget och avdrag inte nekas i den andra staten. Första stycket gäller inte till den del inkomst som företaget tar upp även tas upp till beskattning i den stat där det andra företaget hör hemma, räknat från utgången av det beskattningsår som ränteutgifterna hänför sig till. Ett företag får inte dra av ränteutgifter till ett företag som hör hemma i en annan stat och som ingår i samma intresse- gemenskap om motsvarande inkomst inte tas upp till beskattning i den stat där det andra företaget hör hemma, och detta beror på skillnader i den rättsliga klassificeringen av något av företagen i skattehänseende i och den andra staten eller i två eller flera andra stater. Ett företag får inte dra av ränteutgifter till ett företag som hör hemma i en annan stat och som ingår i samma intresse- inkomst inte tas upp till beskattning i den stat där det och detta beror på skillnader i den och den andra staten. En inkomst ska anses tas upp till beskattning om den tas upp inom av det beskattningsår som ränte- utgifterna hänför sig till. avdragsrätten för ränteutgifter på vissa skulder till företag i avses i 17–20 §§ Företag ska vid tillämpning av 18–20 §§ – ett av företagen, direkt eller indirekt, genom ägarandel eller på annat sätt har ett väsentligt inflytande i det andra företaget, huvudsak gemensam ledning. En andel i ett svenskt handels- bolag eller i en i utlandet delägar- beskattad juridisk person som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ska behandlas som en delägarrätt vid tillämpningen av 19 §. Ett företag som ingår i en intressegemenskap får, om inte annat följer av andra stycket eller 19 §, dra av ränteutgifter avseende en skuld till ett företag i intressegemenskapen bara om det företag inom intressegemenskapen som faktiskt har rätt till den inkomst som motsvarar ränteutgiften –hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet (EES), –hör hemma i en stat utanför EES med vilken har ingått skatteavtal som inte är begränsat till vissa inkomster, om företaget omfattas av avtalets regler om begränsning av beskattningsrätten och har hemvist i denna stat enligt avtalet, eller –skulle ha beskattats för inkomsten med enligt lagstiftningen i den stat där företaget hör hemma, om företaget bara skulle ha haft den inkomsten. Om skuldförhållandet uteslutan- de eller så gott som uteslutande har uppkommit för att intresse- gemenskapen ska få en väsentlig skatteförmån, får dock ränte- utgifterna inte dras av. Om en skuld till ett företag i intressegemenskapen avser ett för- värv av en delägarrätt från ett annat företag i intressegemen- skapen, får avdrag enligt 18 § bara göras om förvärvet är väsent- ligen affärsmässigt motiverat. tillfällig skuld till ett företag som och denna skuld avser ett sådant förvärv, ska även den förstnämnda skulden anses avse detta förvärv. Bestämmelserna i 18 § och 19 § första stycket tillämpas också på en skuld till ett företag som inte företaget, eller på ett företag som är i intressegemenskap med det förstnämnda företaget, om skulden kan anses ha samband med denna fordran. Avdragsbegränsning för negativa räntenetton 22–29 §§ Som företag räknas dock inte under hela beskattningsåret, direkt eller indirekt, genom ett eller flera juridiska personer, bara har ägts av fysiska personer, eller juridiska personer som under hela indirekt, genom ett eller flera juridiska personer, bara har ägts andra stycket och 24, 26 och 29 §§ för svenska handelsbolag räken- i intressegemenskap avses i 24 § företag som ingår i en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554). Samtliga svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer som något av företagen, direkt eller indirekt, äger andel i genom ett eller flera svenska handelsbolag eller i utlandet delägarbeskattade juridiska personer, ska anses ingå i intressegemenskapen. i intressegemenskap avses även –i fråga om företag som, direkt eller indirekt genom ett eller flera svenska handelsbolag eller i ut- landet delägarbeskattade juridiska personer, äger andel i ett svenskt handelsbolag, företaget och handelsbolaget, eller –i fråga om företag som, direkt eller indirekt genom ett eller flera svenska handelsbolag eller i ut- landet delägarbeskattade juridiska personer, äger andel i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person, företaget och den i utlandet delägarbeskattade juri- diska personen. Med negativt räntenetto avses skillnaden mellan ränteutgifter som ska dras av och ränte- inkomster som ska tas upp, om ränteutgifterna överstiger ränte- inkomsterna. Med positivt räntenetto avses skillnaden mellan ränteinkomster som ska tas upp och ränteutgifter som ska dras av, om ränte- inkomsterna överstiger ränte- utgifterna. Ett företag får bara dra av ett (avdragsutrymmet). Ett negativt räntenetto får, i stället för vad som sägs i första stycket, dras av upp till fem ingår i en intressegemenskap, får Andra stycket gäller bara om ett beskattningsår som har samma deklaration eller som skulle ha haft det om inte något av driftställe i gäller i stället att fördelningen av beloppet ska redovisas öppet i de särskilda negativt räntenetto enligt 24 § och negativt räntenetto enligt 26 § avdragsrätten inte har begränsats enligt andra bestämmelser i detta kapitel än 24 §, 26 §§ samt 20 kap. 4 och 17 §§, – avdrag enligt 19 kap. 7 § och 7 §, och –avdrag för avsättning till periodiseringsfond enligt 30 kap. 5 §, –överskott som belöper sig på andelar i svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer, och –återfört avdrag för avsättning till periodiseringsfond enligt 30 kap. Om ett företag har ett underskott av näringsverksamheten före avdrag för negativt räntenetto enligt 24 § och kvarstående negativt räntenetto enligt 26 §, ska avdragsunderlaget öka även med avdrag underskott enligt 40 kap. 2 §, dock högst med ett belopp som motsvarar beskattningsårets underskott före avdrag för negativt räntenetto och kvarstående negativt räntenetto. Ett investmentföretag ska även öka avdragsunderlaget med avdrag för utdelning enligt 39 kap. 14 § och minska underlaget med utdelningar som skulle ha tagits upp även om företaget i stället hade varit ett sådant ägarföretag som kan inneha en näringsbetingad andel enligt 32 §, dock högst med det belopp som dragits av för utdelning. En ekonomisk förening som får göra avdrag för utdelning enligt 39 kap. 23 § ska även öka avdrags- underlaget med avdrag för sådan utdelning och minska det med utdelningar som ska tas upp, dock högst med det belopp som dragits av för utdelning. Ett företag som enligt 24 § första stycket inte har kunnat dra av ett tidigare beskattningsårs negativa räntenetto i sin helhet får högst med ett belopp som minskat med avdrag för negativt räntenetto enligt 24 §. efter det beskattningsår då det ska dras av före ett senare innebär att ett företag får ett annat företag upphör rätten att utnyttja det företagets kvarstående Ett företag anses ha ett annat företag, om företagen efter utgör en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredo- visningslagen (1995:1554). Första stycket gäller inte om det företag som får det bestämmande inflytandet ingick i samma koncern gäller inte heller om det avyttrade företaget har försatts i resolution Avdrag för negativt räntenetto i ett Ett företag som har ett positivt räntenetto får dra av ett negativt räntenetto som har uppkommit hos ett annat företag med högst ett be- lopp som motsvarar det positiva kvarstående negativa räntenetton. Med utdelning avses i 13–22 §§ inte 1.utdelning på andelar i kooperativa föreningar i form av rabatt eller pristillägg som den utdelande föreningen ska dra av enligt 39 kap. 22 §, och 2.utdelning från en kooperativ förening på förlagsinsatser eller utdelning till en medlems- främjande förening, om den kooperativa föreningen ska dra av utdelningen enligt 39 kap. 23 §. Om ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening enligt ett skatteavtal ska anses ha hemvist i en utländsk stat, ska företaget vid tillämpning av 13–22 §§ anses som en utländsk juridisk person som hör hemma i den utländska staten. Med näringsbetingad andel avses en andel i ett aktiebolag eller en ekonomisk förening, om den uppfyller villkoren i 14 § och ägs Det negativa räntenettot hos ett annat företag får inte dras av till den del det har dragits av på annat sätt. Ett avdrag enligt första stycket ska minska det negativa ränte- nettot hos det andra företaget i motsvarande utsträckning. Bestämmelserna i 28 § gäller bara om båda företagen –med avdragsrätt kan lämna koncernbidrag till varandra, och –redovisar avdraget öppet i inkomstdeklarationen för ett beskattningsår som har samma deklarationstidpunkt enligt skatte- förfarandelagen (2011:1244) eller som skulle ha haft det om inte något av företagens bokförings- skyldighet upphör. Med utdelning avses i 32–42 §§ inte 1.utdelning på andelar i kooperativa föreningar i form av rabatt eller pristillägg som den utdelande föreningen ska dra av enligt 39 kap. 22 §, och 2.utdelning från en kooperativ förening på förlagsinsatser eller utdelning till en medlems- främjande förening, om den kooperativa föreningen ska dra av utdelningen enligt 39 kap. 23 §. Om ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening enligt ett skatteavtal ska anses ha hemvist i en utländsk stat, ska företaget vid tillämpning av 32–42 §§ anses som en utländsk juridisk person som hör hemma i den utländska staten. Med näringsbetingad andel avses en andel i ett aktiebolag eller en ekonomisk förening, om den uppfyller villkoren i 33 § och ägs 2017/18:245 av en sådan juridisk person (ägarföretaget) som är 1.ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening som inte är ett investmentföretag, 2.en svensk stiftelse eller svensk ideell förening och som inte omfattas av bestämmelserna om undantag från skattskyldighet i 7 kap., 3.en svensk sparbank, 4.ett svenskt ömsesidigt försäkringsföretag, eller 5.ett utländskt bolag som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och som motsvarar något sådant svenskt företag som anges i 1–4. Om andelen avser ett företag som hör hemma i en utländsk stat som är medlem i Europeiska unionen ska andelen, under förutsättning att villkoren i övrigt i 13 och 14 §§ är uppfyllda, anses näringsbetingad också om ägarföretagets andelsinnehav motsvarar eller mer av andelskapitalet i företaget och även om andelen är en lagertillgång. som hör hemma i en utländsk stat som är medlem i Europeiska unionen avses ett utländskt företag som 1.bedrivs i någon av de associationsformer som anges i bilaga 24.1, 2.enligt skattelagstiftningen i en medlemsstat anses höra hemma i den staten och inte enligt ett skatteavtal med tredje land anses ha hemvist utanför unionen, och 3.är skyldigt att betala någon av de skatter som anges i bilaga 24.2, utan valmöjlighet eller rätt till 10 Senaste lydelse av tidigare 16 § 2011:293. av en sådan juridisk person (ägarföretaget) som är 1.ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening som inte är ett investmentföretag, 2.en svensk stiftelse eller svensk ideell förening och som inte omfattas av bestämmelserna om undantag från skattskyldighet i 7 kap., 3.en svensk sparbank, 4.ett svenskt ömsesidigt försäkringsföretag, eller 5.ett utländskt bolag som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och som motsvarar något sådant svenskt företag som anges i 1–4. Om andelen avser ett företag som hör hemma i en utländsk stat som är medlem i Europeiska unionen ska andelen, under förutsättning att villkoren i övrigt i 32 och 33 §§ är uppfyllda, anses näringsbetingad också om ägarföretagets andelsinnehav motsvarar eller mer av andelskapitalet i företaget och även om andelen är en lagertillgång. som hör hemma i en utländsk stat som är medlem i Europeiska unionen avses ett utländskt företag som 1.bedrivs i någon av de associationsformer som anges i bilaga 24.1, 2.enligt skattelagstiftningen i en medlemsstat anses höra hemma i den staten och inte enligt ett skatteavtal med tredje land anses ha hemvist utanför unionen, och 3.är skyldigt att betala någon av de skatter som anges i bilaga 24.2, utan valmöjlighet eller rätt till Utdelning på en näringsbetingad Utdelning på en näringsbetingad andel ska inte tas upp i annat fall andel ska inte tas upp i annat fall än som anges i 18–20 §§. än som anges i 38–40 §§. Utdelning på en andel som inte Utdelning på en andel som inte är näringsbetingad i ett företag är näringsbetingad i ett företag som hör hemma i en utländsk stat som hör hemma i en utländsk stat som är medlem i Europeiska som är medlem i Europeiska unionen ska inte tas upp i annat unionen ska inte tas upp i annat fall än som anges i 18–20 §§, anges i 38–40 §§, under förutsättning att andelen ägs under förutsättning att andelen ägs av ett sådant ägarföretag som av ett sådant ägarföretag som anges i 13 § och villkoren i 14 § är anges i 32 § och villkoren i 33 § är Även om villkoret om röstetal i Även om villkoret om röstetal i 14 § 2 inte är uppfyllt gäller första 33 § 2 inte är uppfyllt gäller första procent eller mer av andels- procent eller mer av andels- kapitalet i företaget och även om kapitalet i företaget och även om andelen är en lagertillgång. andelen är en lagertillgång. Vid bedömningen av om ett Vid bedömningen av om ett företag hör hemma i en utländsk företag hör hemma i en utländsk stat som är medlem i Europeiska stat som är medlem i Europeiska unionen tillämpas bestämmelsen i unionen tillämpas bestämmelsen i 16 § andra stycket. 34 § andra stycket. Om ett företag som anges i 13 § Om ett företag som anges i 32 § direkt eller indirekt, genom ett direkt eller indirekt, genom ett eller flera svenska handelsbolag, är eller flera svenska handelsbolag, är delägare i ett svenskt handelsbolag delägare i ett svenskt handelsbolag som erhållit utdelning, ska den del som erhållit utdelning, ska den del av utdelningen som belöper sig på av utdelningen som belöper sig på delägarens andel inte tas upp. delägarens andel inte tas upp. Detta gäller dock bara om en Detta gäller dock bara om en motsvarande utdelning inte skulle motsvarande utdelning inte skulle ha tagits upp om delägaren själv ha tagits upp om delägaren själv bedömningen av om utdelning inte bedömningen av om utdelning inte skulle ha tagits upp enligt 14 § skulle ha tagits upp enligt 33 § 2 eller 16 § 2 eller 34 § 11 Senaste lydelse av tidigare 17 b § 2009:1413. 2017/18:245 storleken på delägarens indirekta storleken på delägarens indirekta Vid tillämpning av första stycket likställs en i utlandet delägarbeskattad juridisk person med ett svenskt handelsbolag. Utdelning på andel som lämnas av ett utländskt företag ska tas upp till den del utdelningen får dras av som ränta eller liknande i det företag som lämnar utdelningen. Utdelning på andel som lämnas av ett företag som hör hemma i en annan stat ska tas upp till den del utdelningen får dras av som ränta eller liknande i det företag som lämnar utdelningen. Med uttrycket hör hemma i en annan stat avses detsamma som i 15 b §. Utdelning på en marknads- noterad andel ska tas upp, om andelen avyttras eller upphör att vara näringsbetingad från det att andelen blivit näringsbetingad hos innehavaren. Utdelningen ska tas upp det beskattningsår då avyttringen sker eller andelen upphör att vara näringsbetingad. Utdelning på en marknadsnote- rad andel som avses i 17 a § ska tas upp, om andelen avyttras från det att förutsättningarna för skattefrihet blivit uppfyllda. Detsamma gäller för sådan utdelning om förutsättningarna för skattefrihet inte föreligger hos innehavaren av andelen.