prop · H50396 · 2018-03-05 00:00:00 — Den anställde arbetar totalt , vilket också överensstämmer med en genomsnittlig arbetsvecka för denna arbetstagare. Sjuklön utges med (av ). Den genomsnittliga veckoersättningen i form av sjuklön är (30x88). Karensavdrag görs med (2 640 x 0,2). Anta att arbetstagaren blir sjuk och resten av dagen. Arbetstagaren är åter i arbete . Nedan redovisas vilken sjuklön den anställde får utifrån de föreslagna reglerna och med dagens regler. Föreslagna regler om karensavdrag: i sjuklön ((14x88)– 528= )). Nuvarande regler om karensdag: i sjuklön. 2B. Anta att arbetstagaren i stället blir sjuk och . Nedan redovisas vad den anställde får i sjuklön för dessa . Föreslagna regler om karensavdrag: i sjuklön ((tisdag: (5x88), onsdag: (5x88), torsdag: ) – 528=352)). Nuvarande regler om karensdag: i sjuklön (tisdag: , onsdag: (5x88), torsdag: ). 2017/18:96 För den anställde innebär regler om karensavdrag att sjuklönen i detta fall blir lägre än vid regler om karensdag. Anta att arbetstagaren i stället blir sjuk då endast återstår av arbetsdagen och sedan fortsätter att vara sjuk även . Ersättning i form av sjuklön blir då enligt följande: Föreslagna regler om karensavdrag: i sjuklön ((6 timmars sjukfrånvaro (samt ) 6x88 kronor–528 = )). Nuvarande regler om karensdag: i sjuklön (tisdag: , onsdag: ). I detta exempel får den försäkrade utifrån de föreslagna reglerna ingen ersättning i form av sjuklön . Ersättning till den enskilde består enbart av den lön () som den försäkrade får för fyra timmars arbete . Detta kan jämföras med den ersättning som utges till den enskilde utifrån dagens regler, dvs. (i lön för 4 timmars arbete plus i sjuklön ). Anta att arbetstagaren blir sjuk efter att halva arbetsdagen har gått, dvs. efter sju av arbetsdagens , och sedan är sjuk på halvtid . Ersättningen i form av sjuklön blir enligt följande: Föreslagna regler om karensavdrag: (måndag: (7x88), tisdag: (2,5x88), onsdag: ). 1 056–528= 528. Nuvarande regler om karensdag: (måndag: , tisdag: (2,5x88), onsdag: ). I detta exempel blir ersättningen till den försäkrade i form av sjuklön högre med ett karensavdrag jämfört med dagens regler. Anta att arbetstagaren blir sjuk efter att halva arbetsdagen har gått (dvs. efter två och ) och sedan är åter i arbete för att åter bli sjuk efter halva arbetsdagen, dvs. efter 2,5 timmars arbete. Ersättningen i form av sjuklön blir enligt följande: Föreslagna regler om karensavdrag: (tisdag: (2,5x88), onsdag: (2,5x88). 440–528= 0 Nuvarande regler om karensdag: (tisdag: , onsdag: (2,5x88). I detta fall får arbetstagaren med de föreslagna reglerna ingen ersättning i och med att det inte återstår någon sjuklön när avdraget är gjort. Karensavdraget blir dock maximalt i och med att det inte finns ytterligare sjuklön att dra karensen ifrån. 6.1.1Försäkrade som får sjukpenning För den grupp försäkrade som får kalenderdagsberäknad sjukpenning från ersättningsperiodens början, till exempel föräldralediga och arbetslösa, innebär det föreslagna karensavdraget ingen större skillnad jämfört med vid frånvaro en hel dag. Den kalenderdagsberäknade ersättningen utgörs av SGI delad med 365 (dagar) och en karensdag enligt nuvarande regler medför för det mesta att den försäkrade går miste om en kalenderdagsberäknad sjukpenningdag. Med förslag om karensavdrag blir konsekvensen densamma, dvs. den försäkrade går vid sjukfrånvaro miste om en kalenderdagsberäknad sjukpenningdag. Däremot blir det annorlunda om den försäkrade insjuknar efter en del av . Enligt gällande bestämmelser i är karensdagen fullgjord om den försäkrade har varit sjuk med minst en fjärdedel . Det föreslagna karensavdraget kommer i stället att innebära ett avdrag som motsvarar samma belopp som hel kalenderdagsberäknad sjukpenning, dvs. beloppet kommer att kunna räknas av från sjukpenningen för fler än . Endast i de fall sjukfrånvaron enbart varar delar av den första sjukdagen görs ett avdrag som är mindre än en hel kalenderdag. Då görs ett avdrag om en trefjärdedels, en halv eller en fjärdedels sjukpenningdag. Karensavdraget för arbetslösa, till den del som motsvarar arbetslösheten, kommer att beräknas på grundval av den försäkrades SGI. Avdraget kan emellertid aldrig bli högre än vad som motsvarar det högsta sjukpenningbeloppet för arbetslösa, dvs. Exempel 3: En försäkrad är helt arbetslös och arbetssökande på Arbetsförmedlingen. SGI, som är fastställd till , är skyddad och motsvarar en kalenderdagsberäknad sjukpenning om per dag. Den försäkrade är sjuk under fyra . Eftersom den försäkrade är arbetslös har denne endast rätt till sjukpenning om högst per dag vid sjukdom. Karensavdraget uppgår således till . I detta exempel kommer det således inte bli någon förändring alls i jämförelse med dagens regler. Som framgår i förslagsdelen har inte regeringen funnit skäl att föreslå att egenföretagare med endast inkomst av annat arbete (SGI-B) ska omfattas av förslaget om karensavdrag. Reglerna om karens skiljer sig för egenföretagare jämfört med övriga försäkrade såtillvida att egenföretagarna själva kan välja vilken självrisk de önskar i sjukförsäkringen och därigenom nivån på sina sjukförsäkringsavgifter i egenavgifterna. Ett införande av karensavdrag för dessa egenföretagare skulle enligt regeringens uppfattning enbart generera onödig administration genom kopplingen till socialavgifterna. För de egenföretagare som även har en anställning (SGI-A) vid sidan av sitt företagande föreslås dock ett karensavdrag kunna aktualiseras i samband med sjukfrånvaro på den delen. 2017/18:96 Exempel 4: En försäkrad har en SGI-A och en SGI-B med sju dagars karenstid. Den försäkrade blir sjukskriven . Arbetsgivaren betalar sjuklön och gör karensavdrag på den del som motsvarar anställningsinkomsten. På den del som avser det egna företaget, , görs inget karensavdrag utan den försäkrade får sjukpenning fr.o.m. den åttonde dagen, dvs. efter sju dagars karenstid. Försäkrade som får arbetstidsberäknad sjukpenning För den grupp försäkrade som har rätt till timberäknad sjukpenning, det vill säga där ersättningen beräknas på den del av SGI:n som helt eller delvis grundas på inkomst av anställning och kompenserar för förlorad lön , innebär förslaget att det inte har någon betydelse hur många timmar den försäkrade skulle ha arbetat när han eller hon insjuknar. För den som skulle ha arbetat ett längre arbetspass vid insjuknandet än ett genomsnittligt arbetspass blir avdraget lägre än , men för den som i stället skulle ha arbetat ett kortare arbetspass kan avdraget bli högre. I samband med mycket korta sjukfall innebär dock reglerna om karensavdrag – precis som gäller för reglerna om karensdag – att avdraget aldrig kan vara högre än den sjukpenning från vilken avdraget görs. Detsamma gäller i de fall den försäkrade endast är sjuk exempelvis en halv dag och därefter återgår i arbete. Om den försäkrade däremot skulle ha arbetat ett längre arbetspass än genomsnittligt under insjuknandedagen kan i stället, efter det att ett karensavdrag har gjorts, återstående del av den sjukpenning som avser insjuknandedagen betalas ut. För försäkrade som har rätt till dagberäknad sjukpenning, det vill säga där ersättningen i stället beräknas på den del av SGI som helt eller delvis grundas på inkomst av anställning och kompenserar för förlorad lön per dag, innebär förslaget att ett karensavdrag, som motsvarar av den sjukpenning som den försäkrade genomsnittligen beräknas få , kommer att avräknas. Exempel 5: En försäkrad arbetar tillfälligt i en s.k. timanställning med oregelbunden arbetstid och har inte rätt till sjuklön. Den försäkrade är helt sjuk . Arbetstiden är 10, 6 respektive . Detta är dock inte representativt för hur den försäkrade vanligtvis arbetar utan den genomsnittliga arbetstiden är beräknad till . SGI uppgår till och årsarbetstiden . Sjukpenningen är (200 000x0,80x0,97/1035). Sjukpenning för de beräknas till 1500, 900 respektive . Karensavdrag görs med (x 20 = . 0,2 x 3 000= 600). Sjukpenning till den försäkrade () med föreslagna regler: (1500+900+600–600) Sjukpenning till den försäkrade () med dagens regler: (0+900+600). Exempel 6: En försäkrad arbetar som uppdragstagare med en SGI på och en årsarbetstid . har beräknat den genomsnittliga arbetstiden . ning per dag uppgår till (225 000x0,80x0,97/208) och karensavdraget till (4x839 kronor=3 356 kronor. 0,2x3 356= Prop. 2017/18:96 671). Den försäkrade blir sjuk efter en halv dags arbete men återgår helt i Sjukpenning för den halva dagens frånvaro beräknas till (839/2). Karensavdraget kan därför högst uppgå till . Försäkrade som får såväl sjuklön som sjukpenning För en försäkrad som vid sjukdom får såväl sjuklön från sin arbetsgivare som sjukpenning från kommer reglerna om karensavdrag att tillämpas i båda ersättningssystemen. Karensavdraget i SFB kommer dock, i enlighet med dagens regler, att beräknas endast på den del av SGI som inte omfattar anställningsinkomsten från den arbetsgivare som betalar sjuklön. Exempel 7: En försäkrad arbetar i en anställning och arbetar samt är arbetssökande på . SGI är fastställd till totalt varav avser inkomst från anställningen. Den försäkrade är sjuk . Arbetsgivaren betalar sjuklön och gör karensavdrag. Karensavdrag enligt SFB och sjukpenning kalenderdagsberäknas på den inkomst som inte omfattar anställningsinkomsten, dvs. , och uppgår då till (0,80x0,97x54 000/365). I detta exempel kommer det inte bli någon förändring alls i jämförelse med befintliga regler om karensdag. Regler om karensavdrag omfattar samtliga arbetsgivare oavsett storlek eller branschtillhörighet. Konsekvenserna av regleringen kommer dock att träffa olika arbetsgivare i olika hög utsträckning. Med utgångspunkt i att ett införande av ett karensavdrag i första hand berör arbetstagare med ojämna arbetstider och koncentrerad tjänstgöring, påverkas, omvänt, framför allt arbetsgivare som verkar inom de områden där arbetstagares arbetstider förläggs koncentrerat. Koncentrerad tjänstgöring förekommer till exempel i kommun- och landstingssektorn liksom i branscher såsom handel, hotell och restaurang. Majoriteten av alla sjukfall hanteras inledningsvis inom sjuklöne- Beräkningen av karensavdrag skiljer sig åt från nuvarande regler om karensdag. För arbetsgivare innebär förslaget vissa administra- tiva konsekvenser när nya beräkningar ska göras. sjuklön som krävs behöver arbetsgivare göra för att kunna betala ut ersättning vid sjukfrånvaro. av den genomsnittliga veckoersättningen i form av sjuklön som det procentuella avdraget ska räknas på. Regeringen har tidigare bedömt att den i avtal överenskomna tjänstgöringsgraden bör kunna användas till ledning för att beräkna den genomsnittliga arbetstiden . många arbetsgivare, med anställda som arbetar regelbundet lika många timmar , är en beräkning av den genomsnittliga veckoarbets- 2017/18:96 tiden av mycket enkel beskaffenhet. För arbetsgivare med anställda som arbetar betydligt mera ojämnt veckor emellan kan motsvarande beräkning komma att bli något mera krävande. Dagens utvecklade ekonomiadministrativa system torde för flera arbetsgivare dock kunna utgöra ett gott stöd i det tillkommande administrativa arbetet. En viss utveckling och anpassning av befintliga administrativa system är dock rimlig för att kunna hantera beräkningen av karensavdraget. För arbetsgivare med sådana ekonomiadministrativa system bör de administrativa pålagorna, efter att systemet har uppdaterats med anledning av regeländringarna, därför bli begränsade. För de arbetsgivare som har en lönehantering och där beräkningen av karensavdraget inte är av mycket enkel beskaffenhet uppkommer ett administrativt merarbete. Regeringen bedömer att den aktuella beräkningen i genomsnitt kan tänkas ta per beräkningstillfälle. Givet antagandet att den som utför uppgiften har en månadslön om (avser en ekonomiassistent i privat sektor) så blir kostnaden per tillfälle. Cirka 80 000 arbetsgivare beräknas ha en lönehantering. Som framgår i tidigare redovisade räkneexempel kommer förslaget om ett karensavdrag i vissa fall att innebära högre och i andra fall lägre sjuklönekostnader för arbetsgivaren. För arbetsgivare med många anställda som arbetar få men långa arbetspass kan förslaget innebära ökade sjuklönekostnader på grund av att det avdrag som arbetsgivaren får göra minskar. Syftet med ett karensavdrag är inte att det ska generera omfattande kostnader för arbetsgivarna även om vissa kommer att få högre sådana. Det tål här att påminnas om att självrisken i försäkringen inte primärt handlar om arbetsgivares kostnader utan om att motverka ett omotiverat nyttjande av försäkringen. Möjligheten att kringgå självrisken torde till del vara beroende av vilket arbete som arbetstagaren har och arbetsförhållandena i övrigt. De kostnader som uppstår för arbetsgivare till följd av införandet av ett karensavdrag bör ses mot bakgrund av att avsikten med självrisken bl.a. är att hindra ett överutnyttjande av försäkringen. Att arbetstagarnas möjlighet att kringgå självrisken kommer att försvinna gynnar samtliga arbetsgivare. Några närmare beräkningar av vad förslaget om karensavdrag innebär för kostnader för olika arbetsgivare och branscher har inte varit möjliga för regeringen att göra. Detta utifrån att sådana beräkningar fordrar uppgifter om korttidssjukfrånvaro och sjuklönekostnader hos de olika arbetsgivarna samt god insyn i de anställdas arbetstidsförläggning och befintliga kollektivavtal, uppgifter och data som regeringen inte har tillgång till. Som framgår ovan kommer ett införande av karensavdrag att få olika effekter beroende på företagens branschtillhörighet och anställdas har i regel utvecklade ekonomi- och personaladministrativa system som kommer att kunna vara till stöd i den närmare beräkningen av karensavdraget. För mindre företag utan stöd av sådana system kan de föreslagna reglerna givetvis innebära ett visst administrativt merarbete. Vissa månader kommer det att finnas sjuklönekostnader och karensavdrag att beräkna, andra inte. I likhet med vad som gäller stora företag måste mindre företag hålla reda på anställdas löner och andra anställningsförmåner för att kunna beräkna och betala ut sjuklöner. Den utökade administrationen består i att göra ytterligare beräkningar på uppgifter som arbetsgivaren redan har som underlag för att betala ut löner på ett korrekt sätt. Förslaget är utformat så att det ger möjligheter att anpassa beräkningen av karensavdraget till de speciella förhållanden som gäller för respektive bransch. Arbetsgivare kan därigenom i viss utsträckning påverka den tekniska beräkningen och den administrativa börda som uppkommer. Med tanke på att korttidssjukfrånvaron bland anställda hos mindre arbetsgivare är förhållandevis låg, bedömer regeringen att det administrativa arbetet för mindre företag inte bör bli särskilt omfattande. För vissa mindre företag i branscher där koncentrerad tjänstgöring är vanligt förekommande kommer förslaget om ett karensavdrag dock att kunna innebära ökade kostnader för sjuklön. Ett antal remissinstanser som exempelvis (), och Företagarna har påtalat att förslaget om karensavdrag för vissa företag kan komma att innebära en kännbart ökad administration, inte minst för de mindre företag som saknar löneadministrativa stödsystem. Enligt LRF kan förslaget innebära att hanteringen av tillfällig arbetskraft blir än mer betungande för det gröna näringslivet med i huvudsak små företag med begränsad administrativ kapacitet. LRF saknar konkreta beräkningar av konsekvenserna för arbetsgivare och mindre företag och anser att förslaget bör återremitteras. Även saknar en beräkning av kostnaderna för det administrativa merarbetet för mindre företag. har påpekat att inom branscher där det är vanligt att sysselsättningsgraden regelbundet ändras innebär förslaget ökad administration. För att underlätta administrationen och öka förutsebarheten förutsätts att sådana återkommande ändringar ingår i den genomsnittliga veckoarbetstid som beräkningen bygger på. saknar en djupare analys av vilka konsekvenser införandet av ett nytt system kan innebära för arbetsgivare. Det handlar bl.a. om att alla berörda, såväl arbetsgivare som arbetstagare, ska förstå hur det nya systemet fungerar och vad det får för konsekvenser i olika situationer. För att underlätta och förenkla tillämpningen av ett karensavdrag påtalar och Företagarna behovet av stöd för de arbetsgivare, främst mindre arbetsgivare, som saknar kollektivavtal och löneadministrativa stödsystem. De två remissinstanserna anser att regeringen bör ge en myndighet, förslagsvis , i uppdrag att tillhandahålla råd, stöd och verktyg avseende beräkningen av sjuklön och karensavdrag för dessa arbetsgivare. Företagarförbundet Fria Företagare saknar en konsekvensanalys avseende småföretagare med anställda på schema med obekväm arbetstid. Vidare anser förbundet utifrån de sjuklönekostnader som kan drabba mindre företag att det saknas fullständig hänsyn och analys kring de minsta företagens ekonomiska Förbundet anser att bl.a. besöksnäringen bör kompenseras och inte utsättas för denna risk. saknar en redovisning av om det finns planerade informa- tionsinsatser gentemot arbetsgivare med anledning av förslaget. Förbundet Fria Företagare framför att uppgiften i promemorian gällande kostnaden för att beräkna karensavdraget bygger på att man har en löneadministratör men saknar administrativt stöd i program eller Förbundet menar att i de fall man har en löneadministratör har man i de flesta fall även systemstöd vilket enligt förbundet gör hante- ringen minimal då stöden kommer anpassas efter förändringen. bundet anser vidare att den administrativa kostnaden för att beräkna karensavdrag är alldeles för lågt för dem som saknar en löneadministra- tör eller ett administrativt stödsystem. Förbundet menar att många små företag antingen får sköta detta administrativa arbete på egen hand (vilket enligt förbundet beräknas ta avsevärt än vad som anges i promemorian) eller så anlitar de konsulter för sin administration och att taxan då är betydligt högre än vad arbetsgruppen har utgått ifrån. menar, i likhet med Förbundet tagare, att den av arbetsgruppen presenterade beräkningen gällande kost- naden för att beräkna karensavdraget har relevans för lite större företag med administrativ personal medan mindre företag kommer att göra be- räkningen på egen hand eller med hjälp av en konsult. menterar för att tidsåtgången kommer att bli per tillfälle om beräkningen görs av företagaren själv. kommer enligt nämnden troligen ta för att utföra har framfört att en viss anpassning av befint- liga ekonomiadministrativa system torde innebära kostnader för arbets- givarna vilket enligt hade varit önskvärt om förslagsställaren som arbetar för att stärka företagens konkurrenskraft är sammantaget positivt till förslaget om karensavdrag. förslaget medför vissa begränsade negativa effekter för företagen. sådan negativ effekt uppges vara företagens ökade administrativa börda. För de företag som har digitala ekonomiadministrativa system kommer det att behövas systemanpassningar som initialt orsakar merarbete och När dessa anpassningar väl är avslutade medför inte förslaget några påtagliga administrativa bördor för dessa företag enligt För de företag som har en lönehantering kommer emellertid förslaget att orsaka såväl initiala som bestående ökningar av de administrativa bördorna. Detta gäller framförallt för de företag där det skiljer sig mycket åt hur mycket de anställda arbetar olika veckor. enligt därför viktigt att staten arbetar för att minska denna negativa effekt för företagen. uppger att verket kan bidra med information på beträffande de nya reglerna. kommun uppger också att personal- och ekonomiadministrativa system behöver anpassas till de nya bestämmelserna men nämner att de admi- nistrativa pålagorna, efter att systemen är uppdaterade, bedöms vara Regeringen ser positivt på att hanteringen uppges bli begränsad, eller till och med minimal, när de administrativa stöden har anpassats. beträffar de mindre företagen utan administrativa stöd eller löne- administratörer instämmer regeringen i att förslaget medför viss administrativ börda, vilket också har redovisats i det föregående. Vad gäller denna börda vill regeringen här emellertid påminna om att de mindre arbetsgivarna behöver göra beräkningar för att betala ut lön och sjuklön korrekt. I denna beräkning ingår att göra avdrag för karensdagen. Att göra ett avdrag för karens är således inget nytt moment, skillnaden är att karensavdraget görs utifrån en annan beräkning. Komplexiteten i denna beräkning ska emellertid inte överdrivas och det är sannolikt att det kommer att finnas branschanpassade avtal på många områden. Det bör i detta sammanhang vidare påminnas om att sjukfrånvaron bland anställda i de mindre företagen ofta är låg. Det betyder att antalet beräkningstillfällen också bör bli lågt vilket talar för att de administrativa kostnaderna för dessa arbetsgivare borde kunna hållas nere. Vidare gäller att även om beräkningen inledningsvis kräver viss instuderingstid torde den enligt regeringens bedömning med tiden gå relativt fort att göra när reglerna blivit bekanta och arbetsgivaren har gjort beräkningen ett antal gånger. Att anlita en konsult för detta administrativa arbete är, såsom påpekats ovan, sannolikt betydligt mera kostsamt. Regeringen bedömer det emellertid som mindre sannolikt att mindre arbetsgivare kommer att anlita konsulter enbart för beräkning av karensavdraget. Vad beträffar karensavdrag och återkommande arbete på obekväm arbetstid kan följande nämnas. Det faktum att sjukfrånvaro innebär att arbetsgivare ibland behöver ersätta personalen med annan personal på obekväm arbetstid gäller . Vid beräkningen av sjuklön ska ett karensavdrag göras som baserar sig på hur arbetstagaren genomsnittligen arbetar under en kalenderdagsvecka. I och med att det är kalenderdagsvecka som används kommer även återkommande arbete och att inkluderas i den genomsnittliga arbetstiden vilket i sin tur påverkar avdragets storlek. Avdraget behöver således inte bli så lågt som Förbundet Fria Företagare förefaller befara. Som också framgår ovan är förslaget utformat så att det ger möjligheter att anpassa beräkningen av karensavdraget till de speciella förhållanden som gäller för respektive bransch, såsom återkommande ändringar i sysselsättningsgrad vilket nämner specifikt. Gällande de ökade kostnader för sjuklön som vissa mindre arbetsgivare kommer att kunna få torde dessa, som angetts ovan, vara begränsade till följd av den relativt låga sjukfrånvaron hos dessa arbetsgivare. I detta sammanhang kan dock nämnas den ersättning för höga sjuklönekostnader som automatiskt prövar rätten till för de arbetsgivare som rapporterar sina sjuklönekostnader i den månatliga arbetsgivardeklarationen. Genom denna förmån kommer vissa arbetsgivare att få kompensation för sina sjuklönekostnader. Regeringen delar uppfattningen om vikten av information om det aktuella förslaget till berörda. Se vidare avsnitt 6.9 Information och uppföljning. Regeringen har förståelse för att det finns önskemål om konkreta beräkningar av förslagets konsekvenser. Några mera exakta beräkningar, utöver den administrativa kostnaden för att beräkna karensavdrag, har emellertid inte låtit sig göras. Regeringen ser därför inte någon vinst i att förslaget återremitteras såsom LRF föreslår. 2017/18:96 Regeringen kan avslutningsvis konstatera att , med uppgift att granska och yttra sig över kvaliteten på konsekvensutredningar till författningsförslag som kan få effekter av betydelse för företag, trots rådets påpekanden som redovisats ovan likväl finner att förslagsställarens redovisning av administrativa kostnader som godtagbar. uppger att det kan konstateras att förslagsställaren har, efter bästa förmåga givet svårigheterna att utföra uppskattade beräkningar, fört ett utförligt resonemang om hur andra kostnader kommer att påverka olika typer av arbetsgivare. 6.2.2 Kommuner och landsting