prop · H503126 · 2018-03-13 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:126 Digital hantering av domstolsavgörande, Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag som möjliggör en mer digital hantering av ordningsbot och strafföreläggande samt ansökan om betalningsföreläggande och handräckning. Ändringarna innebär bl.a. att elektroniska underskrifter tillåts. Förslag lämnas även för att tillåta elektroniskt undertecknande av domstolsavgöranden. Förslagen öppnar upp för betydande effektiviseringar, inte minst hos . Dessutom skapas förutsättningar för bättre service till medborgarna genom snabbare och enklare kommunikation i elektronisk form med berörda myndigheter. Ändringarna föreslås träda i kraft . 2017/18:126 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister................................................... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning ......................... 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar ................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................ Gällande regler om undertecknande................................................ Strafföreläggande och föreläggande av ordningsbot ........ Betalningsföreläggande och handräckning....................... Särskilt angelägna behov av att se över vissa underskriftskrav ...... Anpassningar till elektroniska underskrifter ................................... 7.1Vissa domstolsavgöranden ska få skrivas under 7.2Strafföreläggande och föreläggande av ordningsbot ska få godkännas elektroniskt........................................... 7.3Elektroniskt återtagande av godkännande av 7.4Ansökan om betalningsföreläggande och handräckning ska få undertecknas elektroniskt ................ Konsekvenser av förslagen ............................................................. Förslaget till lag om ändring i .............. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister................................................. 10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning ....................... 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar ................................................ Sammanfattning av promemorian Elektroniska underskrifter av domstolsavgöranden och vissa Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 2017/18:126 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, 3.lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning, 4.lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar. En dom ska sättas upp särskilt och skrivas under av de lagfarna domare som har deltagit i avgörandet.Om en dom skrivs under elektroniskt, ska det göras med en sådan elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådetsEn dom ska sättas upp särskilt och skrivas under av de lagfarna domare som har deltagit i avgörandet.Om en dom skrivs under elektroniskt, ska det göras med en sådan elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 17 kap. 10 §, 30 kap. 8 § och 48 kap. 9, 17 och 18 §§ ska ha följande lydelse. Dom skall uppsättas särskilt och underskrivas av de lagfarna domare, som deltagit i avgörandet. Dom skall uppsättas särskilt och underskrivas av de lagfarna domare, som deltagit i avgörandet. Senaste lydelse 1996:247. Senaste lydelse 1996:247. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om vem som ska ta emot en sådan förklaring.Om en förklaring lämnas elektroniskt, ska den skrivas under med en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen. förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen. Strafföreläggande godkänns genom att den misstänkte undertecknar och tillställer behörig mottagare en förklaring, att han erkänner gärningen och godtar det straff och den särskilda rättsverkan samt det enskilda anspråk som upptagits i föreläggandet. Närmare bestämmelser om vem som skall motta sådan förklaring meddelas av regeringen. ordningsbot ska innehålla uppgift uppgift om den polisman som har om den polisman som har utfärdat sådana uppgifter som avses i 6 § uppgifter som avses i 6 § 2, 3 och 2, 3 och 5. Bestämmelserna i 7–9, Bestämmelserna i 7–9, 11 och 11 och 12 a §§ gäller även i fråga 12 a §§ gäller även i fråga om om föreläggande av ordningsbot. föreläggande av ordningsbot. 3Senaste lydelse 2000:299. 4Senaste lydelse 2006:501. Vad som sägs om åklagare i 12 a § skall därvid i stället avse polisman. som sägs om åklagare i 12 a § ska då i stället avse polisman. Om en sådan förklaring som avses i 9 § andra stycket i fråga om ordningsbot lämnas i närvaro av en polisman, får den i stället skrivas under med en sådan elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014, i den ursprungliga samband med att föreläggande av samband med att ett och avser denna annat än att ordningsbotsbeloppet är för lågt, får polismannen, om det kan ske ordningsbotsbeloppet är för lågt, genast, utan hinder av 3 § andra får polismannen, om det kan ske genast, trots 3 § andra stycket ge den misstänkte tillfälle att återta föreläggande får därefter utfärdas. föreläggande får därefter utfärdas. Denna lag träder i kraft . 5 Senaste lydelse 1968:193. En dom ska meddelas så snart det kan ske. Den ska skrivas under av dem som har deltagit i avgörandet. En kopia av domen ska skickas till parterna som domen meddelas.Om en dom skrivs under elektroniskt, ska det göras med en sådan elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen.Första och andra styckena gäller också ett slutligt beslut. 2017/18:126 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister6 ska ha följande lydelse. 3 §7 Dom skall meddelas så snart det Den skall underskrivas av dem som deltagit i avgörandet. Kopia av domen skall utsändas till parterna som domen meddelas. Vad som i första stycket föreskrivits om dom gäller också slutligt beslut. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1977:530. Senaste lydelse 1992:124. Förslag till lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning dels att 9 och 19 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 61 b §, av följande lydelse. Ansökan skall göras skriftligen. Regeringen eller den myndighet kravet på skriftlighet. 19 § En skriftlig ansökan skall vara undertecknad av sökanden eller hans ombud och ges in till kronofogdemyndigheten i original och en kopia. De handlingar som bifogas ansökningen skall ges in i två exemplar. till en tingsrätt med stöd av 36 eller 54 §, ska 42 kap. undertecknande inte tillämpas. Denna lag träder i kraft . 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar Härigenom föreskrivs att 5 kap. 4 § lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar ska ha följande lydelse. Ett avgörande av saken i målet sker genom dom. Domen ska undertecknas av de lagfarna domare som har deltagit i avgörandet. Ett avgörande av saken i målet sker genom dom. Domen ska skrivas under av de lagfarna domare som har deltagit i avgörandet. Om en dom skrivs under elektroniskt, ska det göras med en sådan elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning För att effektivisera verksamheterna i och mellan berörda myndigheter samt underlätta för medborgarna i sin kommunikation med myndigheterna har i upprättats promemorian Elektroniska underskrifter av domstolsavgöranden och vissa andra handlingar (Ju2017/05823/). I de delar som behandlar godkännande av ordningsbot grundas promemorian delvis på en framställning som har lämnat in till regeringen med innebörd att ordningsbotsförelägganden ska kunna godkännas genom en elektronisk signering (Ju2016/368/). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i (Ju2017/05823/). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som är likalydande med propositionens lagförslag. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. 4 Gällande regler om undertecknande För allmänna domstolar sker rättens avgörande av saken genom dom. rätten skiljer saken från sig på annat sätt sker det genom slutligt beslut. Annat rättens avgörande träffas genom beslut (17 kap. 1 § och 30 kap. 1 § , RB). En dom ska sättas upp särskilt och skrivas under av de lagfarna domare som deltagit i avgörandet (17 kap. 10 § och 30 kap. 8 § RB). även för slutliga beslut i tvistemål och brottmål om det behövs med hänsyn till frågans beskaffenhet och, beträffande brottmål, inte annat är föreskrivet (17 kap. 12 § och 30 kap. 10 § RB). Sådana domar och slutliga beslut ska också avfattas skriftligen (17 kap. 7 och 12 §§ samt 30 kap. 5 och 10 §§ RB). Ett likadant krav på underskrift gäller enligt 24 § förordningen (1996:271) om mål och ärenden i allmän domstol för särskilt För handläggning av mål och ärenden i mark- och miljödomstolar gäller lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar. I mål där mark- och miljödomstol är första instans tillämpas vad som är föreskrivet om tvistemål i allmän domstol (4 kap. 1 §). Det innebär att underskriftskraven i 17 kap. 10 § RB och 24 § förordningen om mål och ärenden i allmän domstol gäller även sådana domar och beslut i mark- och miljödomstol. 2017/18:126 Motsvarande krav finns även för dom i mål som har överklagats till mark- och miljödomstol (5 kap. 4 §). För rättegången i tvister om kollektivavtal och andra tvister rörande förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare (arbetstvister) gäller lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Medan Arbetsdomstolen är första och enda domstol i vissa typer av arbetstvister ska talan vid andra typer av arbetstvister väckas vid tingsrätt. I mål som tagits upp av tingsrätt är Arbetsdomstolen överrätt (2 kap. 1–3 §§). För rättegången i arbetstvister gäller i tillämpliga delar vad som är föreskrivet i eller annan författning om rättegången i tvistemål, där förlikning om saken är tillåten, om inte annat anges i lagen om rättegången i arbetstvister (5 kap. 3 §). I 4 kap. 3 § finns en sådan föreskrift som innebär att domar och slutliga beslut i Arbetsdomstolen ska skrivas under av dem som deltagit i avgörandet. Det innebär också att underskriftskravet i 17 kap. 10 § RB och 24 § förordningen om mål och ärenden i allmän domstol gäller för tingsrättens domar och beslut i arbetstvister. I fråga om handläggning av mål i allmän förvaltningsdomstol gäller förordningen (2013:390) om mål i allmän förvaltningsdomstol. Rättens avgörande av saken betecknas dom (10 §). eller andra särskilt uppsatta beslut ska undertecknas av den eller de lagfarna domare som har deltagit i avgörandet (12 §). Den praktiska hanteringen av ett avgörande går till så att en dom eller ett beslut sätts upp i något av de ärendehanteringssystem som används av respektive domstol. Handlingen lagras elektroniskt i ärendehanteringssystemet men skrivs även ut för underskrift av de lagfarna domare, eller för Arbetsdomstolens räkning samtliga, som deltagit i avgörandet och för arkivering. Därefter underrättas parter och eventuellt andra mottagare som enligt författning ska underrättas om domen eller det slutliga beslutet. Detta görs vanligtvis antingen genom att kopior av den i systemet lagrade icke underskrivna handlingen sänds elektroniskt eller genom att en kopia av den underskrivna handlingen sänds per post. 4.2Strafföreläggande och föreläggande av ordningsbot Brott av mindre allvarligt slag beivras i betydande omfattning genom förfarandet med strafföreläggande och föreläggande av ordningsbot. Det är en summarisk process där bl.a. åklagare och polisman kan lagföra brott som hör under allmänt åtal. Hanteringen innebär att en rättegång i domstol inte behöver hållas. Denna form av lagföring används i stor utsträckning av myndigheterna. Det utfärdas omkring 300 000 förelägganden av ordningsbot och 70 000–80 000 strafförelägganden. Förfarandet medger en snabb och effektiv form för att bestämma straff när den misstänkte erkänner gärningen, brottet är förhållandevis mindre allvarligt och det inte råder någon tvekan om påföljden. Ett föreläggande innebär att den misstänkte skriftligen föreläggs ett bötesstraff för godkännande (48 kap. 2 § RB). 2017/18:126 får strafföreläggande avse villkorlig dom eller sådan påföljd i förening med böter (48 kap. 2 och 4 §§ RB). Om brottet är förenat med förverkande av egendom, annan sådan särskild rättsverkan eller särskild rättsverkan i form av avgift enligt lagen (1994:419) om brottsofferfond, ska föreläggandet omfatta också detta. Detsamma gäller kostnad för blodprovstagning, blodundersökning, urinprovstagning och urinundersökning som avser den misstänkte och som har skett för att utreda brottet (48 kap. 2 § tredje stycket RB). Alla brott som hör under allmänt åtal och för vilka böter ingår i straffskalan kan hanteras genom förfarandet med förelägganden, förutom då normerade böter är föreskrivet. Däremot kan inte alla påföljder bli aktuella. Huvudsaklig påföljd är bötesstraffet i form av dagsböter (strafföreläggande) eller penningböter (föreläggande av ordningsbot) men strafföreläggande får under vissa förutsättningar även avse villkorlig dom. Strafföreläggande får också omfatta ett enskilt anspråk som avser betalningsskyldighet och företagsbot (48 kap. 1, 2 och 4 §§ RB). De grundläggande reglerna om strafföreläggande finns i 48 kap. RB och närmare bestämmelser finns i strafföreläggandekungörelsen (1970:60). Strafföreläggande får utfärdas av åklagare vid och samt särskilt förordnade befattningshavare vid , s.k. tullåklagare (48 kap. 1 § och 7 kap. 8 § RB samt 32 § lagen [2000:1225] om straff för smuggling). Ett strafföreläggande sätts upp och utfärdas vanligtvis i form av ett elektroniskt dokument, dvs. en upptagning vars innehåll och utställare kan verifieras genom ett visst tekniskt förfarande (5 § första stycket strafföreläggandekungörelsen). Detta sker i verksamhetssystemet Cåbra, som används av åklagare vid och . använder i sin hantering av strafföreläggande ett för detta särskilt tekniskt system (Envis). Strafföreläggande får även utfärdas enligt formulär som fastställs av och ska i så fall undertecknas av åklagaren (5 § andra stycket strafföreläggandekungörelsen). I praktiken innebär det att strafföreläggandet utfärdas manuellt på en pappersblankett som undertecknas av åklagaren med penna. Strafföreläggandet lagras elektroniskt i systemet som producerar en utskrift av ett besked om strafföreläggandets innehåll och en informationsbroschyr (jfr 48 kap. 8 § RB). Detta sänds per post till den misstänkte, i förekommande fall med en särskild upplysning om att föreläggandet kan godkännas och att åtal annars kan komma att väckas (48 kap. 7 § RB). I vissa fall och under vissa förutsättningar lämnas eller sänds beskedet till ett ombud för den misstänkte (6 § strafföreläggandekungörelsen). Försändelsen kan alternativt innehålla en kallelse till sammanträffande. När föreläggandet avser villkorlig dom eller sådan påföljd i förening med böter underrättar åklagaren som regel den misstänkte om beslutet vid ett personligt möte (3 § förordningen [1964:740] med föreskrifter för åklagare i vissa brottmål). gäller, enligt förordningen (1994:1763) med särskilda bestämmelser om Prop. 2017/18:126 unga lagöverträdare, om den misstänkte är . sammanträffandet överlämnar åklagaren föreläggandet och den misstänkte får tillfälle att godkänna det. Om föreläggandet inte godkänns vid mötet, ska den misstänkte underrättas om vilken svarsfrist som gäller och att åtal därefter kan komma att väckas. Strafföreläggande godkänns genom att den misstänkte, eller i vissa fall ett ombud för denne, undertecknar och lämnar behörig mottagare en förklaring, att han eller hon erkänner gärningen och godtar det straff och den särskilda rättsverkan samt det enskilda anspråk som upptagits i föreläggandet (48 kap. 9 och 10 §§ RB). respektive får meddela föreskrifter om vilken myndighet ett skriftligt godkännande av ett strafföreläggande ska lämnas till. Ett strafföreläggande anses godkänt när skriftligt godkännande eller betalning kommer in till behörig mottagare – normalt den myndighet där föreläggandet har utfärdats – eller genom betalning till . Om det finns skäl till det, ska en åklagare pröva om föreläggandet ska anses vara godkänt (48 kap. 11 § RB och 7 § strafföreläggandekungörelsen). Ett föreläggande är att anse som godkänt när en undertecknad pappersförklaring eller betalning inkommer till en behörig myndighet. I praktiken är det vanligast att förelägganden godkänns genom betalning (se SOU 2012:34 band 3 s. 133 och 140 f.). Ett godkännande är utan verkan om det sker sedan åklagaren har utfärdat stämning, stämningsansökan eller ett nytt strafföreläggande, beslutat att inte väcka åtal för brottet, eller beslutat att lägga ned eller inte inleda en förundersökning (48 kap. 12 § RB). Om åklagaren finner att ett strafföreläggande, som har godkänts, innehåller en uppenbar oriktighet, ska han under vissa omständigheter besluta om rättelse av föreläggandet (48 kap. 12 a § RB). Om ett föreläggande godkänns eller inom den utsatta tidsfristen är ärendet hos den brottsbekämpande myndigheten (, eller ) avslutat. Detsamma gäller om godkännandet inkommer efter tidsfristens utgång och åklagaren inte redan har tagit ett nytt beslut. Om godkännande skett genom full betalning, har straffet därigenom också blivit verkställt. Om betalning inte skett av ett godkänt strafföreläggande, vidtar verkställighet, i första hand genom frivillig betalning (uppbörd) hos . De grundläggande reglerna om föreläggande av ordningsbot finns i 48 kap. RB och närmare bestämmelser finns i ordningsbotskungörelsen (1968:199). Ytterligare bestämmelser om föreläggande av ordningsbot finns bl.a. i föreskrifter och allmänna råd som gäller för (RPSFS 2008:1; FAP 261-1) samt i föreskrifter som gäller för Föreläggande av ordningsbot får utfärdas av vissa 2017/18:126 polismän, åklagare, tulltjänstemän och tjänstemän vid (48 kap. 20 RB samt 1 och 2 §§ ordningsbotskungörelsen). Ett föreläggande av ordningsbot bör utfärdas i den misstänktes närvaro och denne ska ges tillfälle att godkänna föreläggandet (48 kap. 16 § första stycket RB). Förfarandet går vanligtvis till så att den misstänkte stoppas i samband med ett ingripande eller en kontroll. Om den misstänktes identitet kan styrkas och gärningen erkänns utfärdas ett föreläggande av ordningsbot på plats i närvaro av den misstänkte. För ändamålet används då en pappersblankett som fastställts av och som undertecknas av polismannen eller annan behörig tjänsteman. Innan föreläggandet överlämnas till den misstänkte ska den som utfärdat föreläggandet klargöra dess innehåll och beskriva innebörden av ett godkänt föreläggande. Om den misstänkte godkänner föreläggandet uppmanas denne att betala ordningsboten. Inbetalningskort följer med det överlämnade föreläggandet (6 § ordningsbotskungörelsen och RPSFS 2008:1; FAP 261-1). Ett föreläggande om ordningsbot kan också i vissa fall godkännas . Om den misstänkte behöver rådrum kan denne få med sig föreläggandet för att ta ställning till det . Ett föreläggande kan också utfärdas i den misstänktes frånvaro och skickas till denne per post för ställningstagande, s.k. kontorsföreläggande. Ett sådant föreläggande kan t.ex. användas om det före utfärdandet behöver göras ytterligare kontroll av den misstänktes identitet eller den misstänkte är upprörd, skadad eller märkbart påverkad av alkohol (48 kap. 16 § tredje stycket RB och 16 § RPSFS 2008:1; FAP 261-1). Utfärdas ett föreläggande av ordningsbot till godkännande , ska den misstänkte ges upplysning om sättet för godkännande och om den tid som fastställts för detta, samt upplysning att, om godkännande inte sker, åtal kan äga rum efter utgången av den fastställda tiden (48 kap. 7 och 17 §§ RB). Föreläggande av ordningsbot får, på samma sätt som strafföreläggande, utfärdas i form av ett elektroniskt dokument (6 § första stycket ordningsbotskungörelsen). Det sker framför allt i samband med automatisk trafiksäkerhetskontroll, som regel i form av ett kontorsföreläggande. Föreläggande av ordningsbot utfärdas och hanteras i ett för ordningsbotshanteringen särskilt it-system. Systemet innehåller det register över förelägganden om ordningsbot som för med stöd av förordningen (1997:903) om register över förelägganden av ordningsbot. Systemet används av , och . Ordningsbot utfärdad av registreras manuellt i systemet av . Ett annat system används av för uppbörd av böter. Godkännande av ordningsbot sker på samma sätt som godkännande av strafföreläggande, dvs. genom att den misstänkte undertecknar och till behörig mottagare lämnar en förklaring, att han erkänner gärningen och godtar det straff och den särskilda rättsverkan samt det enskilda anspråk som upptagits i föreläggandet (48 kap. 9 och 17 §§ RB). av ordningsbot kan också i vissa fall godkännas genom att hela beloppet Prop. 2017/18:126 betalas (48 kap. 11 och 17 §§ RB). Godkännande i samband med att föreläggandet utfärdas sker genom att den misstänkte undertecknar den för ändamålet använda pappersblanketten som därefter lämnas till polismannen eller annan behörig tjänsteman. Denne lämnar därefter en kopia av föreläggandet till den misstänkte (7 § ordningsbotskungörelsen). Om föreläggandet utfärdas i den misstänktes frånvaro eller den misstänkte medges rådrum lämnas godkännandet, om det sker genom undertecknande, till den myndighet som har utfärdat föreläggandet eller, om det sker genom betalning, till (48 kap. 16 § RB och 8 § ordningsbotskungörelsen). Om ett föreläggande godkänns eller inom den utsatta tidsfristen är ärendet om föreläggande av ordningsbot avslutat. I likhet med en åklagare kan en polisman besluta om rättelse av föreläggandet (48 kap. 12 a och 17 §§ RB). Om ett föreläggande som godkänns av den misstänkte innehåller en uppenbar oriktighet och polismannen upptäcker det i samband med att föreläggandet utfärdas, får polismannen under vissa förutsättningar bereda den misstänkte tillfälle att stryka över godkännandet.