prop · H503185 · 2018-03-20 00:00:00 — förening kan inhämta ett sådant samtycke på vilket sätt som helst, t.ex. genom en förfrågan som skickas med e-post. För att kunna förlita sig på ett samtycke måste föreningen dock vara säker på att det har lämnats av För att en förfrågan om samtycke ska kunna skickas per e- post bör föreningen alltså ha tillförlitliga e-postadresser till mottagarna. Liksom enligt den hittillsvarande regleringen krävs det enligt andra stycket att en förfrågan har skickats med sedvanlig post för att föreningen ska kunna anse att en mottagare som inte besvarar förfrågan har samtyckt till att få information med elektroniska hjälpmedel. Tillämplig lag om årsredovisning 17 § Med tillämplig lag om årsredovisning avses i denna lag årsredovis- ningslagen (1995:1554) eller, i fråga om föreningar som helt eller delvis omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om årsredovisning i för- säkringsföretag, dessa respektive lagar och de föreskrifter som har meddelats med stöd av dem. I fråga om föreningar som upprättar eller ska upprätta koncernredovisning enligt och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder avses även, när det gäller koncern- redovisningen, de redovisningsstandarder som har antagits med stöd av I paragrafen anges vad som avses med uttrycket tillämplig lag om års- Den saknar motsvarighet i den hittillsvarande förenings- En motsvarande definition finns däremot i 1 kap. 12 a § aktie- bolagslagen (2005:551). Med tillämplig lag om årsredovisning, som används i bl.a. 8 kap. 34 § och 21 kap. 1 §, avses i första hand årsredovisningslagen eller, i fråga om föreningar som ska tillämpa lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen om årsredovisning i försäkringsföretag, dessa respektive lagar. När det gäller föreningar som ska tillämpa dessa lagar innefattar uttrycket också de föreskrifter som regeringen eller har meddelat med stöd av dem. följer en skyldighet att iaktta god redovisningssed. Det innebär att också de normer som har utvecklats inom ramen för god redovisningssed om- fattas av lagens hänvisningar till tillämplig lag om årsredovisning. Enligt artikel 4 i EU-förordningen om tillämpning av internationella Prop. 2017/18:185 redovisningsstandarder är företag vars värdepapper är noterade på en reglerad marknad skyldiga att vid upprättandet av koncernredovisning följa vissa internationella redovisningsstandarder som har antagit, främst International Financial Reporting Standards (IFRS). Även andra företag får tillämpa dessa redovisningsstandarder (se 7 kap. 33 § årsredovisningslagen, 7 kap. 8 § lagen om årsredovisning i kredit- institut och värdepappersbolag och 7 kap. 6 § lagen om årsredovisning i försäkringsföretag). Oavsett om tillämpningen av redovisningsstandar- derna sker frivilligt eller till följd av tvingande regler, utgör de av kom- missionen antagna redovisningsstandarderna tillämplig lag om årsredo- visning enligt definitionen i den förevarande paragrafen. Bildande av en ekonomisk förening Hur en ekonomisk förening bildas 1 § En ekonomisk förening bildas genom att tre eller flera fysiska eller juridiska personer 1.blir sådana medlemmar i föreningen som inte är investerande medlemmar, 2.antar stadgar för föreningen, och 3.väljer styrelse och minst en revisor. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur en ekonomisk förening Den motsvarar delvis 2 kap. 1 § i den hittillsvarande förenings- lagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 82, prop. 1992/93:144 s. 11 och 2015/16:4 s. 213 f.). Övervägandena finns i avsnitt 6.2. I paragrafen anges att minst tre fysiska eller juridiska personer ska delta i bildandet av en ekonomisk förening. Dessa personer måste också gå in som sådana medlemmar i föreningen som inte är investerande med- lemmar (jämför 1 kap. 8 §). Medlemmarna kan alltså vara medlemmar i en medlemsfrämjande förening (jämför 1 kap. 5 §). Lagen uppställer inga särskilda krav på medlemmarnas kvalifikationer när det gäller t.ex. ålder eller frånvaro av förvaltarskap. finns däremot när det gäller styrelseledamöterna (se 7 kap. 9 och 10 §§). Inget hindrar att någon eller några av de medlemmar som deltar i bildandet går ur föreningen därefter. I så fall måste dock nya medlemmar antas så att medlemsantalet inte understiger tre (se 1 kap. 3 §). I bildandet av föreningen ingår att anta stadgar och att välja styrelse och en eller flera revisorer. Bestämmelser om stadgarnas innehåll finns i Bestämmelser om styrelse och revisorer finns i 7 respektive 8 kap. Styrelsen ska bestå av minst tre personer som enligt huvudregeln ska vara medlemmar i föreningen (se 7 kap. 1 och 7 §§). bildas av tre medlemmar, kommer det alltså i normalfallet att vara samma personer som initialt ingår i styrelsen. Av 5 kap. 4 § framgår att en medlemsförteckning ska upprättas så snart som föreningen är bildad, dvs. när alla åtgärder som anges i den före- varande paragrafen är genomförda. Om föreningen bildas av ett fåtal medlemmar, kan det vara praktiskt att alla de åtgärder som krävs för bildandet genomförs . pel kan de som bildar föreningen gemensamt upprätta de dokument som 2017/18:185 krävs för att föreningen ska kunna registreras. Om det däremot är fråga om en större medlemskrets, kan bildandet behöva arrangeras i form av ett konstituerande sammanträde där en mötesordförande lägger fram förslag till stadgar m.m. för de blivande medlemmarnas ställningstagande. Oavsett hur föreningsbildningen genomförs, är det lämpligt att den dokumenteras i ett protokoll eller en liknande skriftlig handling. Lagen uppställer emellertid inte något krav på att så sker. Föreningsbildningen är alltså giltig även utan sådan dokumentation. Så länge det går att styrka att de åtgärder som krävs för bildandet har genomförts, är det möjligt att få föreningen registrerad. 2 § Föreningen ska anmälas för registrering i föreningsregistret från bildandet. Om föreningen enligt stadgarna inte ska börja sin verksamhet förrän ett visst villkor har uppfyllts, ska den tid som anges i första stycket räknas från den tidpunkt då villkoret är uppfyllt. Föreningen får inte registreras . Paragrafen innehåller bestämmelser om registrering av en ekonomisk förening. Den motsvarar delvis 2 kap. 3 § första och andra styckena i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 84 f.). Över- vägandena finns i avsnitt 6.2. Enligt första stycket gäller, liksom , ett krav på att föreningen ska anmälas för registrering från bildandet. Tiden räknas från det att samtliga de moment som enligt 1 § krävs för bildandet är fullbordade. Sexmånadersfristen ska enligt andra stycket i en viss situation räknas från en senare tidpunkt än den som gäller enligt huvudregeln i första stycket. Även detta har en motsvarighet i gällande rätt. Stycket blir tillämpligt om det i samband med föreningsbildningen har bestämts att föreningen ska börja sin verksamhet först sedan ett visst villkor har uppfyllts. Registreringsanmälan behöver då inte göras förrän villkoret är uppfyllt, och registrering får inte göras förrän efter villkorsuppfyllelsen. Till skillnad från den hittillsvarande föreningslagen förutsätts dock att sådana villkor tas med i stadgarna. Om ett motsvarande villkor i stället har lagts fast genom ett stämmobeslut, påverkar detta inte den frist inom vilken registreringsanmälan ska göras. Föreningen får rättskapacitet först genom registreringen och kan som huvudregel inte rättshandla (se dock 4–6 §§). 3 § Frågan om föreningens bildande faller, om 1.en anmälan för registrering inte har gjorts inom den tid som anges i 2 §, eller 2.Bolagsverket genom ett beslut som har fått laga kraft har avskrivit ett ärende om sådan registrering eller vägrat registrering. Om frågan om föreningens bildande har fallit, ska inbetalda medlems- insatser, förlagsinsatser och medlemsavgifter och uppkommen avkast- ning genast betalas tillbaka. Vid återbetalningen får avdrag göras för kostnader för åtgärder enligt 4 § tredje meningen. Styrelseledamöterna ansvarar solidariskt för återbetalningen. Paragrafen reglerar när frågan om föreningens bildande faller på grund av utebliven eller vägrad registrering m.m. Den motsvarar 2 kap. 3 § tredje stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 85). Övervägandena finns i avsnitt 6.2. I förhållande till den hittillsvarande föreningslagen klargörs i andra stycket vilka slag av insatser och avgifter som ska återbetalas, om frågan om registrering faller. Styrelseledamöterna har ett solidariskt ansvar för återbetalningen. I 10 kap. 1 § finns en definition av begreppet medlemsinsats. Begrep- pet förlagsinsats definieras i 11 kap. 1 §. Rättshandlingar före registreringen av föreningen 4 § har registrerats i föreningsregistret kan den inte förvärva rättigheter eller ta på sig skyldigheter. Den kan inte heller föra talan vid domstol eller någon annan myndighet. Styrelsen kan dock för föreningens räkning föra talan i mål som rör föreningens bildande och vidta andra åtgärder för att kräva in medlemsinsatser, förlagsinsatser och medlemsavgifter. Paragrafen innehåller bestämmelser om rättshandlingar som vidtas före föreningens registrering i föreningsregistret. Den motsvarar 1 kap. 2 § andra stycket och 2 kap. 4 § första stycket i den hittillsvarande förenings- lagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 79 f. och 86). Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Styrelsen har en möjlighet att även före registreringen i vissa avse- enden rättshandla för föreningens räkning. I förhållande till den hittills- varande föreningslagen klargörs i paragrafen att styrelsen före re- gistreringen kan agera för att kräva in samtliga insatser och vissa slag av avgifter. 5 § Om det uppkommer en skyldighet genom någon åtgärd som vidtas i föreningens namn före registreringen, ansvarar de som har deltagit i åtgärden eller i beslutet om åtgärden solidariskt för skyldigheten. Genom registreringen övergår ansvaret på föreningen, om skyldigheten har uppkommit efter det att föreningen bildades. Paragrafen reglerar ansvaret för skyldigheter som uppkommer genom någon åtgärd som vidtas i föreningens namn före registreringen. Den motsvarar 2 kap. 4 § andra stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 86). Övervägandena finns i avsnitt 6.2. 6 § Om det sluts avtal för föreningens räkning före registreringen gäller följande. En avtalspart som vid avtalsslutet inte kände till att föreningen inte var registrerad får frånträda avtalet så länge föreningen inte har registrerats. En avtalspart som kände till att föreningen inte var re- gistrerad får, om inte något annat har avtalats, frånträda avtalet endast om frågan om föreningens bildande har fallit enligt 3 §. Paragrafen anger det som gäller i fråga om avtal som har ingåtts för för- eningens räkning före registreringen. Den motsvarar 2 kap. 4 § tredje stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 86). Övervägandena finns i avsnitt 6.2. 2017/18:185 3 kap. Föreningens stadgar 1 § Föreningens stadgar ska innehålla uppgifter om 2.den ort i där föreningens styrelse ska ha sitt säte, 3.den verksamhet som föreningen ska bedriva, 4.vilken obligatorisk insats som varje medlem ska delta med, hur in- satsen ska fullgöras och i vilken utsträckning som en medlem får delta i föreningen med en överinsats, 5.antalet, eller lägsta och högsta antalet, styrelseledamöter, revisorer och eventuella suppleanter och tiden för deras uppdrag, 6.hur en föreningsstämma ska sammankallas, 7.de ärenden som ska förekomma på en ordinarie föreningsstämma, 8.den tid som föreningens räkenskapsår ska omfatta, 9.grunderna för hur föreningens vinst ska fördelas, och 10.hur föreningens återstående tillgångar ska fördelas när föreningen upplöses. Paragrafen reglerar, tillsammans med 2 och 3 §§, det som ska anges i för- eningens stadgar. Den motsvarar delvis 2 kap. 2 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 83, prop. 1996/97:163 s. 42 och prop. 2015/16:4 s. 214). Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Uppräkningen i paragrafen avser de uppgifter som är obligatoriska, dvs. sådant som alltid ska anges i stadgarna för en ekonomisk förening. Den kompletteras av 2 och 3 §§, som ställer krav på vissa uppgifter i stadgarna i särskilt angivna fall. I övriga kapitel finns det dessutom ett flertal bestämmelser om att den förening som vill utnyttja vissa särskilda möjligheter som lagen erbjuder ska ta in bestämmelser om det i sina stad- gar (se t.ex. 1 kap. 8 § om investerande medlemmar, 6 kap. 6 § om post- röstning, 6 kap. 41 § om fullmäktige och 10 kap. 3 § om insatsemission). Därutöver finns det möjlighet att ta in ytterligare bestämmelser i stad- garna, under förutsättning att bestämmelserna inte strider mot tvingande regler eller föreningsrättsliga principer. Om en viss fråga regleras i lagen, får en avvikande reglering tas in i stadgarna endast om lagen uttryckligen medger det. Första och andra punkterna, som avser firma och säte, överensstäm- mer med gällande rätt. Enligt tredje punkten ska det i stadgarna anges vilken verksamhet som föreningen ska bedriva, t.ex. ”försäljning av livsmedel till medlem- marna”. Om föreningen ska bedriva flera slag av verksamheter, ska samt- liga anges. Till skillnad från gällande rätt finns det inget krav på att en upp- gift om ändamålet med föreningens verksamhet ska finnas i stadgarna. Fjärde punkten avser insatsskyldigheten för medlemmarna. Den mot- svarar den hittillsvarande regleringen. I 10 kap. 1 § definieras de olika former av medlemsinsatser som kan finnas i en ekonomisk förening. Även femte punkten, som behandlar antalet föreningsfunktionärer av olika slag och deras mandattider, motsvarar den hittillsvarande reglerin- gen. I 7 och 8 kap. finns ytterligare bestämmelser om styrelseledamöter respektive revisorer och om hur dessa funktionärer utses. Enligt sjätte punkten ska det i stadgarna anges hur kallelse till för- eningsstämma ska ske, t.ex. genom vanlig post eller annonsering. I mot- sats till den hittillsvarande föreningslagen behöver det i stadgarna inte anges inom vilken tid som föreningsstämman ska sammankallas och hur andra meddelanden till medlemmar och fullmäktige än kallelser ska skickas. Ingenting hindrar dock att frågorna ändå regleras i stadgarna, inom de ramar som lagen medger. Sjunde punkten ställer krav på att det i stadgarna ska anges vilka ären- den som ska förekomma på föreningsstämman. Enligt åttonde punkten ska tiden för föreningens räkenskapsår anges. Båda dessa punkter överensstämmer med den hittillsvarande regleringen. I nionde punkten, som också motsvarar den hittillsvarande lagen, före- skrivs att stadgarna ska ange grunderna för hur föreningens vinst ska för- delas. Det följer av grundläggande associationsrättsliga principer att utgångspunkten ska vara att vinsten kommer medlemmarna till godo. Det finns emellertid inget som hindrar att det i stadgarna anges att vinsten, helt eller delvis, ska komma andra än medlemmarna till del. En förut- sättning är dock att föreningens huvudsakliga syfte att främja medlem- marnas ekonomiska intressen inte åsidosätts. Det finns inte heller något som hindrar att det i stadgarna bestäms att vinsten inte ska delas ut utan regelmässigt användas för att konsolidera verksamheten. Om vinsten ska delas ut till medlemmarna, ska det anges vilka grunder som ska tillämpas vid fördelningen mellan medlemmarna. Enligt tionde punkten ska stadgarna ange hur föreningens återstående tillgångar ska fördelas vid föreningens upplösning. Också detta överens- stämmer med gällande rätt. En vanlig sådan stadgebestämmelse är att tillgångarna ska fördelas mellan befintliga medlemmar. Då ska det av stadgarna också framgå enligt vilka grunder som fördelningen ska ske. Det är också möjligt att i stadgarna ange att tillgångarna, helt eller delvis, ska tillfalla någon utomstående. En förutsättning är då att stadgebestäm- melsen inte leder till att föreningens huvudsakliga syfte att främja med- lemmarnas ekonomiska intressen åsidosätts. 2 § Om det ska förekomma regelbundna avgifter till föreningen eller avgifter till föreningen som är beroende av särskilda avgiftsbeslut (med- lemsavgifter), ska stadgarna innehålla en uppgift om medlemsavgifternas belopp eller de högsta belopp som avgifterna får bestämmas till. Om det i föreningen ska förekomma särskilda inträdesavgifter för att utjämna skillnaden mellan den obligatoriska insatsen och en andels värde, ska det anges i stadgarna. Paragrafen reglerar det som ska anges i stadgarna i fråga om vissa avgifter. Den motsvarar delvis 2 kap. 2 § första stycket 5 i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 83 och prop. 2015/16:4 s. 214). Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Första stycket behandlar medlemsavgifter. Med medlemsavgift avses en avgift som utan vidare följer med medlemskapet i föreningen och som antingen ska betalas regelbundet enligt bestämmelser i stadgarna eller tas ut efter särskilda stämmobeslut. Stycket innebär inte någon nyhet i för- hållande till den hittillsvarande regleringen. 2017/18:185 Andra stycket saknar motsvarighet i den hittillsvarande föreningslagen. Det avser sådana särskilda avgifter som tas ut av en ny medlem för att utjämna skillnaden mellan den obligatoriska insatsen och det ekonomiska värdet på medlemmens andel (inträdesavgifter). Avgiften kan ses som en ersättning för det mervärde utöver insatsens nominella värde som den nya medlemmen får av att bli medlem i föreningen. För att sådana inträdesavgifter ska få tas ut måste det finnas bestämmelser om det i stadgarna. Inträdesavgifternas storlek behöver inte preciseras i stadgarna. Det kan dock vara lämpligt att ange hur avgifterna ska beräknas, men lagen kräver inte det. Det är i stället tillräckligt att det i stadgarna anges att inträdesavgifter av detta slag ska förekomma. Andra typer av avgifter, exempelvis administrativa avgifter och av- gifter som föreningen tar ut för varor och tjänster som erbjuds medlem- marna, behöver inte regleras i stadgarna. Det finns å andra sidan inte något hinder mot sådana bestämmelser i stadgarna. 3 § Om föreningen ska ha euro som redovisningsvaluta, ska det anges i stadgarna. I så fall ska stadgarna också innehålla en uppgift om att den insats som varje medlem ska delta med i föreningen ska vara bestämd i euro. Paragrafen ställer krav på vissa uppgifter i stadgarna om en förening väl- jer att ha euro som redovisningsvaluta. Den motsvarar 2 kap. 2 § tredje stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1999/2000:23 s. 107 f. och 227). Särskilda bestämmelser om ändring av stadgebestämmelser om redo- visningsvaluta finns i 9 §. Vem som beslutar om ändring av stadgarna 4 § Ett beslut om ändring av stadgarna fattas av föreningsstämman. Paragrafen anger att det är föreningsstämman som beslutar om ändring av stadgarna. Den motsvarar 7 kap. 34 § första meningen i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 138 och prop. 2015/16:4 s. 250). Bestämmelser om föreningsstämmans beslut finns i 6 kap. Anmälan och verkställighet av beslut om ändring av stadgarna 5 § Ett beslut om ändring av stadgarna ska genast anmälas för registre- ring i föreningsregistret. Beslutet får inte verkställas förrän det har re- gistrerats. Paragrafen innehåller bestämmelser om bl.a. anmälan för registrering av beslut om stadgeändring. Den motsvarar 7 kap. 50 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 138 och prop. 2015/16:4 s. 255). Verkställighet av beslut om stadgeändring som innebär lindrad insatsskyldighet 6 § Ett beslut som innebär att de obligatoriska insatserna minskas eller att medlemmarnas insatsskyldighet enligt stadgarna lindras på något annat sätt får inte verkställas förrän efter registreringen. I paragrafen behandlas verkställighet av beslut om stadgeändring som inne- bär lindrad insatsskyldighet. Den motsvarar 7 kap. 51 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 138 och prop. 2015/16:4 s. 255). I 10 kap. 1 § finns en definition av begreppet medlemsinsats. Verkan av beslut om stadgeändring mot en medlem som inte har samtyckt till ändringen 7 § Ett beslut om ändring av stadgarna får inte tillämpas mot en medlem som inte har samtyckt till ändringen, om 1. beslutet innebär att a) medlemmens rätt till föreningens tillgångar vid dess upplösning inskränks, b) medlemmens rätt att få ut ett belopp enligt 10 kap. inskränks, c) medlemmens rätt att gå ur föreningen försämras, d) medlemmens skyldighet att betala insatser eller avgifter till för- eningen ökas, eller e) medlemmens rätt till vinst inskränks, och medlemmen säger upp sitt medlemskap inom en månad från det att beslutet fattades eller, om beslutet fattades av fullmäktige, från det att medlemmen underrättades om beslutet. I ett sådant fall som avses i första stycket får medlemmen, oavsett vad som är bestämt i stadgarna, gå ur föreningen vid utgången av det räken- skapsår som slutar närmast efter uppsägningen. Vid utträdet har medlemmen de rättigheter som en medlem som har gått ur föreningen har enligt 10 kap. 11 § och 13 kap. 2 §. Paragrafen reglerar verkan av vissa beslut om stadgeändring mot en med- lem som inte har samtyckt till ändringen. Den motsvarar 7 kap. 48 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 140 och prop. 2015/16:4 s. 255). Regeringens tillstånd till ändring av stadgarna 8 § Om det i stadgarna på grund av lag eller annan författning eller efter regeringens medgivande har tagits in en bestämmelse enligt vilken en annan bestämmelse i stadgarna inte får ändras utan att regeringen har lämnat tillstånd till det, får inte heller den förstnämnda bestämmelsen ändras utan regeringens tillstånd. I paragrafen behandlas det fallet att det i stadgarna uppställs ett krav på regeringens tillstånd till ändring av stadgarna. Den motsvarar 7 kap. 49 § i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1986/87:7 s. 138 och prop. 2015/16:4 s. 255). 9 § Ett beslut om att införa eller ändra en sådan bestämmelse om redo- visningsvaluta i stadgarna som avses i 3 § får verkan från och med det 2017/18:185 räkenskapsår som börjar efter det att beslutet om ändring av stadgarna registreras. Efter ett beslut enligt första stycket ska stadgarnas uppgifter om insats- belopp ändras senast vid den första ordinarie föreningsstämman efter det att beslutet fick verkan. Paragrafen innehåller bestämmelser om byte av redovisningsvaluta. Den motsvarar 2 kap. 2 § fjärde stycket och 7 kap. 52 § första stycket i den hittillsvarande föreningslagen (jämför prop. 1999/2000:23 s. 227 f. och prop. 2015/16:4 s. 256). Av styrelsens ansvar för förvaltningen av föreningens angelägenheter följer att det ligger på styrelsen att lägga fram förslag om de stadge- ändringar som enligt andra stycket ska göras efter ett beslut om att införa eller ändra en bestämmelse om redovisningsvaluta. Öppenhet för nya medlemmar 1 § En ekonomisk förening ska vara öppen för nya medlemmar, om inte något annat följer av 2 §. Paragrafen innehåller, tillsammans med de närmast följande paragrafer- na, bestämmelser om rätten till medlemskap i en ekonomisk förening. Den saknar motsvarighet i den hittillsvarande föreningslagen (jämför dock prop. 1951:34 s. 101 f. och prop. 1986/87:7 s. 87). Övervägandena finns i avsnitt 7.1. I paragrafen kommer den s.k. öppenhetsprincipen till uttryck. Principen innebär att en ekonomisk förening som utgångspunkt är skyldig att anta nya medlemmar. En ekonomisk förening ska vara en öppen association på så sätt att nya medlemmar har rätt att ansluta sig och att antalet medlemmar kan variera utan att stadgarna behöver ändras. Detta är en grundläggande princip inom föreningsrätten. Öppenhetsprincipen är emellertid inte absolut. I 2 § anges på vilka grunder som en förening kan neka någon medlemskap i föreningen. Dessa vägransgrunder är uttömmande. Om inte någon av dem föreligger, är föreningen skyldig att bevilja sökanden medlemskap.