prop · H50375 · 2018-03-13 00:00:00 — till att sjöfarten binds samman mer effektivt med järnvägs- och vägtransporter, att regeringen ska arbeta för att genomförandet av de nya svavelreglerna blir så kostnadseffektivt som möjligt och att regeringen bör återkomma till med förslag på införande av ett system med tonnageskatt (bet. 2013/14:TU20 s. 76 f.) och därmed bifallit motion 2013/14:T16 yrkande 9. om direktiv till åtgärdsplanering. uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029. direktiven för uppdraget underströk regeringen att bl.a. ett trafik- slagsövergripande perspektiv skulle vara en utgångspunkt för uppdraget liksom regeringens proposition Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) där regeringen är tydlig med sin ambition om att långväga gods ska flyttas från väg till järnväg och sjöfart. även en beskrivning av hur de hamnar som tidigare pekat ut som centrala för godstransporter kan vara vägledande för framtida satsningar och prioriteringar av infrastrukturen. sitt förslag till ny nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029 . med uppdraget har tillämpat ett trafikslagsövergripande perspektiv och till grund för sitt planförslag genomfört tillstånds- och bristanalyser med ett trafikslagsövergripande perspektiv i såväl ett nationellt och internationellt perspektiv som i ett regionalt perspektiv. Beskrivningen omfattar nationella stamvägar, statliga järnvägar samt farleder som kopplar till övergripande hamnar och stomhamnar i TEN-T (det transeuropeiska transportnätet). Bristbeskrivningen har enligt Trafik- verket varit en grund för prioriteringen av åtgärder i planförslaget och anger att ”På så sätt har ett större fokus kunnat läggas på den lokala, regionala och nationella funktion varje enskild åtgärd har utifrån ett helhetsperspektiv. Inom speciellt järnvägs- och sjöfarts- området kan detta synsätt vara avgörande för att uppnå en effektiv systemfunktion.” Ärendet bereds vidare med inriktning om att avslutas i samband med att regeringen fattar beslut om att fastställa nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029 . Nationellt har få överträdelser mot de nya svavelreglerna noterats inom ramen för Transportstyrelsens tillsyn. (Miljö- departementet) pågår beredning av ett förslag till ett mer effektivt sanktionssystem för överträdelser av svavelreglerna. Ärendet bereds vidare. trädde ett nytt tonnagebeskattningssystem i kraft (prop. 2015/16:127, bet. 2016/17:SkU6, rskr. 2016/17:6). Kvalificerade rederier kan nu välja mellan vanlig bolagsbeskattning och tonnage- beskattning. Syftet med att införa tonnagebeskattning är att öka andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan. Följande punkt är inte slutbehandlad: 9. 2013/14:223, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (N 64), 2015/16:75 (N 33) och 2016/17:75 (N 28). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om redovisningscentraler för taxi*: när det gäller b: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om att den nuvarande möjligheten att bevilja taxameterundantag bör upp- hävas (bet. 2013/14:TU18 s. 15 f.) och därmed bifallit proposition 2013/14:223 punkt 2 och motionerna 2013/14:T11, 2013/14:T12 yrkande 1 och 2013/14:T13 yrkandena 1 och 2 samt delvis bifallit proposition 2013/14:223 punkterna 1 och 3. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. utreda och eventuellt lämna förslag på en obligatorisk användning av taxameterutrustning i taxifordon utan möjlighet till dispens (dir. 2015:81). beslutade regeringen att uppdraget skulle redovisas i stället för (dir. 2016:27). Utredningen avslutade sitt arbete i och med överlämnandet av betänkandet Taxi och samåkning – , och i övermorgon (SOU 2016:86) . Utredningen föreslår bl.a. att möjligheten till undan- tag från kravet att ett taxifordon får användas i taxitrafiken endast om det är försett med taxameterutrustning tas bort. Betänkandet remitterades med sista svarsdag . Regeringen har för avsikt att i närtid lämna förslag till om ändringar av lagstiftningen om taxitrafik. Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 1 b. Sanktionsavgift för överträdelse av cabotagebestämmelserna 2013/14:234, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (N 66), 2015/16:75 (N 34) och 2016/17:75 (N 29). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om beställaransvar*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om att se över det nuvarande beställaransvaret (bet. 2014/15:TU2 s. 18 f.) och därmed bifallit motio- nerna 2013/14:T18 yrkande 3 och 2014/15:37 yrkande 2. 2015 uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att se över om den nuvarande regleringen av beställaransvar skapar tillräckliga förut- sättningar för ordning och reda i transportbranschen. lämnade Transportstyrelsen en delredovisning av uppdraget (N2016/02111/MRT). För den del av uppdraget som gäller beställar- ansvar innebar regeringens beslut att en slutredo- visning om möjligt skulle ske . att Transportstyrelsen gjorde bedömningen att frågan behöver utredas ytterligare, valde myndigheten att inte lämna en slutredovisning utan redogör i stället för vad som har framkommit i utredningen. lämnade Transportstyrelsen ytterligare en delrapport om beställaransvar (N2016/06488/MRT). bl.a. att medvetenheten och kunskapen om de aktuella reglernas utformning behöver säkerställas hos berörda myndigheter. slutredovisades och slutredovisningen remitterades Regeringen har för avsikt att i närtid lämna förslag till om ändringar av beställaransvaret. Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 3. Åtgärder vid hindrande av fortsatt färd 2013/14:256, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (N 67), 2015/16:75 (N 35) och 2016/17:75 (N 30). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om beslut om omhändertagande och klampning*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att utreda möjligheterna att dels låta de föreslagna åtgärderna vid hindrande av fortsatt färd bestå i än , dels låta en polisman eller en tulltjänsteman besluta om klampning (bet. 2014/15:TU3 s. 17 f.) och därmed bifallit motionerna 2013/14:T18 yrkande 6, 2014/15:44 yrkande 2, 2014/15:46 yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:48. uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att i nära samråd med och följa upp de nya bestämmelser gällande cabotagetransporter, åtgärder vid hindrande av fortsatt färd och obligato- risk prisuppgift vid taxiresor som har trätt i kraft . styrelsen skulle i det sammanhanget utreda möjligheterna att låta åtgärder vid hindrande av fortsatt färd bestå än samt låta en polisman eller en tulltjänsteman besluta om klampning (dvs. beslut om att förse fordon med mekanisk, elektronisk eller annan lås- lämnade Transportstyrelsen en delredo- visning av uppdraget och en slutredovisning lämnades (N2016/02111/MRT). Därefter har promemorian Förbättrade möjligheter att besluta och verkställa vissa sanktioner på yrkestrafikområdet (N2017/06846/MRT) utarbetats inom . Regeringen har för avsikt att överlämna en proposition till med förslag om ändringar i lagen (2014:1437) om hindrande av fortsatt färd. Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 2. 2014/15:16, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 41) och 2016/17:75 (N 33). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om livsmedelskontroll*: har tillkännagett för rege- ringen som sin mening vad utskottet anför om att ge Statskontoret i uppdrag att se över alternativa modeller för livsmedelskontroll i syfte att stärka dialoginslagen och i högre grad undvika förelägganden (bet. 2014/15:MJU3 s. 21 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:2974 yrkande 11. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att utveckla livsmedelskontrollen. Hur livsmedelskontrollen genomförs har stor betydelse för den enskilde livsmedelsföretagaren. Utgångspunkten är att kontrollen ska ge företagen likvärdig, rättssäker, effektiv och ändamålsenlig kontroll. Åtgärderna, som redovisas nedan, har även bäring på punkt 18 om regelförenkling. Statskontoret har på uppdrag av regeringen utvärderat avgiftsfinansieringen av den offentliga livsmedels- kontrollen. Uppdraget redovisades 2015 och remissbehandlades. Stats- kontorets slutsatser från detta uppdrag har lett till flera initiativ från regeringen och . har bl.a. ytterligare utrett förslaget om efterhandsdebitering för att öka legitimiteten för avgifterna och livsmedelskontrollen och inkom med en hemställan till regeringen beträffande införandet av obligatorisk efterhandsdebitering. Också som en följd av Statskontorets rapport gav regeringen i uppdrag att se över den modell som utgör grunden för bedömning av kontrollbehov och avgifter. Uppdraget lämnades med syfte att öka förståelsen för den kontroll som kontroll- myndigheterna utför och avgifterna kopplade till denna kontroll samt för att skapa förutsättningar för en enhetligare tillämpning av modellen. har tagit fram en förenklad modell i dialog med representanter från kontrollmyndigheterna och livsmedelsbranschen. Förslaget kommer att remitteras . Regeringen gav vidare Statskontoret i uppdrag att bl. a. kartlägga vad som påverkar genomförandet av livsmedelskontrollen i kommuner vars livsmedelskontroll uppvisar påtagliga brister och lämna förslag på hur problemen kan lösas på ett kostnadseffektivt sätt, i syfte att öka likvärdigheten i kontrollen. I uppdraget ingick också att överväga om den statliga styrningen behöver förändras och t.ex. möjligheterna till en ökad samverkan kommuner emellan. Rapporten har remissbehandlats . fick 2017 också i uppdrag att redovisa hur arbetet för att göra det enklare att starta och driva livsmedelsföretag, med särskilt fokus på åtgärder som underlättar för företagen att göra rätt, liksom hur myndighetens arbete med service, effektivitet och bemötande, ska Ett flertal åtgärder redo- visades, bl.a. utveckling av digitala verktyg riktade till både inspektörer och företagare och ökad samverkan kontrollmyndigheter emellan. likvärdig kontroll bidrar till att skapa en förutsägbar kontroll för företag i Inom ramen för livsmedelsstrategin har regeringen gett i uppdrag att –2019 utveckla stödet till den offentliga livsmedelskontrollen i landet genom kompetens- höjande åtgärder och stödjande verktyg vid genomförande av den I anslutning till det ska regelbundet redovisa hur verket –2019 planerar att utvärdera effekterna av arbetet med att utveckla livsmedelskontrollen och göra den mer likvärdig över hela landet. Landets kontrollmyndigheter arbetar efter en nationell kontrollplan för Ett av de övergripande målen är att verksamhets- utövarna i livsmedelskedjan får råd, service och kontroll med helhetssyn som underlättar deras eget ansvarstagande. myndigheterna angett att verksamhetsutövarna har tilltro till myndig- heternas övervakning, kontroll, rådgivning och andra insatser och upplever dessa meningsfulla, samt att det ska vara lätt att göra rätt. Regeringen följer myndigheternas arbete. behandlingen av tillkännagivandet i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5.3). Ärendet bereds vidare. Punkt 18 om regelförenkling*: har tillkännagett för rege- ringen som sin mening vad utskottet anför om att ge ett särskilt uppdrag att i konsumenternas intresse arbeta för att säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor bör ut- formas så att företagande inom livsmedelssektorn underlättas (bet. 2014/15:MJU3 s. 50) och därmed bifallit motion 2014/15:2974 yrkande Förordningen (2009:1426) med instruktion för ändrades genom ett tillägg i 2 § 5 som innebär att myndigheten ska underlätta och skapa goda förutsättningar för före- tagande i livsmedelssektorn. Ändringen trädde i kraft Regeringen följer i dialogen med myndigheten hur förtydligandet i har tillsammans med Statens jordbruksverk och genomfört en s.k. förenklingsresa inriktad mot livsmedelsindustrin för att från företag i olika sektorer inhämta förslag som gör det enklare för företagen. fick 2017 i uppdrag att redovisa hur arbetet för att göra det enklare att starta och driva livsmedelsföretag, med särskilt fokus på åtgärder som underlättar för företagen att göra rätt, liksom hur myndighetens arbete med service, effektivitet och bemötande ska fortsätta. Ett flertal åtgärder redovisades, bl.a. utveckling av digitala verktyg riktade till både inspektörer och företagare och ökad samverkan Det pågår ett aktivt arbete för förenkling vid myndigheten och regeringen följer utvecklingen i arbetet. bör frågan kunna vara slutbehandlad. har informerats om behandlingen av tillkännagivandet i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5.3). Ärendet bereds vidare. Punkt 19 om kartläggning av livsmedelsföretagens myndighets- kontakter*: I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5.3) utvecklade regeringen hur tillkännagivandet om kartlägg- ning av livsmedelsföretagens myndighetskontakter tillgodosetts. Punkt 19 är slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 och 18. Motioner från allmänna motionstiden , bet. 2014/15:TU5 redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 42) och 2016/17:75 (N 34). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om infrastruktur och förutsättningar för cykling*: har tillkännagett för regeringen som sin mening att regeringen bör ta fram en nationell cykelstrategi som beaktar vad utskottet anför om bl.a. en sammanhängande cykelinfrastruktur och att cykeln bör betraktas som ett eget transportsätt (bet. 2014/15:TU5 s. 11 f.) och därmed delvis bifallit motionerna 2014/15:25 yrkandena 1 i denna del och 2–5, 2014/15:123, 2014/15:239, 2014/15:607 yrkande 1, 2014/15:753, 2014/15:827, 2014/15:1359, 2014/15:1844, 2014/15:1985 yrkandena 1, 5 och 6, 2014/15:2318 yrkande 11 och 2014/15:2587 yrkande 13. I budget- propositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 22 s. 69) angav regeringen att den gör en tvåårig satsning på cykelfrämjande åtgärder. Med anledning av detta förslog regeringen i propositionen att anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer skulle ökas med 2016 och 2017. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:98). Medlen har använts bl.a. till nya och kompletterande cykelvägar samt cykel- främjande åtgärder exempelvis i form av planskilda korsningar för gång- och cykeltrafik i anslutning till resecentrum. uppdrog regeringen åt att ta fram en kunskapssammanställning om varför barns och ungas cyklande minskar. I uppdraget ingår att lämna förslag till insatser inom olika områden med inriktning mot att stötta olika berörda aktörer som kan främja ett ökat och säkert cyklande bland barn och unga. Regeringen beslutade om en nationell strategi för ökad och säker cykling (N2015/07365/TS m.fl.). Strategin ger uttryck för regeringens ambitioner inom cykling och den ska fungera som en plattform för det fortsatta gemensamma arbetet. Strategin kommer att både följas upp och vidareutvecklas. I anslutning till arbetet med cykelstrategin har regeringen fattat beslut om ett antal uppdrag för en ökad och säker cykling. uppdrog regeringen åt Trafikanalys att ta fram en enhetlig metod för systematiska mätningar av cykeltrafik på lokal och regional nivå samt att formulera möjliga målsättningar för ökad cykling på nationell nivå. att fördela till ideella organisationer för informations- och utbildningsinsatser som främjar ökad och säker cykling. Regeringen lämnade ytterligare två uppdrag inom cykelområdet. har i uppdrag att ta fram en samling med lärande exempel från kommuner och andra aktörer som lyckats föra in cykling i samhällsplaneringen på ett framgångsrikt sätt. Vidare har i uppdrag att analysera och beskriva de främsta behoven inom cykelforskningen samt att ta fram förslag till hur cykelforskningen kan samordnas och stärkas. fick i uppdrag att dels ta fram informations- och utbildningsmaterial för ökad cykling, dels inom ramen för arbetet med det nationella cykelrådet följa upp utvecklingen inom cykling. Regeringen uppdrog även åt att kartlägga och sammanställa det pågående arbetet inom turism- och rekreationscykling. Regeringen har beslutat om stöd till Kommuner och Landsting för utvecklingsarbete för beteendepåverkande insatser som främjar cykling. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22 avsnitt 3.6.7) föreslog regeringen att medel skulle avsättas för att inrätta ett nationellt med Statens väg- och transportforskningsinstitut (VTI) som administrativ värd. att kunna samla forskning och utbildning inom cykling. föreslogs uppgå till –2021. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:TU1, rskr. 2017/18:104). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22 avsnitt 3.5.2 s. 26–27) konstaterade regeringen att det aktuella tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. Punkt 2 om trafikregler för cykling*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med en redogörelse för regeländringar för att främja cykeltrafik i städer och inom ramen för detta pröva möjligheten till regeländringar för att göra det möjligt för cyklister att använda körbana även i de fall där cykelbana finns (bet. s. 15 f.) och därmed delvis bifallit motionerna 2014/15:25 yrkande 1 i denna del och 2014/15:607 yrkande 7. departementet) har gjort en översyn av regler med betydelse för cykling. Promemorian Cykelregler offentliggjordes som cykelstrategin presenterades och har därefter remitterats. promemorian föreslås ett antal förslag till förordningsändringar, bl.a. möjligheten för cyklister att använda körbana även då det Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 2. Motioner från allmänna motionstiden , bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 34) och 2016/17:75 (N 35). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 9 om kameraövervakning av vilt*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om kameraövervakning av vilt och har därmed bifallit motion 2014/15:2974 yrkande 16 och delvis bifallit motionerna 2014/15:460, 2014/15:2130, 2014/15:2543 yrkande 5, 2014/15:2628 och 2014/15:2977 yrkande 11. Jaktlagsutred- ningen lämnade delbetänkandet Vildsvin och viltskador – om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt (SOU 2014:54). Betänkandet har remitterats. togs en kompletterande promemoria fram inom . Regeringen lämnade proposition 2015/16:199 Vildsvin och viltskador till . I propo- sitionen konstateras att det inte finns förutsättningar att gå vidare med förslaget att ersätta tillståndsplikten med ett anmälnings- förfarande, men att regeringen avser att överväga frågan vidare inom ramen för en översyn av kameraövervakningslagen. I tilläggsdirektiv (dir. 2016:549) till Utredningen om kameraövervakning – brottsbekämp- ning och integritetsskydd (Ju 2015:14) fick utredaren i uppdrag att under arbetet analysera hur en anpassning av kameraövervakningslagen till EU:s nya dataskyddsreglering förhåller sig till förslag om kameraövervakning av vildsvinsåtlar. Kameraövervaknings- utredningen lämnade sitt betänkande och betänkandet har remissbehandlats. Frågan bereds i och en lagrådsremiss planeras . har informerats om behandlingen av tillkännagivandet i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5.3). Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 9. Motioner från allmänna motionstiden , bet. 2014/15:TU7 redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 45) och 2016/17:75 (N 36). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om en strategi för luftfarten*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anfört om att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram . I skrivelse 2016/17:75 redogjorde regeringen för att regeringen beslutat om en svensk flygstrategi och gjorde bedöm- ningen att tillkännagivandet därmed var slutbehandlat. I konstitutions- utskottets betänkande med anledning av regeringens skrivelse (bet. 2016/17:KU21) med ett särskilt yttrande från trafikutskottet anges det dock att det är otillfredsställande att regeringen har valt att redovisa tillkännagivandet som slutbehandlat. Regeringen lämnade därför i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22 s. 27) följande redogörelse. Flygstrategin innehåller sju fokusområden som adresserar de möjligheter och utmaningar som följer av samhälls- och omvärldsutvecklingen. Förutsättningarna för flyget i ska förbättras som flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. Flygstrategin tar upp bl.a. betydelsen av ett hållbart flygresande, rättvisa villkor och sund konkurrens, betydelsen av att utveckla flygplats som nav och storflygplats samt ökad export av svenska varor och bör flygstrategin ses i ett bredare perspektiv eftersom ambitionen är att den ska ge synergier tillsammans med strategier och initiativ på andra politikområden. Flygstrategin vägleder det fortsatta arbetet inom luftfartsområdet. Regeringen konstaterade i budgetproposi- tionen att tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. av budgetpropositionen konstaterade trafikutskottet att det inte delar regeringens uppfattning att tillkännagivandet är slutbehandlat utan ser behov av att återigen tillkännager för regeringen att det behövs en flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och att säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet (bet. 2016/17:TU1). enlighet med utskottets förslag om ett nytt tillkännagivande (rskr. 2017/18:104), se N 88. Punkt 5 om Transportstyrelsens avgifter för tillsyn*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anfört om att se över möjligheterna för flygbranschen att bära kostnaderna för tillsyn (bet. 2014/15:TU7 s. 27 f.) och därmed delvis bifallit motionerna 2014/15:840 och 2014/15:2318 yrkande 17. ringen åt Transportstyrelsen att följa upp tillämpningen av bemyn- diganden för vissa offentligrättsliga avgifter. Transportstyrelsens regleringsbrev beslutat att vissa obalanser som ackumulerats från bruttoredovisade avgifter med krav på full kostnadstäckning inte behöver beaktas vid framtida avgiftssättning. Vidare beslutade regeringen om förordningsändringar som bemyndigar Transportstyrelsen att frångå kravet på full kostnads- täckning på några områden inom luftfart och sjöfart. tionen (prop. 22 s. 86) konstaterar regeringen att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. Se även N 48 rskr. 2015/16:98. Motioner från allmänna motionstiden , bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 46) och 2016/17:75 (N 37). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om insatser mot alkohol vid bilkörning*: har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen med skyndsamhet bör se över frågan om hur ett införande av s. 17 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:1521 samt delvis bifallit motion 2014/15:1295 yrkande 1. verket ett regeringsuppdrag genom rapporten kontroll i hamnar (N2015/07637/MRT). Rapporten har tagits fram i samråd med Transportstyrelsen, , , Rapporten och den fortsatta beredningen av ärendet diskuterades på ett dialogmöte med myndigheterna . uppdrog regeringen åt att förbereda införandet av anläggningar för nykterhetskontroll, s.k. alkobommar, i tre till fem hamnar som bedöms lämpliga för detta (N2016/02791/MRT). Ursprung- ligen skulle uppdraget ha redovisats , men efter en hemställan från beslutade regeringen om förlängd tid för redovisning av uppdraget (N2016/06474/MRT). lämnade en redovisning av uppdraget (N2017/00706/MRT). Regeringen uppdrog åt att införa anläggningar för nykterhetskontroll i vissa hamnar. ska även föreslå hur mobila lösningar för automatisk nykterhetskontroll kan användas vid övriga hamnar och andra lämpliga platser i trafikmiljön. I propositionen Några frågor om alkolås (prop. 2017/18:63, s. 22) konstaterade regeringen att det aktuella tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. Motioner från allmänna motionstiden , bet. 2014/15:MJU9 redovisad, se skr.