prop · H503185 · 2018-03-20 00:00:00 — Eftersom denna möjlighet inte har kommit till användning vid mer än något enstaka tillfälle, finns det inte anledning att ta in den i den nya för- Enligt den hittillsvarande föreningslagen får en medlem uteslutas ur för- eningen på sådan grund som anges i stadgarna. Lagen ger alltså inte några närmare besked om under vilka förutsättningar som uteslutning får ske. öppenhetsprincipen följer dock att rätten till uteslutning inte kan vara Om det stod föreningen fritt att skönsmässigt utesluta medlem- mar, skulle rätten att inträda som medlem förlora sin betydelse. Regeringen anser att det finns ett värde i att det i lagen preciseras på vilka grunder medlemmar kan uteslutas ur föreningen. Det är naturligt att knyta an till de grunder som gäller för möjligheten att vägra medlemskap (se avsnitt Eftersom medlemmarnas deltagande är en förutsättning för en ekono- misk förenings existens, bör det vara möjligt att utesluta en medlem som inte längre deltar i föreningens verksamhet. Det är vidare en förutsättning för medlemskap att personen i fråga uppfyller de krav som med hänsyn till arten och omfattningen av föreningens verksamhet bör ställas på medlemmarna i Sådana krav kan t.ex. vara att en medlem ska vara bosatt inom ett visst område eller driva viss verksamhet. För att sådana krav ska kunna upprätthållas även efter medlemmens inträde är det nödvändigt att föreningen får utesluta den som inte längre uppfyller kraven. För att skydda föreningen och dess medlemmar måste en medlem vidare kunna uteslutas om han eller hon grovt har åsidosatt sina skyldigheter mot Det kan t.ex. handla om att medlemmen har uppträtt illojalt genom att avslöja viktiga företagshemligheter för en konkurrent eller spritt falska uppgifter om föreningen. Denna förutsättning för uteslutning, som nu föreslås föras in i lagen, anses gälla oberoende av om den anges i stadgarna eller inte (jämför t.ex. prop. 1986/87:7 s. 90 och Mallmén, och , Lagen om ekonomiska föreningar – en kommen- tar, 4 uppl., s. 133 med vidare hänvisningar). Det är mot denna bakgrund inte motiverat att kräva att det ska framgå av stadgarna att den som inte uppfyller sina skyldigheter mot föreningen Det bör vidare inte vara tillåtet för en förening att i stad- garna ange uteslutningsgrunder som går utöver de grunder som anges i En annan sak är att bedömningen av de krav som ställs på en med- lem måste göras med utgångspunkt i stadgarna. Enligt gällande rätt är det föreningsstämman som beslutar om uteslut- ning, om inte något annat har bestämts i stadgarna. Detta är enligt re- geringen en ändamålsenlig ordning som bör bestå. Också när det gäller frågan om som ett medlemskap i förekommande fall ska upphöra anser regeringen att nuvarande ordning bör bestå. gen ser alltså inte tillräckliga skäl att, som Juridiska fakultetsstyrelsen vid förordar, införa en lagregel om medlemmars rätt till utträde i hävningsliknande situationer, s.k. extraordinär upp- Det får, liksom , överlämnas till rättstillämpningen att av- göra om och under vilka förutsättningar sådan uppsägning får förekom- Hinder mot att vara styrelseledamot, verkställande direktör eller särskild firma- Regeringens förslag: En ekonomisk förening ska inte utan godtagbara skäl få utse någon till styrelseledamot som inte avser att ta del i styrel- En förening ska inte heller få utse en verkställande direktör som inte avser att utföra en verkställande direktörs uppgifter. Den som är underårig eller i konkurs eller som har förvaltare eller näringsförbud ska inte få vara styrelseledamot, verkställande direktör eller särskild firmatecknare. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Utredningen föreslår även att en förening inte ska få utse en person till särskild firmatecknare som inte avser att ta del i sådan verk- samhet som enligt föreningslagen ankommer på den särskilda firma- tecknaren (se slutbetänkandet s. 775). Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslagen eller har ingen invändning mot dem. Skälen för regeringens förslag: I den modernisering av förenings- lagen som genomfördes ingick en översyn av bestämmelserna om föreningens organisation (prop. 2015/16:4 s. 127 f.). Det gjordes ett antal ändringar i fråga om styrelsen och den verkställande direktören. ändringar följde i stor utsträckning utredningens förslag. ärendet behandlades dock inte utredningens förslag rörande s.k. målvak- ter, dvs. personer som utses till företrädare för en juridisk person utan att ha för avsikt att utföra de uppgifter som följer med uppdraget. därför anledning att ta ställning till det förslaget . Målvakter används i samband med ekonomisk brottslig- het och andra oegentligheter och kan innebära ett betydande problem för bl.a. de brottsbekämpande myndigheterna. Genom att sätta en målvakt som företrädare för ett företag blir det svårare att identifiera de personer som faktiskt kontrollerar den juridiska personen och utkräva ansvar av Regeringen ser allvarligt på detta och följer utvecklingen noga. behov kan det bli aktuellt med en översyn av reglerna. I aktiebolagslagen finns bestämmelser som syftar till att motverka användandet av målvakter. Enligt 8 kap. 12 § aktiebolags- lagen får ett bolag inte utan godtagbara skäl utse någon till styrelseleda- mot som inte har för avsikt att ta del i den verksamhet som styrelsen enligt lagen ansvarar för (se prop. 2000/01:150 s. 83 och 185 f.). 32 och 37 §§ samma lag finns motsvarande bestämmelser avseende en verkställande direktör och en särskild firmatecknare. reglerna om styrelseledamöter finns det avseende en verkställande direk- tör och en särskild firmatecknare ingen möjlighet att göra undantag från Bestämmelserna är straffsanktionerade (30 kap. 1 § tredje stycket i samma lag). Den som tar på sig ett uppdrag som företrädare bör ha för avsikt att ut- föra uppdraget, oavsett vilken typ av juridisk person som det är fråga om. 2017/18:185 Motsvarande bestämmelser bör därför tas in även i den nya förenings- lagen. Regeringen anser däremot inte att det finns något behov av sådana regler i fråga om särskilda firmatecknare för ekonomiska föreningar. Till skillnad från en styrelseledamot eller en verkställande direktör kan en särskild firmatecknare inte användas för att dölja föreningens verkliga ledning eller som målvakt för föreningens åtaganden i förhållande till tredje man. Liksom bör inte den som är underårig eller i konkurs eller som har förvaltare eller näringsförbud få vara styrelseledamot, verkställande direktör eller särskild firmatecknare. Också detta stämmer överens med det som gäller enligt aktiebolagslagen. 8.2Ändringar i styrelsens sammansättning och beträffande övriga föreningsfunktionärer Regeringens förslag: Ändringar i styrelsens sammansättning och ett beslut om att utse eller entlediga en verkställande direktör eller en sär- skild firmatecknare ska ha verkan först från den tidpunkt då anmälan om ändringen kommer in till eller från den senare tid- punkt som anges i det beslut som anmälan grundar sig på. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se slutbetänkandet s. 462). Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot det. Coompanion motsätter sig dock förslaget att ändringar i styrelsens sammansättning ska ha verkan först från den tidpunkt då anmälan om ändringen kommer in till Bolags- verket. och välkomnar där- emot förslaget. Förslaget i promemorian med utkast till lagrådsremiss: Överens- stämmer med regeringens förslag (se bilaga 7). Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot det. Några av dem, bl.a. , och Coompanion , motsätter sig det. Skälen för regeringens förslag: För aktiebolag gäller att ändringar i styrelsens sammansättning har verkan först från den tidpunkt då anmälan om ändringen kommer in till eller från den senare tidpunkt som anges i det beslut som anmälan grundar sig på (8 kap 13 § aktie- bolagslagen). Detsamma gäller i fråga om utseende och entledigande av en verkställande direktör och en särskild firmatecknare (8 kap. 33 och 38 §§ aktiebolagslagen). Någon motsvarande reglering finns inte i för- eningslagen. De nämnda bestämmelserna i aktiebolagslagen har kommit till för att motverka ekonomisk brottslighet och andra oegentligheter. Syftet är att försvåra för den som har varit registrerad som styrelseledamot, verkstäl- lande direktör eller särskild firmatecknare att undgå ansvar för det som har förekommit i bolaget genom att i efterhand påstå att han eller hon hade avträtt utan att detta hade an- mälts till . har den nämnda regleringen varit före- mål för kritik. Det har gjorts gällande att den inte är förenlig med allmän- Prop. 2017/18:185 na civilrättsliga principer om verkningar av uppdrag och att den inte innebär en ändamålsenlig lösning av det problem som den syftar till att komma till rätta med (se bl.a. Lagrådets yttrande i prop. s.1407 f.). Utredningen föreslår att en motsvarande reglering tas in i förenings- Bland annat Coompanion motsätter sig förslaget av ovan nämnda skäl. Regeringen har på ett principiellt plan förståelse för in- vändningarna. har det inte framkommit att regleringen i prak- tiken har inneburit några större problem eller lett till orimliga konse- kvenser. Det kan också noteras att utredningens förslag välkomnas sär- skilt av myndigheter med inblick i det brottsbekämpande arbetet. Enligt regeringens mening finns det inte anledning att i detta avseende behandla ekonomiska föreningar annorlunda än aktiebolag. Regeringen föreslår därför att det i den nya föreningslagen tas in motsvarande bestämmelser om när ändringar i styrelsens sammansättning får verkan som de som finns i aktiebolagslagen. Liksom i aktiebolagslagen bör bestämmelserna omfatta också verkställande direktörer och särskilda firmatecknare. Regeringens förslag: En ekonomisk förening ska för registrering i för- eningsregistret anmäla föreningens postadress och vem som har utsetts till styrelseledamot, styrelsesuppleant, styrelsens ordförande, verkställan- de direktör, vice verkställande direktör och särskild delgivningsmottaga- Vidare ska föreningen anmäla hur föreningens firma tecknas och vem som har firmateckningsrätt. Utredningens förslag: Överensstämmer i allt väsentligt med rege- Utredningen föreslår dock att det ska vara frivilligt att anmäla vem som har utsetts till styrelseordförande (se slutbetänkandet s. 789). Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna tillstyrker för- slagen eller har ingen invändning mot dem. bör vara obligatoriskt att anmäla vem som har utsetts till styrelseord- Skälen för regeringens förslag: Enligt 6 kap. 15 § i den hittillsva- rande föreningslagen är föreningen skyldig att anmäla vissa förhållanden för registrering i föreningsregistret. Utredningen föreslår att dessa anmäl- ningskrav ska bestå men att bestämmelserna i redaktionellt hänseende anpassas till utformningen av motsvarande bestämmelser i 8 kap. 43 § Utredningen anser dock att det, med hänsyn till intres- set av att undvika administrativa bördor, bör vara frivilligt att anmäla vem som utsetts till styrelsens ordförande. Regeringen anser däremot att det har ett värde att registret innehåller en uppgift om vem som är styrelseordförande och att det dessutom sak- nas anledning att i detta avseende göra skillnad mellan ekonomiska för- eningar och aktiebolag. Detta innebär sammanfattningsvis att föreningen för registrering i föreningsregistret bör ha en skyldighet att anmäla för- 2017/18:185 eningens postadress och vem som har utsetts till styrelseledamot, sty- relsesuppleant, styrelsens ordförande, verkställande direktör, vice verk- ställande direktör och särskild delgivningsmottagare. Vidare bör för- eningen vara skyldig att anmäla hur föreningens firma tecknas och vem som har firmateckningsrätt. 8.4Föreningsstämman bör besluta om ersättning till styrelseledamöterna Regeringens förslag: Föreningsstämman ska besluta om arvode och annan ersättning till var och en av styrelseledamöterna för deras upp- drag. I stadgarna får det göras möjligt att stämman i stället helt eller delvis beslutar om en klumpsumma till styrelseledamöterna. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslår inte att en förening i sina stadgar ska få göra undantag från kravet på att stämmans beslut ska avse arvode och an- nan ersättning till var och en av styrelseledamöterna (se slutbetänkandet Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslagen eller har ingen invändning mot dem. Skälen för regeringens förslag: Enligt 8 kap. 23 a § aktiebolagslagen är det stämman som beslutar om ersättning till var och en av styrelseleda- möterna. Vid införandet av paragrafen uttalade regeringen att syftet var att stärka och tydliggöra ägarnas inflytande i ersättningsfrågor (prop. 2005/06:186 s. 40 f.). I den hittillsvarande föreningslagen finns det inga bestämmelser om vem som ska besluta om arvode eller annan ersättning till en styrelsele- damot. Likväl anses det gälla att det endast är stämman som kan besluta om ersättning till styrelsen. Som utgångspunkt finns det i detta avseende inte heller anledning att göra någon skillnad mellan aktieägare och medlemmar i en ekonomisk förening. En bestämmelse motsvarande aktiebolagens reglering bör därför tas in i den nya föreningslagen. Den ekonomiska föreningen är en flexibel associationsform som an- vänds för både mindre verksamheter och stora företag med verksamhet på internationella marknader. I vissa mindre föreningar, t.ex. en föräldra- kooperativ förskola, består styrelsen ofta enbart av icke-professionella personer. I sådana föreningar kan det vara svårare att på förhand avgöra hur mycket tid en styrelseledamot kommer att lägga på styrelsearbetet eller att skapa ändamålsenliga ersättningsrutiner i enlighet med de nya lagreglerna. En möjlighet bör därför finnas för föreningar att i sina stad- gar ta in ett undantag från kravet på att stämmans ersättningsbeslut ska avse var och en av ledamöterna. Ett sådant undantag möjliggör alltså för stämman att besluta om en klumpsumma till styrelseledamöterna, som dessa sedan får fördela mellan sig utifrån t.ex. nedlagd arbetsinsats. En särskild förteckning över aktieinnehav Regeringens förslag: När en styrelseledamot och en verkställande direktör tillträder uppdraget ska de till föreningen anmäla sitt innehav av aktier i ett aktiebolag inom samma koncern som föreningen. Styrel- sen ska föra en särskild förteckning över de anmälda uppgifterna om aktieinnehav. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se slutbetänkandet s. 790). Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot det. Skälen för regeringens förslag: I den hittillsvarande föreningslagen ställs krav på att en styrelseledamot och en verkställande direktör ska an- mäla det aktieinnehav som de har i ett aktiebolag i samma koncern som föreningen ingår i. De anmälda uppgifterna ska föras in i aktieboken i det berörda bolaget (6 kap. 5 §). Ett av syftena med regeln är att uppgifterna om aktieinnehavet ska bli kända för bl.a. allmänheten och de anställda i koncernen (prop. 1986/87:7 s. 106 f.). En i huvudsak motsvarande regel finns i 8 kap. 45 § aktiebolagslagen. Utredningen föreslår att uppgifterna i stället ska tas in i en särskild för- teckning som föreningen ska föra. Förslaget innebär alltså att uppgifterna om ledningens aktieinnehav inom koncernen ska finnas samlade i en för- teckning hos föreningen. En sådan förteckning skulle föreningen vara skyldig att lämna ut till den som begär att få se den. Regeringen anser att utredningens förslag bättre än dagens ordning till- godoser informationsbehovet i fråga om ledningens aktieinnehav. Regler med den föreslagna innebörden bör därför tas in i den nya förenings- lagen. 8.6Särskilda frågor om styrelsen och andra ställföreträdare för föreningen Regeringens förslag: Om en styrelseledamot som enligt stadgarna ska utses av någon annan än föreningsstämman inte har utsetts, ska en ansökan om att utse en ersättare göras hos . En jävig styrelseledamot ska inte räknas som närvarande vid be- dömningen av om styrelsen är beslutsför. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslår att ansökan om utseende av en styrelseleda- mot ska göras hos allmän domstol (se slutbetänkandet s. 777 och 779 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslagen eller har ingen invändning mot dem. Skälen för regeringens förslag: Om en styrelseledamot som enligt stadgarna ska utses av någon annan än föreningsstämman inte har utsetts, ska allmän domstol efter en ansökan utse en ersättare. En sådan ansökan kan göras av bl.a. en medlem eller en styrelseledamot (6 kap. 2 § tredje stycket i den hittillsvarande föreningslagen). 2017/18:185 melser i 8 kap. 16 § aktiebolagslagen gäller att en sådan ansökan ska göras hos . Det finns inte något skäl att i detta avseende göra någon skillnad mellan aktiebolag och ekonomiska föreningar. Mot- svarande ordning bör därför gälla enligt den nya föreningslagen. I den hittillsvarande föreningslagen finns regler om att en styrelseleda- mot inte får handlägga en fråga som rör honom eller henne (6 kap. 10 §). Detsamma gäller enligt 8 kap. 21 § aktiebolagslagen. I aktiebolagslagen framgår därutöver uttryckligen att en jävig styrelseledamot inte räknas som närvarande vid bedömningen av om styrelsen är beslutsför. En mot- svarande bestämmelse bör tas in i den nya föreningslagen. Regeringen uttalade i propositionen Ny aktiebolagslag (prop. 2004/05:85 s. 312) att bestämmelserna i aktiebolagslagen om ställföreträdares kompe- tensöverskridande skulle ses över i ett senare skede (8 kap. 41 §). Bestäm- melser med motsvarande innehåll finns i den hittillsvarande föreningslagen. Regeringen konstaterar att det inte har framkommit att bestämmelserna har lett till några problem i praktiken. Intill dess att en samlad översyn av regleringen i detta avseende inom aktiebolagsrätten och föreningsrätten kommer till stånd, bör därför bestämmelserna i den hittillsvarande föreningslagen föras över till den nya föreningslagen utan ändringar i sak. Regeringens förslag: En ekonomisk förening ska ha minst en revisor. Revisorn ska ha den insikt i och erfarenhet av redovisning och eko- nomiska förhållanden som krävs för att fullgöra uppdraget. föreningar ska revisorn vara en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. En förening vars överlåtbara värde- papper är upptagna till handel på en reglerad marknad ska ha en auktoriserad revisor eller ett registrerat revisionsbolag som revisor. Revisorn ska utses av föreningsstämman, om det inte i stadgarna har bestämts att revisorn ska utses på något annat sätt. revisorn ska som utgångspunkt vara , men det ska vara möjligt att i stadgarna bestämma en mandattid som är längst . det också kunna anges flera alternativa mandattider för revisorn. En auktoriserad eller godkänd revisor ska vara skyldig att underrätta styrelsen och åklagare, om revisorn finner att det kan misstänkas att en styrelseledamot eller den verkställande direktören har gjort sig skyldig till ekonomisk brottslighet i föreningens verksamhet. Regeringens bedömning: Det bör i övrigt inte införas bestämmel- ser om anmälningsskyldighet för revisorn vid misstanke om brott. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- slag och bedömning. Utredningen föreslår att revisionsplikten för eko- nomiska föreningar begränsas till att gälla större föreningar. slår utredningen att en revisor i en ekonomisk förening alltid ska vara en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. Utredningen lämnar inget förslag om alternativa mandattider (se slut- betänkandet s. 494 f.). Remissinstanserna: Remissutfallet är blandat. anser att revisorernas betydelse för att förebygga brott inte har analy- serats tillräckligt och att effekterna av utredningens förslag är svåra att överblicka. Enligt har utredningens förslag fått en komp- licerad struktur. Verket förordar att de flesta föreningar ska kunna ha samma nivå på sin revision som de har . FAR delar utredningens uppfattning att revision av ekonomiska föreningar bara ska få utföras av kvalificerade revisorer men avstyrker det föreslagna gränsvärdet för revisionsplikt. Flera andra remissinstanser, däribland och , invänder mot att revision enbart ska kunna utföras av kvalificerade revisorer. Rekonstruktör- & konkursförvaltarkollegiet (REKON) förespråkar att revisionsplikten ska behållas i sin hittillsvara- nde form, åtminstone till dess att den reform som har genomförts för aktiebolag har utvärderats. (numera ) instämmer i utred- ningens utgångspunkter och anför att reglerna om revision av eko- nomiska föreningar endast bör avvika från det som gäller för aktiebolag när det finns goda skäl för det. (numera Srf konsulterna) anser att ett lagstadgat krav på revision endast bör omfatta de största ekonomiska föreningarna och att revisorn då ska vara särskilt kvalificerad. anser principiellt att alla ekonomiska föreningar bör vara föremål för en oberoende revi- sion. Mot bakgrund av motsvarande reform för aktiebolag godtar riks- förbundet dock att revisionsplikten inskränks även för ekonomiska för- eningar. Coompanion ser risker med förslaget att begränsa revi- sionsplikten men tillstyrker det ändå, eftersom en revisor alltid ska utses om en minoritet begär det. konstaterar att förslaget att begrän- sa revisionsplikten kan innebära besparingar för föreningarna. Förslaget och bedömningen i promemorian med utkast till lagråds- remiss: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning (se bilaga 7). Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna, däribland Coompa- nion och LRF, tillstyrker förslagen och bedömningen eller har ingen invändning mot dem. framhåller särskilt att det finns ett behov av granskning och insyn i en personassociation, som en eko- nomisk förening utgör, och att detta motiverar att kravet på revisor behålls. FAR anför att revisorsbegreppet bör reserveras för yrkesrevisorer, bl.a. eftersom revisorer utanför revisorsprofessionen inte tillämpar någon re- visionsstandard och inte står under tillsyn. Vidare anser FAR att gräns- värdena för när en ekonomisk förening ska ha en auktoriserad revisor bör vara desamma som enligt aktiebolagslagen. delar FAR:s inställning och tillägger att revisionsplikten för ekonomiska för- eningar inte bör inskränkas innan motsvarande reform för aktiebolag har utvärderats. Skälen för regeringens förslag och bedömning Revisionsplikt gäller för samtliga ekonomiska föreningar Revisionen fyller en viktig funktion i ekonomiska föreningar. För med- lemmarna har det stor betydelse att föreningens verksamhet kontrolleras av ett sakkunnigt och självständigt organ. Revisionen har också ett värde 2017/18:185 för styrelsen, föreningens borgenärer, anställda och det allmänna. Sam- tidigt går det inte att bortse från att kostnaden för revisionen kan utgöra en stor ekonomisk börda för en förening, särskilt i de fall där det finns krav på att revisorn ska vara auktoriserad eller godkänd. För aktiebolag är reglerna om revision i hög grad harmoniserade inom EU. Så är inte fallet för ekonomiska föreningar. Det är endast föreningar som har värdepapper upptagna till handel på en reglerad marknad och vissa föreningsformer på finansmarknaden som omfattas av EU:s revi- sorsdirektiv1 och revisorsförordning2. För övriga ekonomiska föreningar är utrymmet för nationella regler stort. En ekonomisk förening ska alltid ha minst en revisor (8 kap. 1 § i den hit- tillsvarande föreningslagen). Det gäller alltså en generell revisionsplikt för alla ekonomiska föreningar. Den generella revisionsplikten för aktiebolag in- skränktes däremot genom lagändringar som trädde i kraft . I det sammanhanget gjordes bedömningen att det inte skulle göras någon motsvarande ändring i föreningslagen (se prop. 2009/10:204 s. 75).