prop · H503157 · 2018-03-19 00:00:00 — 12. även i övrigt följa god distri- 13. även i övrigt följa god distri- Retur av läkemedel från öppenvårdsapotek Ett öppenvårdsapotek har, under de förutsättningar som anges i detta kapitel, rätt att returnera ett sådant receptbelagt läkemedel som tillhandahåller direkt till en konsument. Den partihandlare som har leve- rerat läkemedlet är skyldig att om- besörja returen. Denna skyldighet gäller inte om läkemedlet ska de- strueras enligt beslut om återkall- else eller upphört godkännande för försäljning. Rätten till retur gäller inte för ett läkemedel som ska förvaras i kyl- eller frysförhållanden enligt de lagringskrav som gäller enligt produktresumén. nera ett läkemedel som har 1.fellevererats av partihandla- ren, om läkemedlet är kurant, 2.transport- eller hanterings- skada vid ankomsten till , 3.felbeställts av , om läkemedlet är kurant, 4. beställts för ment men inte hämtats ut inom 25 dagen, om läkemedlet är kurant, 5. utgången hållbarhet eller för kort hållbarhet för att få lämnas ut till konsument, om läkemedlet i övrigt är kurant och tillämpar rutiner för att den produkt som har tidigast utgångs- datum säljs först, eller 6. återkallats från eller vars godkännande för försälj- ning har upphört. För retur enligt 2 § 1–5 krävs att läkemedlet inte har varit utanför öppenvårdsapotekets direkta kon- troll efter leveransen till . För retur enligt 2 § 3 och 4 krävs att det sammanlagda inköps- priset för förpackningar med sam- ma varunummer vid en enskild re- tur (radvärde) överstiger ett be- lopp som motsvarar 0,00339 pris- basbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken, avrundat nedåt till närmaste tiotal kronor. För att öppenvårdsapoteket ska ha rätt att returnera läkemedlet krävs att har anmält detta till partihandlaren. Anmälan ska göras senast 1. för leverans vid retur enligt 2 § 1–3, för leverans vid retur enligt 2 § 4, 3. från utgångs- datum och tidigast före utgångsdatum vid retur enligt 2 § 5, eller 4. från datum för återkallelse eller datum för upp- hört godkännande för försäljning vid retur enligt 2 § 6. kreditera öppenvårdsapoteket det faktiska inköpspriset för läkemed- let. Krediteringen ska göras senast en månad från den dag då apote- ket gjorde sin anmälan enligt 4 §. Om inte kan visa det faktiska inköpspriset för ett läke- medel som är utbytbart enligt 21 § första stycket lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. och det är fråga om en retur enligt 2 § 5, ska kreditering ske till läkemedlets inköpspris vid den senaste tidpunkt när utbyte till det aktuella läke- medlet skulle ha skett enligt den lagen. mentera hanteringen av returer på ett sådant sätt att läkemedlet kan spåras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken do- kumentation som krävs enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . 2017/18:157 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (2009:366) om handel med läkemedel Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2009:366) om handel med läkemedel dels att 1 kap. 1 och 4 §§, 2 kap. 6, 9 och 10 b §§ ska ha följande lydel- se, dels att det ska införas ett nytt kapitel, 2 a kap., en ny paragraf, 3 kap. 4 a §, och närmast före 3 kap. 4 a § en ny rubrik av följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 2.2 I denna lag finns bestämmelser om –detaljhandel med läkemedel till konsument (2 kap.), –apoteksombud (2 a kap.), –partihandel med läkemedel (3 kap.), –förmedling av humanläkemedel (3 a kap.), –retur av läkemedel från öppenvårdsapotek (3 b kap.), –detaljhandel med läkemedel till hälso- och sjukvården (4 kap.), –sjukhusens läkemedelsförsörjning (5 kap.), –maskinell dosdispensering på öppenvårdsapotek (6 kap.), –tillsyn (7 kap.), –handläggning, avgifter och återkallelse av tillstånd (8 kap.), och – ansvar, förverkande, överklagande och ytterligare bemyndigande (9 kap.). Lydelse enligt lagförslag 2.2 I denna lag används följande beteckningar med nedan angiven betyd- else. Försäljning av läkemedel till kon- sument, sjukvårdshuvudman, sjuk- hus eller annan sjukvårdsinrättning eller till den som är behörig att Färdigställande av läkemedel för nom uttag ur tillverkarens original- 1Senaste lydelse 2018:000. 2Senaste lydelse 2018:000. Den som är behörig att utöva yrke Prop. som apotekare eller receptarie en- lagen (2010:659). Verksamhet som är knuten till för- säljning eller köp av humanläke- medel och som inte är att anse som partihandel och som sker utan fysisk hantering genom självstän- dig förhandling åt en juridisk eller Läkemedel vars hållbarhet inte har gått ut, vars godkännande för för- säljning inte har upphört och som inte har återkallats från mark- naden, som har lagrats och han- terats i enlighet med de särskilda lagringskrav som gäller för läke- medlet enligt produktresumén och som ligger i en oöppnad och Verksamhet som innefattar an- skaffning, innehav, export, leve- rans eller sådan försäljning av läkemedel som inte är att anse som Den funktion eller de aktiviteter ningen till eller inom sjukhus. Fysisk eller juridisk person som yrkesmässigt bedriver hälso- och läkemedel som bedrivs med till- stånd enligt 2 kap. 1 §. I denna lag används följande beteckningar med nedan angiven betyd- else. uppgifter som anges i 2 a kap. 4 § på uppdrag av den som har till- stånd enligt 2 kap. 1 §. Försäljning av läkemedel till kon- sument, sjukvårdshuvudman, sjuk- hus eller annan sjukvårdsinrättning eller till den som är behörig att nom uttag ur tillverkarens original- Den som är behörig att utöva yrke som apotekare eller receptarie en- ligt 4 kap. 4 § lagen (2010:659). Verksamhet som är knuten till för- säljning eller köp av humanläke- medel och som inte är att anse som partihandel och som sker utan fysisk hantering genom självstän- dig förhandling åt en juridisk eller Läkemedel vars hållbarhet inte har gått ut, vars godkännande för för- säljning inte har upphört och som inte har återkallats från mark- naden, som har lagrats och han- terats i enlighet med de särskilda lagringskrav som gäller för läke- medlet enligt produktresumén och som ligger i en oöppnad och Verksamhet som innefattar an- skaffning, innehav, export, leve- rans eller sådan försäljning av läkemedel som inte är att anse som Den funktion eller de aktiviteter ningen till eller inom sjukhus. Fysisk eller juridisk person som yrkesmässigt bedriver hälso- och Inrättning för detaljhandel med Prop. läkemedel som bedrivs med till- stånd enligt 2 kap. 1 §. Lydelse enligt lagförslag 2.2 Den som har tillstånd enligt 1 § att bedriva detaljhandel med läkemedel till konsument ska 1. ha lokalen bemannad med en eller flera farmaceuter under öppet- hållandet, 2. bedriva verksamheten i loka- 2. bedriva verksamheten i loka- ler som är lämpliga för sitt ända- ler som är lämpliga för sitt ända- mål och säkerställa att de delar av lokalerna där information och råd- givning om läkemedel, utbyte av och egenvård lämnas är utformade så att konsumentens integritet 3. tillhandahålla samtliga förordnade läkemedel, och samtliga förord- nade varor som omfattas av lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. så snart det kan ske, 4.ha en läkemedelsansvarig för som ska ha det inflytande över verksamheten som krävs för att han eller hon ska kunna fullgöra sina uppgifter, 5.vid expediering av en förskrivning lämna de uppgifter som anges i 8 § lagen (1996:1156) om receptregister till , 6.ha ett elektroniskt system som gör det möjligt att få direktåtkomst till uppgifter hos , 7.till lämna de uppgifter som är nödvändiga för att myndigheten ska kunna föra statistik över detaljhandeln, 8.utöva särskild kontroll (egenkontroll) över detaljhandeln och hante- ringen i övrigt och se till att det finns ett för verksamheten lämpligt egen- kontrollprogram, 9.på begäran utfärda intyg enligt 3 a § lagen (1992:860) om kontroll av narkotika, 10.på begäran erbjuda konsumenter delbetalning av läkemedel och varor som omfattas av lagen om läkemedelsförmåner m.m., 11.tillhandahålla individuell och producentoberoende information och rådgivning om läkemedel, utbyte av läkemedel, läkemedelsanvändning och egenvård till konsumenter samt se till att informationen och rådgiv- ningen endast lämnas av personal med tillräcklig kompetens för upp- giften, 12.ha ett för registrerat varumärke för öppenvårds- apotek väl synligt på , 3 Senaste lydelse 2018:000. 2017/18:157 13. i de fall tillståndshavaren inte direkt kan tillhandahålla ett läke- medel eller en vara som avses i 3, informera konsumenten om på vilket eller vilka öppenvårdsapotek läkemedlet eller varan finns för försäljning, och 14. kontrollera sådana säkerhetsdetaljer som avses i 4 kap. 1 § andra stycket läkemedelslagen (2015:315) på de humanläkemedel som till- ståndshavaren hanterar. Tillståndshavaren ska till anmäla vem som är läke- medelsansvarig. Endast apotekare, eller annan farmaceut med tillräcklig kompe- tens och erfarenhet för uppgiften, får utses till läkemedelsansvarig. Endast farmaceut med tillräcklig kompetens och erfarenhet för upp- giften får utses till läkemedelsan- svarig. ska informera om vad som framkommit vid en kontroll av det elektroniska system för direktåtkomst till uppgifter hos myndigheten som en tillståndshavare ska ha enligt 6 § 6. Myndigheten ska vidare informera om en tillståndshavare inte lämnar de uppgifter till myndigheten som föreskrivs i 6 § 5 och 7. tillsyn över kravet i 6 § 7, till Läkemedelsver- ket lämna sådana uppgifter som avses i 6 § 7. 2 a kap. Apoteksombud Den som har tillstånd enligt 2 kap. 1 § får ge en annan nä- ringsidkare i uppdrag att utföra uppgifter som apoteksombud för ett visst öppenvårdsapotek för att förbättra tillgängligheten till läke- medel i de delar av landet där tillgången till öppenvårdsapotek är begränsad. Uppdraget ska avse de uppgifter som anges i 4 §. 4 Senaste lydelse 2013:1025. Tillståndshavaren ansvarar för den verksamhet som bedrivs ge- nom apoteksombud. Ett uppdrag enligt 1 § får inte ges till en näringsidkare som är apoteksombud för en annan till- ståndshavare på samma försälj- ningsställe. Ett sådant uppdrag får inte heller ges till en närings- idkare som avser att bedriva verk- samhet som apoteksombud i när- heten av ett öppenvårdsapotek, om det inte finns särskilda skäl för detta. En tillståndshavare som avser att bedriva verksamhet genom apoteksombud, eller som avser att avsluta sådan verksamhet, ska an- mäla detta till den myndighet som regeringen bestämmer. 1.utan extra kostnad för konsu- menten lämna ut beställda läke- medel och beställda förskrivna varor till konsument, 2.utan extra kostnad för konsu- menten förmedla beställningar av förskrivna läkemedel och andra förskrivna varor från konsument till öppenvårdsapoteket, och 3.se till att konsumenten får till- gång till individuell och produ- centoberoende information och rådgivning om läkemedel, utbyte av läkemedel, läkemedelsanvänd- ning och egenvård av personal vid öppenvårdsapoteket med tillräck- lig kompetens för uppgiften. Apoteksombudet ska hantera, förvara och lämna ut läkemedel och andra varor på ett säkert och i övrigt lämpligt sätt. Av en väl synlig skylt ska det framgå att verksamheten bedrivs som apoteksombud. Det ska också framgå vilken tillståndshavare som är ansvarig för verksamheten. Försäljning av receptfria läkemedel Apoteksombudet får för till- ståndshavarens räkning sälja de receptfria läkemedel som till- ståndshavaren bestämmer, dock inte läkemedel som med hänsyn till patientsäkerheten och skyddet för folkhälsan är olämpliga att sälja genom apoteksombud. Receptfria läkemedel som avses i 5 § får inte säljas till den som är . Apoteksombudet ska förvissa sig om att konsumenten har fyllt . Nikotinläkemedel får inte heller säljas om det finns särskild anled- ning att anta att läkemedlet är av- sett att lämnas över till någon som är . Apoteksombudet ska ha en skylt väl synlig med information om för- buden i första och andra styckena. Särskilt om apoteksombuds lokaler Utlämnande av beställda läke- medel och varor genom apoteks- ombud får inte ske i serverings- utrymmen där serveringstillstånd gäller enligt 8 kap. 1 § alkohol- lagen (2010:1622). Detsamma gäller försäljning av receptfria läkemedel, med undantag för nikotinläkemedel. Tillståndshavaren ska enligt 2 kap. 6 § 7 till E-hälsomyndig- heten lämna separata uppgifter om Prop. 2017/18:157 den 1.utlämning av beställda läke- medel som sker genom apoteks- ombudet, och 2.försäljning av receptfria läke- medel som sker genom apoteks- ombudet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.avstånd och särskilda skäl enligt 2 §, 2.apoteksombudets uppgifter enligt 4 §, och 3.försäljning av receptfria läke- medel enligt 5 och 6 §§. ska, för tillsyn över kraven i 3 § 2, 6 och 12, till Läke- medelsverket lämna sådana upp- gifter som avses i 3 § 2. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den verksamhet som bedriver genom apoteksombud ska anmälas enligt 2 a kap. 3 § . 2017/18:157 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (2009:366) om handel med läkemedel Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2009:366) om handel med läkemedel dels att 2 kap. 11 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 2 kap. 9 a §, och närmast före 2 kap. 9 a § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid expediering av en förskriv- ning ska en farmaceut lämna in- formation och rådgivning enligt 6 § 11 och utföra de övriga upp- gifter som har särskild betydelse för en säker hantering och an- vändning av läkemedlet. Farmaceuten ska så långt det är möjligt säkerställa att läkemedlet kan användas på rätt sätt. Lydelse enligt lagförslag 2.2 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.utformning av sådana lokaler som avses i 6 § 2, 2.inom vilken tid tillhandahållandet enligt 6 § 3 ska ske, 3.vilken kompetens och erfarenhet en läkemedelsansvarig enligt 6 § 4 ska ha, 4.egenkontroll enligt 6 § 8, 5.information, rådgivning och personalens kompetens enligt 6 § 11, 6. användning av det varumärke som avses i 6 § 12, och 6.användning av det varumärke som avses i 6 § 12, 7.expediering av förskrivningar och undantag från kravet på far- maceutisk kompetens enligt 9 a §, och 1 Senaste lydelse 2018:000. 7. utformning och kontroll av den EU-logotyp som avses i 10 a § 2. 8. utformning och kontroll av Prop. 2017/18:157 den EU-logotyp som avses i 10 a § Denna lag träder i kraft . 2017/18:157 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av apoteksmarknaden och vid behov lämna förslag på förändringar (dir. 2015:118). Utredningen har därefter fått tilläggsdirektiv, dir. 2016:105, 2017:51 och 2017:91. Utredningen antog namnet Nya apoteksmarknadsutredningen (S 2015:06). Utredningen överlämnande sitt första delbetänkande Kva- litet och säkerhet på apoteksmarknaden (SOU 2017:15). Delbetänkandet behandlar bl.a. frågor om kvalitet och säkerhet på apotek, forskning och utveckling, leverans- och tillhandahållandeskyldighet, geografisk till- gänglighet, tillsyn av apotek och vissa frågor om försäljning av receptfria läkemedel på andra försäljningsställen än apotek. Utredningens förslag behandlas i denna proposition. En sammanfattning av delbetänkandet finns i bilaga 1. Delbetänkandets författningsförslag finns i bilaga 2. Delbetänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstans- erna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgäng- lig hos (S2017/01576/FS). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bi- laga 5. Regeringen har i propositionen i huvudsak följt Lagrådets förslag och synpunkter. Lagrådets förslag och synpunkter kommenteras i av- snitt 6.4, 8.5 och 8.7 samt i författningskommentaren (avsnitt 13). I för- hållande till lagrådsremissens förslag har vidare vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. antog propositionen Omreglering av apoteksmark- naden (prop. 2008/09:145). Detta innebar att det statliga apoteksmono- polet avvecklades , vilket gjorde det möjligt för andra aktörer än att bedriva apoteksverksamhet. fattade tre olika beslut som innebar att ensamrätt avvecklades, och som tillsammans utgjorde delar i det som ofta benämns apoteksomregleringen: –antog propositionen Sjukhusens läke- medelsförsörjning (prop. 2007/08:142). Beslutet innebar att vård- givarna fr.o.m. fick fler möjligheter än tidigare att organisera läkemedelsförsörjningen till och inom sjukhus. –antog propositionen Omreglering av apoteksmarknaden (prop. 2008/09:145). Beslutet innebar att det stat- liga apoteksmonopolet avvecklades , vilket gjorde det möjligt för andra aktörer än att bedriva detaljhandel Prop. 2017/18:157 med läkemedel till konsumenter. –antog propositionen Handel med vissa receptfria läkemedel (prop. 2008/09:190). Beslutet innebar att försälj- ning av vissa receptfria läkemedel fr.o.m. blev tillåten på andra försäljningsställen än apotek. beslut att avveckla apoteksmonopolet innebar inte bara att lagstadgade ensamrätt avvecklades. Beslutet innebar också en lång rad andra för apoteksmarknaden grundläggande regeljuste- ringar och åtgärder. Några viktiga exempel på detta sammanställs nedan: –Krav på tillstånd från för att få driva öppenvårds- apotek, ett tillstånd för varje enskilt apotek. Läkemedelstillverkare och den som har rätt att förskriva läkemedel kan inte få sådant till- stånd. –Lagstadgade krav vid apoteksverksamhet, exempelvis krav på att ha apotekslokalen bemannad med en eller flera farmaceuter och att till- handahålla samtliga förordnade läkemedel, och samtliga förordnade varor som omfattas av läkemedelsförmånerna. –Tillsyn genom över apotekens efterlevnad av bland annat lagen (2009:366) om handel med läkemedel. –Lagstadgat krav på apotek att byta ut ett utbytbart läkemedel mot det tillgängliga läkemedel på marknaden som har lägst fastställt försälj- ningspris. –Förhandlingsrätt för apoteken på inköpspriset på läkemedel som inte har generisk konkurrens. –Fri prissättning på receptfria läkemedel och läkemedel utanför läke- medelsförmånerna. –Försäljning av cirka hälften av apotek. Av kvar- stående apotek överfördes upp till 200 till ett nytt statligt bolag med enskilda entreprenörer som delägare. Detta bolag hade även till upp- gift att utgöra en stödorganisation för entreprenörerna. Ur denna kon- struktion bildades sedermera småföretagarkedjan . –Strategiskt viktig apoteksinfrastruktur, som vissa databaser, register och it-infrastruktur, överfördes från till det in- rättade statliga bolaget . Ansvaret för detta övergick senare till , som bildades . Flera av regeljusteringarna och åtgärderna preciserades senare i myndig- hetsföreskrifter eller genom myndighetsbeslut. Ett exempel på detta är beslut av TLV om höjd handelsmarginal från genom den så kallade generikatian. I samband med omregleringen fattades också flera beslut som innebar att regelverk som gällde blev kvar efter omregler- ingen. Exempel på detta är att läkemedelsförmånerna behölls samt att apotekens inköps- och försäljningspriser på förmånsberättigade produk- ter även fortsatt skulle regleras genom myndighetsbeslut. 2017/18:157 4.1.1 Fem övergripande mål för omregleringen I propositionen Omreglering av apoteksmarknaden formulerade den då- varande regeringen fem övergripande mål för omregleringen: –Ökad tillgänglighet till läkemedel. –Bättre service och tjänsteutbud. –Låga läkemedelskostnader. –Bibehållen kompetens och säkerhet i läkemedelsförsörjningen. –Tillvarata apotekens bidrag till en förbättrad läkemedelsanvändning. Regeringen beskrev inte att något av dessa mål skulle ha en tydligt över- ordnad roll i förhållande till de andra målen. Däremot framhöll den att det är en grundläggande förutsättning att efter omregleringen bibehålla minst samma krav på kompetens och säkerhet i läkemedelsförsörjningen. Regeringen uttalade också att ett av de starkaste motiven till att omreg- lera marknaden var att öka konsumenternas tillgänglighet till läkemedel, och att detta skulle ske genom fler apotek och längre öppettider. Vidare framhöll regeringen att den omreglerade marknaden bör känne- tecknas av likvärdiga villkor oavsett företagsstorlek samt stabila, förut- sägbara och rättssäkra regler. Marknaden skulle skapa goda förutsätt- ningar för mångfald och goda förutsättningar för både små och stora aktörer att verka på likvärdiga villkor. fick Statskontoret i uppdrag av den dåvarande regeringen att följa upp och utvärdera apoteksomregleringen utifrån de fem målen med reformen. Uppdraget slutredovisades genom rapporten omreglerad apoteksmarknad – Slutrapport (2013:7). Statskontoret identifierade och beskrev ett stort antal slutsatser och iakttagelser kopplade till vart och ett av målen samt bedömde i vilken grad målen hade uppfyllts. Statskontoret bedömde att målet om ökad till- gänglighet till läkemedel samt målet om låga läkemedelskostnader hade uppfyllts i hög grad. Vidare bedömdes målet om bättre service och tjänsteutbud samt målet om bibehållen kompetens och säkerhet i läke- medelsförsörjningen ha uppfyllts endast till viss del. Det var enligt Stats- kontoret inte möjligt att bedöma måluppfyllelsen för målet om att till- varata apotekens bidrag till en förbättrad läkemedelsanvändning. Dock redovisades ett antal iakttagelser i fråga om detta mål. Statskontoret bedömde också att apoteksmarknaden som sådan överlag fungerade tillfredsställande, men att regeringens uttalade ambition om mångfald och goda förutsättningar för både små och stora aktörer riskerade att inte uppfyllas på . Även efter riksdagsbesluten om omreglering av apoteksmarknaden och 2009 har , regeringen och statliga myndigheter fattat viktiga beslut om förändringar i regelverken som rör apoteks- och läke- Flera av förändringarna var en följd av ovan redo- Prop. 2017/18:157 visade utredningar och rapporter. Några av de viktigaste är följande: –förändrades handelsmarginalens konstruktion efter beslut av TLV. Förändringen innebar att marginalen höjdes för dyra läkemedel som den generella marginalen blev något lägre. Detta medförde ingen nettoförändring av den totala handelsmargi- nalen för apoteken. –infördes en skyldighet för apotek att informera kon- sumenten om på vilket annat apotek ett läkemedel finns för försälj- ning, om det inte finns på det egna . Det skedde genom änd- ringar i lagen (2009:366) om handel med läkemedel. –infördes en tillhandahållandeskyldighet för den gene- rikaleverantör som har lägst fastställt försäljningspris, och en rela- terad sanktionsmöjlighet för TLV. Det skedde genom ändringar i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. –trädde vissa kompletterande regler i kraft om vad den så kallade 24-timmarsregeln innebär. Det skedde genom ändringar i förordningen (2009:659) om handel med läkemedel. –trädde nya regler i kraft som innebar att det infördes ett statligt bidrag till apotek i glesbygd. Det skedde genom beslut om förordningen (2013:80) om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse. beslutade TLV om föreskrif- ter kopplat till detta. fanns det 1 392 fysiska öppenvårdsapotek i , jämfört med 929 när marknaden omreglerades 2009. I början på 2017 fanns det cirka 40 olika aktörer på marknaden, av varierande stor- lek och inriktning och med olika ägare. Bland dessa finns tre stora ak- törer, varav är en, med över 300 apotek var. Drygt 30 av aktörerna är små fristående apoteksföretag med egna varu- märken som tillsammans har knappt ett 40-tal apotek. Inom småföre- tagarkedjan finns det drygt 180 öppenvårdsapotek. Detta kan jämföras med 2013 då det fanns 18 fristående aktörer med 25 apotek samt Apoteksgruppen med 159 apotek. Apoteksmarknaden kan enligt utredningen beskrivas som en marknad som i många avseenden har mognat. Etableringstakten för nya apotek har stabiliserats till en nivå på och samt- liga stora apoteksaktörer bedriver e-handel med läkemedel på nationell nivå. Efter ägarförändringar 2013–2015 ägs inte längre någon av aktörerna av investment- eller riskkapitalbolag.