prop · H60315 · 2018-11-23 00:00:00 — uppger att det inte finns reglerat vilka ärenden som ska föredras utan att det är upp till utlandsmyndigheterna att avgöra detta. Enligt finns det dock oftast ingen anledning att beslut i viseringsärenden ska föredras inför beslut.105 aktgranskning visar dock att det har förekommit påstådda fall av 100Se 2 kap. 9 § förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen. 101Se 2 kap. 12 § förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen och föreskrifter (2009:10) om arbetsordning och delegering av beslutande rätt vid utlandsmyndigheterna. 102Intervju vid UD, . IV artikel 37 EUT L 243, , s. 1–58. 104Riksrevisionens iakttagelser vid de tre besökta utlandsmyndigheterna. 105E-post från , . 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N oegentligheter i viseringsbeslut vid utlandsmyndigheterna, och därmed kan denna ärendetyp vara förknippat med risker.106 Det saknas bestämmelser om hur jäv ska hanteras fanns inga gemensamma rutiner för hur utlandsmyndigheterna ska hantera jäv i handläggningen av migrationsärenden. tog fram ett cirkulär som anger att en utlandsmyndighet får lämna över viseringsansökningar till för beslut om ärendet rör personalen vid utlandsmyndigheten eller deras anhöriga.107 cirkulär avser dock endast viseringsärenden och ger heller inte vägledning om vilka rutiner som bör finns vid utlandsmyndigheterna för att de ska kunna säkerställa att personal som är jävig inte deltar i handläggningen av migrationsärenden. cirkulär är dessutom endast vägledande och det är därmed upp till varje utlandsmyndighet att följa det.108 4.4.1 Utlandsmyndigheterna behöver stöd i att ta fram rutiner (SOU 2017:14) tar i sitt betänkande upp avsaknaden av riktlinjer för hur utlandsmyndigheterna ska organisera handläggningen av migrationsärenden. Utredningen anser att detta påverkar enhetlighet och kvalitet och skapar osäkerhet hos utlandsmyndigheterna om vad som förväntas av dem samt att detta i förlängningen kan leda till att utlandsmyndigheter vidtar onödiga åtgärder eller gör för lite. pekar också på att några utlandsmyndigheter efterfrågar klarare och mer enhetliga riktlinjer och rutiner för arbetet.109 Även har noterat att utlandsmyndigheterna kan behöva stöd för att ta fram rutiner i handläggningen. Migrationsansvariga vid två av de tre utlandsmyndigheter som har besökt pekar på att det inte finns en tydlig och samlad beskrivning av vad som förväntas av dem när det gäller att säkra betryggande kontrollrutiner, utan att det är upp till dem själva att utforma sådana rutiner.110 Flera lokalanställda uppger att det är vanligt att handläggningsrutinerna ändras varje gång det kommer en ny utsänd migrationsansvarig till 106Se kap. 6 för en närmare beskrivning av aktgranskningens resultat. 107Migrationsverket, Överlämnande av viseringsärenden till , CIRK-UM . Cirkuläret är inkorporerat i av migrationsärenden vid utlandsmyndigheterna (uppgift från , ). 108Intervju vid , och intervju vid UD, . 109SOU 2017:14 Migrationsärenden vid utlandsmyndigheterna. 110Intervju vid utlandsmyndighet 1, och intervju vid utlandsmyndighet 2, (a). R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R utlandsmyndigheten.111 Eftersom migrationsansvariga byts ut vartannat eller innebär detta att rutinerna vid utlandsmyndigheterna kan komma att ändras ofta. Avsaknaden av stabila kontrollrutiner kan i förlängningen leda till ökad risk för oegentligheter. Även cheferna för utlandsmyndigheterna kan behöva mer stöd i hur de ska följa upp migrationsverksamheten för att säkra en betryggande internkontroll. En indikation på i vilken grad chefen för utlandsmyndigheten styr migrationsverksamheten finns i arbetsordningarna där det ska framgå vem som gör vad vid myndigheten.112 genomgång av utlandsmyndigheternas arbetsordningar visar att det i knappt hälften framgick tydligt vem som hade ansvaret för migrationsverksamheten. Av dessa var det endast i några få som det tydligt framgick att den som ansvarade för migrationsverksamheten också ansvarade för kontrollrutiner i handläggningen.113 Även UD-inspektörerna lyfter upp vikten av stöd till cheferna för utlandsmyndigheterna. I årsrapporten för både 2014 och 2015 understryker inspektörerna att alla chefer bör vara väl förberedda på vilken verksamhet som finns vid utlandsmyndigheterna och engagerar sig i denna. Inspektörerna framför också att chefer som stationeras på utlandsmyndigheter med omfattande migrationsverksamhet bör erbjudas ordentliga förberedelseprogram på UD och Migrationsverket.114 4.4.2 Utlandsmyndigheter har inte alltid resurser för kontrollrutiner Att ha tillräckliga personalresurser är centralt för att kunna ha betryggande kontrollrutiner i handläggningen. Arbetsrotation kan t.ex. endast införas om det finns personal att rotera. Vissa utlandsmyndigheter har dock endast en person som arbetar med handläggning av migrationsärenden, och i några fall endast på deltid. Vissa utlandsmyndigheter handlägger ansökningar på många språk och måste därför ha personal med särskild språkkompetens på vissa arbetsmoment, t.ex. intervjuer med sökanden. De begränsade personalresurserna vid utlandsmyndigheterna försvårar även möjligheterna att införa föredragning av ärenden inför beslut. 111Intervju vid utlandsmyndighet 1, (a); intervju vid utlandsmyndighet 2, (a) och intervju vid utlandsmyndighet 3, (b). 112Se föreskrifter (2009:10) om arbetsordning och delegering av beslutande rätt vid utlandsmyndigheterna och () (protokoll ) Riktlinjer för utformning av utlandsmyndigheternas arbetsordningar. 113Riksrevisionens sammanställning av utlandsmyndigheternas arbetsordningar. har inte haft möjlighet att gå igenom alla arbetsordningars bilagor. I bilagorna kan det finnas tydligare skrivningar om ansvarsfördelning och delegering inom myndigheterna. 114Regeringskansliet (UD) () Inspektörernas årsrapport och () () Inspektörernas årsrapport . 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utlandsmyndigheter har bara en utsänd migrationshandläggare och därmed bara en beslutsfattare. Även vid utlandsmyndigheter som har flera utsända migrationshandläggare kan det vara svårt att införa föredragning av ärenden. Föredragning leder till att varje ärende tar att handlägga, och därmed skulle det bli svårt att hålla viseringskodexens krav på att beslut i viseringsärenden ska fattas inom 15 dagar.115 Statskontoret har utrett kostnadsutvecklingen för migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna och konstaterar att trots att antalet uppehållstillståndsärenden ökade var personalkostnaderna konstanta . Ärendeökningen var särskilt stor för utlandsmyndigheter som ligger i /. Statskontoret visar att det skett en resursomfördelning mellan utlandsmyndigheterna så att myndigheterna i denna region har blivit kompenserade genom att de fått ökade personalresurser. Men Statskontoret slår fast att resursomfördelningen till utlandsmyndigheter i denna region släpar efter i förhållande till ärendebelastningen.116 Enligt UD har departementet inte tilldelats medel i förhållande till kostnaden för utlandsmyndigheternas migrationsverksamhet. Det har lett till att departementet istället har varit tvunget att nedprioritera annan verksamhet vid utlandsmyndigheterna. UD har i budgetpropositionen fått viss kompensation, men departementet uppger att denna del till största del utgörs av tillfälliga medel.117 4.5 Det finns krav på kontroller av tillgångar Utlandsmyndigheterna har flera olika typer av tillgångar inom sin migrationsverksamhet. Det handlar bl.a. om viseringsmärken och information i ärendehanteringssystem men även om intervju- och besökstider för ansökan om uppehållstillstånd och visering. Dessa tillgångar kan ha ett stort värde på den illegala marknaden och det är därför viktigt att det finns tydliga kontrollrutiner för att skydda dem. Granskningen visar att det finns skydd av tillgångar inom migrationsverksamheten, varav några har införts. 4.5.1 Krav på hantering av viseringsmärken har införts När en utlandsmyndighet har beviljat en viseringsansökan fästes ett viseringsmärke i den sökandes pass där det framgår vilket område/land och tidsperiod som viseringen gäller för. Därefter präglas märket i passet med en 115Se avd. III kap. III artikel 23 EUT L 243, , s. 1–58. 116Statskontoret, Migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. 117Intervju vid UD, . R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R Ett viseringsmärke kan ha ett stort värde på den illegala marknaden och kan enligt uppgift säljas för . Försäljningen kan vara en del i en organiserad brottslighet.118 Med ett viseringsmärke som är köpt på den illegala marknaden kan en person komma in i länder i Schengen trots att den inte har rätt till det. hade UD endast ställt krav på att utlandsmyndigheterna skulle förvara viseringsmärken och präglingspressar i säkerhetsskåp.119 Det fanns däremot inga krav på vilka vid utlandsmyndigheten som skulle ha tillgång till märkena. Efter att en stor mängd viseringsmärken försvann från en utlandsmyndighet skärpte UD kraven på utlandsmyndigheternas hantering av viseringsmärken och införde bl.a. riktlinjer om vilka som ska ha tillgång till märkena samt vilka kontroller som ska göras och av vem. Riktlinjerna om utlandsmyndigheternas hantering av präglingspressar skärptes också.120 har inte haft möjlighet att undersöka om samtliga utlandsmyndigheter med migrationsverksamhet följer , men konstaterar att de tre utlandsmyndigheter som har besökts under granskningen följer de nya riktlinjerna.121 4.5.2 Rutiner för systembehörighet brister i vissa delar ärendehanteringssystem används för handläggningen av migrationsärenden vid utlandsmyndigheterna och i systemen finns personuppgifter, varav vissa är känsliga. Uppgifterna i systemen omfattas dessutom av bestämmelser om sekretess. Det är därför viktigt att det finns tydliga rutiner för tilldelning av behörighet och en regelbunden kontroll av behörigheterna till systemen.122 hade totalt 980 personer vid utlandsmyndigheterna behörighet till systemen.123 Det är som delar ut behörighet till systemen och myndigheten har två behörighetsnivåer för personal vid utlandsmyndigheterna. 118Sveriges Televisions webbplats () SVT avslöjar: 200 visum stulna från ambassad. I viseringskodexen finns krav på att förvaringen och hanteringen av viseringsmärken ska omfattas av fullgoda säkerhetsåtgärder för att undvika bedrägeri och förluster, se avd. IV artikel 37 EUT L 243, , s. 1–58. 119Se 16 § föreskrifter (UF 2011:6) om säkerhet och skydd vid utlandsmyndigheterna. 120Regeringskansliet (UD) (protokoll ) Riktlinjer för utlandsmyndigheternas hantering av värdehandlingar. 121Riksrevisionens iakttagelser vid de tre besökta utlandsmyndigheter. 122Se personuppgiftslagen (1998:204) och Datainspektionen, Datainspektionens allmänna råd. Säkerhet för personuppgifter, reviderad . Fr.o.m. gäller Protection Regulation (GDPR) 2016/679 istället för personuppgiftslagen. 123E-post från , . 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Utsänd personal har högre behörighetsnivå än de lokalanställda och därmed tillgång till mer information.124 Lokalanställda kan ges högre behörighetsnivå men då krävs särskilt bemyndigande från UD och , och båda uppger att de är restriktiva med att ge utökade behörigheter.125 arbetar med att begränsa åtkomsten till uppgifter som inte behövs i utlandsmyndigheternas handläggning av migrationsärenden.126 Utlandsmyndigheterna avslutar inte alltid behörigheter när personal slutar Beställning av behörighet till ärendehanteringssystemen görs av utlandsmyndigheterna på en särskild blankett som skickas till Migrationsverket.127 Innan tilldelar behörighet gör både och UD kontroller av den personal som ansökan gäller. Kontrollerna av de lokalanställda är dock inte alltid lika omfattande som för utsänd personal eftersom de flesta lokalanställda inte är svenska medborgare.128 rutin anger att utlandsmyndigheterna ska avbeställa behörigheter till när personal vid utlandsmyndigheten avslutar sin tjänst eller byter arbetsuppgifter.129 Både UD och uppger att utlandsmyndigheterna ibland brister i denna rutin.130 Konsekvensen blir att obehöriga fortsatt har tillgång till ärendehanteringssystemen. uppger att myndigheten inte själv har möjlighet att göra några systematiska kontroller av behörigheter vid utlandsmyndigheterna.131 Inte heller UD genomför några kontroller av behörigheter vid utlandsmyndigheterna eftersom UD anser att det är utlandsmyndigheterna som ansvarar för att behörigheterna stämmer.132 UD har tagit fram en administrativ checklista som stöd till utlandsmyndighetscheferna. Listan innehåller krav på kontroll av lokalanställdas behörigheter men inte av de utsändas behörigheter.133 124Intervju vid , (c) och (d) samt uppgift från , . 125Intervju vid , (d) och intervju vid UD, samt dokument från : : Beställning av behörighetstilldelning. 126Intervju vid , (d). 127Dokument från : : Beställning av behörighetstilldelning. 128Intervju med vid , (d) och intervju vid UD, . 129Dokument från : : Beställning av behörighetstilldelning. 130Intervju vid , (c) och (d) och intervju vid UD, . 131Intervju vid , (c) och (d). 132Intervju vid UD, . 133Dokument från UD, : Checklista för verksamhetsstöd vid utlandsmyndigheterna. Checklistan är obligatorisk för utlandsmyndigheterna att använda, se () (protokoll ) Obligatorisk användning av checklistan för verksamhetsstöd vid utlandsmyndigheterna. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R 4.5.3 Avsaknad av ett gemensamt bokningssystem skapar risker I takt med att antalet uppehållstillståndsärenden vid utlandsmyndigheterna har ökat har också väntetiderna för att lämna in ansökan och genomföra intervjuer ökat kraftigt vid många myndigheter.134 För de sökande är det viktigt att få vid utlandsmyndigheten så fort som möjligt eftersom de ofta befinner sig i en utsatt situation. Tidpunkten för intervjun kan dessutom påverka beslutet i ärendet. En förutsättning för att t.ex. ett barn ska få uppehållstillstånd på grund av anknytning, eller föräldrar ska få uppehållstillstånd på grund av anknytning till sitt barn, är att barnet är . En intervjutid kan därför bli en tillgång som kan utnyttjas för försäljning på den illegala marknaden. aktgranskning visar att försäljning av intervjutider är den typ av oegentlighet som oftast anmälts till UD under de senaste åren.135 har tagit fram ett online-system för bokning av intervjutider för samtliga ärendetyper som utlandsmyndigheterna hanterar.136 Bokningssystemet har fördelen att den sökande själv bokar tid vid utlandsmyndigheten, något som både sparar resurser för utlandsmyndigheten och minskar risken för oegentligheter. är det dock endast tre utlandsmyndigheter som använder systemet för bokning av intervjutider i uppehållstillståndsärenden, eftersom det varit svårt att anpassa bokningssystemet till utlandsmyndigheternas olika lokala förutsättningar. har inlett en översyn av tidsbokningssystemet för uppehållstillståndsärenden, men det finns ingen tidsplan för när översynen ska vara klar.137 I avsaknad av ett generellt bokningssystem har de flesta utlandsmyndigheter egna bokningssystem som personalen vid utlandsmyndigheten bokar den sökandes tider i. fanns det ingen vägledning för hur utlandsmyndigheterna kunde organisera bokningen av intervjutider för uppehållstillståndsärenden. Efter flera påstådda fall av försäljning av intervjutider tog emellertid UD fram en övergripande vägledning om hur utlandsmyndigheterna bör hantera sina lokala bokningssystem för uppehållstillståndsärenden för att förhindra oegentligheter.138 134Sveriges Radios webbplats () UD: Vi satsar stenhårt på att få ner väntetiderna; intervju vid utlandsmyndighet 1, och e-post från UD, . 135Se kap. 6 för en närmare beskrivning av aktgranskningens resultat. 136E-post från , . Tidsbokningssystemet kan användas för studerande-, arbetstillstånds- och viseringsärenden. 137E-post från , . 138Regeringskansliet (UD) () Vägledning avseende utlandsmyndigheternas migrationshantering: arbetsformer. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N De tre utlandsmyndigheter som har besökt under granskningen använde sig alla av egna bokningssystem och samtliga hade skärpt rutinerna för bokning av tider.139 Det finns både riktlinjer och vägledningar om oegentligheter för personalen vid utlandsmyndigheterna. Dessa omfattar relevanta områden och bestämmelser, finns på både svenska och engelska och är tillgängliga för all personal på UD:s intranät. Eftersom det vid utlandsmyndigheterna finns både utsänd personal som ofta byts ut och lokalanställd personal från länder med annan förvaltningskultur än den svenska är det enligt av särskild vikt att personalen har kunskap om de bestämmelser som tas upp i riktlinjerna och vägledningarna. Granskningen visar att all utsänd personal genomgår utbildning om oegentligheter innan de sänds ut. I utbildningarna tas bl.a. riktlinjer och relevanta vägledningar upp. Lokalanställd personal vid utlandsmyndigheterna omfattas dock inte av en lika systematisk utbildning om oegentligheter. En anledning till det är att det inte är tydligt om det är utlandsmyndigheterna, eller UD som ansvarar för att hålla sådan utbildning. Inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna finns oegentlighetsrisker både i handläggningen och i hanteringen av verksamhetens tillgångar. Det saknas dock bestämmelser och stöd till utlandsmyndigheterna om vilka kontrollrutiner som bör finns i handläggningen av migrationsärenden. I kombination med hög personalrotation bland utsänd personal skapar detta risk för instabila rutiner och därmed risk för oegentligheter i handläggningen av migrationsärenden. Det kan dock enligt vara svårt att etablera kontrollrutiner i handläggningen på grund av begränsade personalresurser och hög ärendemängd vid många utlandsmyndigheter. vidtog UD flera åtgärder för att stärka skyddet av tillgångar såsom viseringsmärken och intervjutider. Det finns också rutiner för behörighet till ärendehanteringssystem. Utlandsmyndigheterna meddelar dock inte alltid när behörigheter ska avslutas, vilket innebär att obehöriga har tillgång till systemen. Ett annat område där det finns oegentlighetsrisker rör tidsbokningen för intervjutider vid utlandsmyndigheterna. 139Riksrevisionens iakttagelser vid de tre besökta utlandsmyndigheterna. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R För att upptäcka oegentligheter är det viktigt att det genomförs löpande kontroller av handläggningen och efterhandskontroller av verksamhetens internkontroll. Efterhandskontroller kan bestå av tillsyn eller granskning men också av uppföljning av personalens slagningar i ärendehanteringssystem eller handläggningsstatistik, t.ex. bifalls- och avslagsbeslut i viseringsärenden. Det är också viktigt att det finns rapporteringsvägar för att anmäla oegentligheter för både anställda och för externa uppgiftslämnare. Vi har granskat om det genomförs löpande kontroller och efterhandskontroller av migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna och externa tjänsteleverantörer. Därutöver har vi analyserat om det finns tydliga rapporteringsvägar för uppgiftslämnare. 5.1 Det finns få krav på löpande kontroller genomgång av UD:s styrande och stödjande dokument visar att det i stort saknas krav på att ansvariga för migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna ska genomföra löpande kontroller av handläggningen av migrationsärenden. UD har ställt vissa krav på att migrationsansvariga regelbundet ska läsa intervjuprotokoll för att se till att uppehållstillståndsärenden inte överutreds, men därutöver finns det inga andra krav på löpande kontroller.140 Vid två av de tre utlandsmyndigheter som har besökt genomförde cheferna för migrationssektionerna löpande kontroller i handläggningen genom att ta stickprov av handlagda migrationsärenden. Vid den tredje utlandsmyndigheten var chefen för migrationssektionen nytillträdd och hade ännu inte hunnit börja ta stickprov. Samtliga tre chefer framförde att det var de själva som utarbetat vilka löpande kontroller de skulle göra och att det inte fanns tydliga beskrivningar av vilka kontroller som ska göras. Vidare uppgav cheferna att de löpande kontrollerna främst syftade till att kvalitetssäkra handläggningen.141 Samtliga framhöll också att de inte hade tid att genomföra löpande kontroller i den omfattning som de skulle vilja på grund av den stora mängden ansökningar som deras myndigheter hanterar.142 140Se () () Vägledning avseende utlandsmyndigheternas migrationshantering: arbetsformer. 141Intervju vid utlandsmyndighet 1, ; intervju vid utlandsmyndighet 2 (a) och intervju vid utlandsmyndighet 3, . 142Intervju vid utlandsmyndighet 1, ; intervju vid utlandsmyndighet 2 (a) och intervju vid utlandsmyndighet 3, . 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5.2Efterhandskontroller har haft begränsat fokus på migrationsverksamheten Efterhandskontrollerna av utlandsmyndigheterna genomförs främst av UD- inspektörerna som har i uppdrag att inspektera utlandsmyndigheterna. internrevision genomför också ett antal besök vid utlandsmyndigheterna, och även internrevision har en viss roll i att genomföra efterhandskontroller. Därutöver genomför även vissa tillsynsbesök. 5.2.1UD-inspektioner av utlandsmyndigheter med migrationsverksamhet sker relativt sällan UD-inspektörerna ska bl.a. granska att arbetet vid utlandsmyndigheterna bedrivs i överenstämmelse med gällande regelverk och instruktioner, samt att organisationen, resurserna och arbetsformerna är anpassade efter verksamhetens krav. De ska också inspektera att verksamheten bedrivs effektivt och att styrning och uppföljning av utlandsmyndigheternas verksamhet sker på ett effektivt och ändamålsenligt sätt.143 Därutöver ska inspektionerna granska ledarskapet vid utlandsmyndigheterna.144 Enligt den föreskrift som styr inspektörernas arbete bör delta i inspektion av en utlandsmyndighet där migrationsfrågor är betydande.145 har deltagit på runt hälften av de inspektioner som genomförts vid utlandsmyndigheter med migrationsverksamhet.146 Av runt 100 utlandsmyndigheter granskar UD-inspektörerna ett 20-tal, varav runt 12 med migrationsverksamhet.147 Eftersom det finns 60 utlandsmyndigheter med migrationsverksamhet innebär det att UD-inspektioner av sådana myndigheter sker relativt sällan. Urvalsprincipen för vilka utlandsmyndigheter som ska inspekteras kan dessutom leda till att vissa utlandsmyndigheter granskas än mer sällan. Av föreskriften som styr inspektörernas verksamhet framgår att inspektion av utlandsmyndighet bör ske senast efter det att myndighetschefen tillträtt och att myndigheter där 143Se 5 § föreskrifter (UF 2009:1) om inspektörernas verksamhet, senast ändrad genom UF 2017:5. 144Intervju vid UD, (a). 145Se 9 § föreskrifter (UF 2009:1) om inspektörernas verksamhet, senast ändrad genom UF 2017:5. 146Riksrevisionens sammanställning av UD:s inspektionsrapporter –2016. 147Siffrorna baseras på sammanställning av UD:s inspektionsrapporter –2016 och årsrapporter –2016. R I K S R E V I S I O N E N S K Y D D E T M O T O E G E N T L I G H E T E R chefen innehar sin första chefspostering ska prioriteras.148 Enligt UD är detta en utgångspunkt för vilka utlandsmyndigheter som ska inspekteras men framhåller att det finns utrymme att även välja utlandsmyndigheter utifrån andra kriterier.149 Vid UD finns en medvetenhet om att urvalsprincipen leder till att det kan gå mellan inspektionerna för vissa utlandsmyndigheter. pågår det en diskussion inom departementet om att ändra urvalskriterierna.150 Inspektionerna har ökat sitt fokus på ekonomiadministrationen Vid arbetar två inspektörer och två biträdande inspektörer.