prop · H503101 · 2018-04-16 00:00:00 — I övriga fall redovisas förvaltararvoden som provisionskostnader. Sjätte gemensamma kostnader och förvaltnings- kostnader redovisas under posten rörelsens kostnader. Pensionsutbetalningarna blev något lägre än beräknat I budgetpropositionen beräknade regeringen att utgifterna för ålderspensions- systemet vid sidan av statens budget skulle (0,) lägre än beräknat. pension med och tilläggspension med . Utöver dessa utbetalningar överfördes från AP-fonderna till EU:s S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 tjänstepensionssystem för de tjänstemän inom EU som har begärt det. Denna överföring ingår också i pensionsutbetalningarna från AP- fonderna. Administrationskostnaderna för inkomst- pensionen blev , vilket är högre än beräknat. , och Krono- fogdemyndigheten fick tillsammans i ersättning för administration från AP-fonderna (enligt regeringsbeslut om Ersättning från Första-Fjärde AP-fonderna och premiepensionssystemet för administration av inkomstgrundad ålderspension 2017 (S2016/03441/SF)). har de genomsnittliga pensionerna räknats upp , bl.a. eftersom balanstalet var större än 1. Jämfört med 2016 blev utfallet för Ålderspensionssystemet vid sidan av budgeten (4,) högre. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna ökade med (4,). På grund av indexeringsreglerna räknades inkomst- och tilläggspensionerna upp . Att pensionsutgifterna ökar mer än så (4,) beror framför allt på att antalet pensionärer med inkomstgrundad ålderspension ökar. hade 2 134 544 pensionärer inkomstgrundad ålderspension, en ökning med 33 992 personer jämfört med . Av de som har inkomstgrundad ålderspension är kvinnor. 2.5Underliggande saldo och engångseffekter Underliggande saldo 1990–2017 Det faktiska utfallet på statens budget påverkas av tillfälliga eller engångsvisa händelser, dvs. transaktioner av extraordinär karaktär, vilka försvårar analysen . Genom att exkludera engångseffekterna får man ett bättre mått på saldots underliggande utveckling. Större poster av engångskaraktär redovisas i De största posterna kommenteras. I diagram 2.1 visas budgetens faktiska saldo och det underliggande saldot för perioden – 2017. I början av perioden har justeringar även gjorts för vissa ändrade redovisningsprinciper för ökad jämförbarhet mellan åren. Diagram 2.1 Budgetens faktiska och underliggande saldo uppgick det faktiska överskottet i budgeten till medan det underliggande överskottet var . Positiva engångseffekter bidrog alltså till att förbättra saldot, framför allt till följd av kapitalplaceringar på skattekontona. var det faktiska budgetsaldot ett överskott på . Det påverkades kraftigt av positiva engångseffekter på . Det vanligaste är att engångseffekterna är positiva, men vissa år dominerar negativa effekter. –uppgick engångseffekterna i genomsnitt till . De var som störst 2009 med – ca i för att stärka valutareserven. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.126 Budgetens faktiska saldo, engångseffekter m.m. och underliggande saldo åren 2013–2017 1 Engångseffekterna 2015 och 2016 har reviderats, se avsnittet Inkomsttitlar Engångseffekterna 2017 förbättrade saldot med . Större poster kommenteras i detta avsnitt liksom under respektive inkomst- och utgiftsområde (avsnitt 3, 4 och 5). Anslaget för EU-avgiften påverkades 2014–2017 av en försenad rabatt på EU-avgiften. För- seningen innebar negativa effekter för anslaget 2014–2016 på 3–och en positiv effekt 2017 på när rabatten återfördes till anslaget. Kassamässigt återfördes emellertid genom att kommissionen då minskade sina uttag från kontot för EU-avgiften, vilket resulterade i kassamässiga korrigeringsposter 2016 och 2017. Rabatterna påverkade därmed budgetsaldot negativt med 3–2014 och 2015 och positivt med 3–2016 och 2017. Anslaget för EU-avgiften påverkades 2017 också av en negativ engångseffekt. Tullavgiften höjdes men höjningen för perioden – 2016, sammanlagt , betalades först . medverkar vid inrättandet av Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) med ett kapitaltillskott på ca 2016–2020. Tabell 2.127 Vissa större engångsposters påverkan på budgetens saldo 2017 och 2016 EU-avgift, försenad rabatt EU-avgift, retroaktivt höjd tullavgift EU-avgift, periodisering av retroaktiv BNI- Tillfälligt stöd till kommuner för Kapitaltillskott AIIB, Asiatiska banken för Assistansersättning, införande av Engångsvisa skatteinbetalningar från två Kapitalplaceringar på skattekonto, bolag1 Akademiska Hus, extrautdelning EU-avgift, kassamässig effekt av S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Övrig förvaltning av premiepensionsmedel i 1 Engångseffekterna 2016 har reviderats, se avsnittet Inkomsttitlar. har budgetsaldot påverkats kraftigt av stora extra inbetalningar till skattekontot, framför allt från bolag. Det antas bero på en förhållandevis fördelaktig ränta på dessa konton. Räntan är sänkt till noll men bolagen har enligt ESV:s bedömning ändå ökat sina kapitalplaceringar på skattekontot med . Netto- effekten av hushållens kapitalplaceringar och tidigarelagda fyllnadsinbetalningar bedöms vara en minskning av kontobehållningarna 2017 med . har kapitalplaceringar på skattekontona påverkat budgetsaldot med 17 respektive , enligt ESV:s reviderade bedömning . gjorde och två statligt ägda bolag inleverans av överskott och extrautdelningar till staten på totalt , vilka betraktas som engångsvisa inkomster. Som extrautdelning räknas sådan utdelning som inte ryms inom föregående års utdelningsbara resultat eller som beror på uppskrivning av tillgångsvärden (samma definition som i nationalräkenskaperna). Under nettoutlåning återfinns såväl negativa som positiva engångs- effekter som påverkat saldot. Den största negativa effekten avser lån för förstärkning av valutareserven. Lånet är i US- dollar och euro och motsvarar . ökade lånet med till följd av att enskilda lån refinansierades till en högre valutakurs än när respektive lån togs. En relativt stor positiv engångseffekt, , var återbetalningen av det lån gav till 2012 och 2013. Enligt ursprunglig plan skulle lånet ha återbetalats 2019–2021. Två andra positiva engångseffekter var att minskade sitt investeringslån med medan ökade sin kontobehåll- ning i med . En del av ålderspensionsavgifterna betalas in som premiepensionsavgifter till Pensions- myndighetens konto i . Inflödet inkluderar regleringar vilka varierar mellan åren. Medlen placeras tillfälligt på kontot eller i obligationer i avvaktan på att pensionsrätten fastställs. Från kontot betalar ut premie- pensionsmedel (inklusive avkastning) en gång , året efter intjänandeåret, till pensionsspararnas valda fonder. en ökad behållning på kontot med 1,8 miljarder (-0,1 miljard kronor) ingår myndigheter, bolag och affärsverk. 2.6Realekonomisk fördelning anslagen i statens budget Vid analys av och information om statens budgets storlek och påverkan på samhällsekonomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden och anslag. En sådan fördelning är den realekonomiska fördelningen, som baseras på national- räkenskapernas definitioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenskaperna enligt internationella principer och riktlinjer, som bl.a. EU har utarbetat. Den realekonomiska fördelningen av utgifterna som redovisas här är transfereringar, konsumtion, investeringar, räntor och finansiella transaktioner. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Tabell 2.128 Realekonomisk fördelning av statens budget 2016–2017 Förändring 2016–2017 -4,5 -4,8 -20,2 Löner inklusive sociala avgifter -13,7 Den realekonomiska fördelningen av anslags- utfall baseras på myndigheternas redovisning, men måste på övergripande nivå kompletteras med förenklingar och schabloner. Detta innebär att den realekonomiska fördelningen av ett visst anslag inte är exakt. Den fördelning som redovisas här innehåller därför en viss osäkerhet. Den realekonomiska fördelningen ger en kompletterande bild av hur anslagen i statens budget använts. Transfereringar är inkomstöverföringar, dvs. till stor del utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas t.ex. sjukpenning och barnbidrag men även internationellt bistånd och bidrag till EU-budgeten. Syftet med transfereringar är att omfördela inkomster mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner i landet eller till internationell verksamhet. Transfereringarna utgjorde av utgifterna inom budgetens utgiftsområden . Transfereringar till hushåll i nivå med föregående år Hushållen fick av de totala transfereringarna. Transfereringarna till hushåll ökade marginellt med totalt (0,) jämfört med . För enskilda anslag som används för transfereringar till hushåll finns dock större förändringar i jämförelse med föregående år. Transfereringar till hushållen från anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppgick till . Det är en ökning med (6,) jämfört med . Ökningen beror främst på att övergick från förskottsbetalning till efterskottsbetalning för huvuddelen av assistans- ersättningen vilket medförde en engångseffekt som påverkade utfallet genom lägre utgifter. Transfereringarna till hushållen för assistans- ersättning överstiger den totala anslags- belastningen för året. Det beror på att kommuner har ett finansieringsansvar för personer som beviljats assistansersättning. S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 redovisas som inkomster mot anslaget och reducerar utgifterna för transfereringar till kommuner. Transfereringar i form av sjukpenning och rehabiliteringspenning uppgick till vilket var en minskning med (4,) jämfört med . Det beror främst på att en allt större andel sjukfall avslutas under det första sjuk- skrivningsåret och att inflödet av nya sjukfall har minskat. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning minskade med (2,). Det beror i huvudsak på en minskning av antalet personer som får sjukersättning. Minskningen beror på att många har lämnat förmånen till följd av att de fyllt som antalet nybeviljade sjukersättningar har varit lågt. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:2 Föräldraförsäkring inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade med (3,). Det är framförallt utgifter för föräldrapenning som ökat. Det ökade antalet föräldrapenningdagar är delvis en följd av ett ökat antal barn. Ökningen beror också på en regeländring i föräldraförsäkringen som infördes . Regeländringen innebar en begränsning av antalet föräldrapenningdagar som får sparas efter att barnet har fyllt . Transfereringar i form av etablerings- ersättning till vissa nyanlända invandrare ökade med (26,). Det beror på att antalet nyanlända i etablerings- uppdraget ökade från i genomsnitt 60 291 deltagare 2016 till 75 329 deltagare 2017. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitets- stöd inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv minskade med (5,). Det lägre utfallet avser främst aktivitetsstöd, då antalet arbetssökande i garanti- programmen som uppburit aktivitetsstöd har minskat. Minskningen avser framför allt antalet deltagare i jobbgaranti för ungdomar och beror främst på minskade ungdomskullar och en starkare konjunktur. Vidare minskade bidragen till arbetslöshetsersättning. Flyktingsituationen och läkemedelsförmånerna bidrog till ökade transfereringar till den kommunala sektorn Den kommunala sektorn omfattar kommuner, landsting och kommunalförbund. fick kommunsektorn av de totala transfereringarna och var därmed den näst största mottagaren av transfereringar 2017. med 25 685 miljoner kronor (14,) Transfereringar till kommuner från anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader inom utgiftsområde 8 Migration ökade med (10,). Det beror främst på att har handlagt ett stort antal ansökningar från kommunerna om ersättningar för ensam- kommande barn och unga och som avser utgifter . Dessutom började Migrations- verket fr.o.m. att betala ut ersättningar till kommunerna i förskott i stället för kvartalsvis i efterskott, vilket innebär att ersättningarna för belastade 2017 i stället . Transfereringar till kommuner och landsting från anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökade med (16,). Om utbetalningarna justeras för den förskottsbetalning om som gjordes blev utbetalningarna . uppgick de utbetalda bidragen till vilket är en ökning med utbetalningarna som avsåg 2016. Transfereringar till kommuner från anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ökade med (26,). Det beror främst på att kommunerna får ersättning för fler nyanlända 2017 jämfört med föregående år. Jämfört med 2016 har antalet nyanlända, som kommunerna får ersättning för, ökat från 120 386 till 138 405. Transfereringar till kommuner från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökade med (105,). beror bl.a. på utbetalningar av statsbidrag för en satsning på ökad jämlikhet i skolan. Utökade bidrag till lärarlöner medförde högre transfereringar till kommuner från anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Ökningen uppgick till (55,) jämfört med föregående år. Transfereringar till kommuner från anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökade med (5,). Ökningen beror delvis på som kompensation till kommuner och landsting för ökade kostnader med anledning av flyktingsituationen. Transfereringarna från anslaget ökade också av andra skäl som beskrivs närmare i avsnitt 5.25. Anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen uppfördes i statens budget 2017 inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Det medförde ökade transfereringar på jämfört med föregående år. Gårdsstöd och åtgärder för landsbygdens miljö och struktur medförde ökade transfereringar till företagssektorn Företagssektorn fick av de totala transfereringarna . med 1 984 miljoner kronor (4,) jämfört med . anslaget 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande samt konsument- men några utbetalningar till stödmottagare gjordes inte under föregående år eftersom behandlingen av ansökningarna inte var avslutad innan årsskiftet. Transfereringar till företagssektorn från anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ökade med (12,). Det beror delvis på att en större del av gårdsstödet som avser betalades ut under . Utfallet påverkades också av utbetalningar som gjordes men som avsåg gårdsstödet för . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Transfereringar till företagssektorn från anslagen 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökade med (16,) respektive (22,). Det beror på att den nya programperioden –2020 hade fler utbetalningar och färre förseningar jämfört med föregående år. Återbetalning av EU-avgift medförde minskade transfereringar till internationell verksamhet. Av de totala transfereringarna gick till internationell verksamhet. Transfereringarna till internationell verksamhet minskade med (4,) jämfört med . Transfereringar från anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen minskade med (20,). Det beror främst på en återbetalning som EU gjorde till av tidigare inbetalda avgifter. Jämfört med föregående år ökade transfereringarna till internationell verksamhet från anslaget 1:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd med (17,). Ökningen förklaras delvis av beslut att öka anslaget i enlighet med propositionerna Vår- och Höständringsbudget för att skulle nå upp till den av fastställda biståndsramen om av brutto- nationalinkomsten. Jämförelsen med föregående år påverkas också av att av internationella bistånd betalades ut i förskott , efter beslut av regeringen. Transfereringar till internationell verksamhet från anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader inom utgiftsområde 8 Migration minskade med (37,) jämfört med föregående år. Det beror främst på minskade utgifter för dagersättningar till asylsökande, mot bakgrund av att det genomsnittliga antalet personer i mottagningssystemet minskade . Ersättningar till asylsökande klassificeras som transfereringar till internationell verksamhet. Statlig konsumtion är förbrukning av resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 inköp av varor och tjänster, underhåll och reparationer. I begreppet konsumtion ingår även myndigheternas köp av varor och tjänster som produceras utanför staten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Det gäller t.ex. statens utgifter för köp av arbetsmarknadsutbildning och privat tandläkar- vård. Utgifterna för konsumtion uppgick av utgifterna inom budgetens utgiftsområden. De största utgifterna för konsumtion 2017 fanns under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 16 Utbildning och universitets- forskning samt 22 Kommunikationer. Av de totala utgifterna för konsumtion var andelen löner inklusive sociala avgifter . Med sociala avgifter menas främst arbetsgivaravgifter och för avtals- försäkringar för statsanställda. Löner inklusive sociala avgifter ökade med (5,) jämfört med . Den största ökningen finns under anslaget 1:1 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Utgifterna för löner inklusive sociala avgifter ökade med (5,). Ökningen beror främst på att antalet årsarbetskrafter ökade med 940 (3,) till 26 237. Löner inklusive sociala avgifter finansierade från anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ökade med (4,). Det beror främst på löneökningar samt ökade kostnader för övningsdygnstillägg och ökad ledighetsskuld i samband med försvarsmaktsövningen 2017. Löner inklusive sociala avgifter finansierade från anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknads- politiska program och insatser inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökade med (405,). Det beror på att anslaget har finansierat ökade löne- kostnader vid flera statliga myndigheter för deltagare i arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Den näst största posten för konsumtion är omkostnader för konsumtion. Till dessa räknas myndigheternas köp av varor och tjänster. Omkostnaderna för konsumtion ökade med (0,) 2017. De största anslagen med omkostnader för konsumtion 2017 är anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt anslaget 1:1 under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Investeringar är utgifter för att anskaffa infrastruktur, varaktiga materiella tillgångar såsom byggnader och maskiner, immateriella tillgångar som datorprogram, värdeföremål, finansiella tillgångar och lagerinvesteringar som ska användas i produktion. Av utgifterna inom budgetens utgiftsområden uppgick investering- arna till . Utgiftsområde 22 Kommunikationer var det utgiftsområde som hade den största andelen av de totala investeringarna inom budgetens utgiftsområden (eller ). Ytterligare ett utgiftsområde med stora investeringar är utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Totalt uppgick investeringar som finansierades genom anslag till för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, vilket är av de totala investeringarna inom budgetens utgiftsområden. Statliga investeringar finansieras även med lån i och med finansiell leasing. Utgifterna för dessa investeringar ingår inte inom utgiftsområdena utan ingår i nettoutlåning. Myndigheternas amorteringar och räntor på dessa lån redovisas som finansiella transaktioner i tabell 2.128. Räntor och finansiella transaktioner I den realekonomiska gruppen räntor ingår räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. statens utgifter för studiemedelsräntor. Räntorna uppgick till av utgifterna inom budgetens utgiftsområden . Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. är det enskilt största i gruppen räntor. Anslaget stod för av de totala ränteutgifterna. Ränteutgifterna för anslaget ökade med (529,) jämfört med . Det beror främst på lägre inkomster av överkurser vid emission av statsobligationer. Överkurserna är lägre då Riks- gäldskontoret , i större utsträckning än , emitterat statsobligationer vars kupongränta ligger närmare marknadsräntorna. De finansiella transaktionerna uppgick till av utgifterna inom budgetens utgiftsområden. De största anslagen 2017 var anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster inom utgiftsområde 15 Studiestöd och anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för det ändamål och med högst det belopp som beslutat, beställa varor eller tjänster och besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det år budgeten avser. De åtaganden som görs räknas inte som ekonomiska händelser och ska med andra ord inte redovisas mot anslag. När ett bemyndigande utnyttjas ska detta redovisas mot det av beslutade bemyndigandebeloppet. Det totala bemyndigandebeloppet var och de utestående åtagandena uppgick till . De totala utestående åtagandena blev lägre än det totala bemyndigandebeloppet. De högsta beslutade bemyndigandebeloppen avsåg utgiftsområde 22 Kommunikationer, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets kris- beredskap samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. De största skillnaderna mellan bemyndigandebelopp och utestående åtaganden återfanns på utgiftsområde 22 Kommunikationer, 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 7 Internationellt bistånd samt 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer uppgick skillnaden mellan bemyndigandebelopp och utestående åtaganden till . Skillnaden var störst för anslagen 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfra- struktur och beror framför allt på att tecknande av avtal för järnvägsinvesteringsprojekt och för basunderhåll har förskjutits till kommande år. För trängselskatt i beror skillnaden på att avtal inte har tecknats som beräknats avseende förbifart . S k r . 2 01 7 / 1 8: 1 0 1 Inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel uppgick skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden till . Huvud- delen av de beslutade bemyndigandena för utgiftsområdet avser ekonomiska åtaganden som planeras inom ramen för Landsbygdsprogram för 2014–2020. Det låga utnyttjandet av bemyndigandena beror dels på att de avser hela programperioden, dels på en svårighet att förutse utbetalningstakten. Inom utgiftsområde 7 Internationell bistånd uppgick skillnaden mellan beslutat bemyndigan- de och utestående åtaganden till . De största beloppsmässiga skillnaderna är relaterade till områdena , forsknings- samarbete, , reformsamarbete i , västra och samt multilaterala utvecklingsbanker, fonder och skuld- avskrivningar. Inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap uppgick skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden till . Försvarsmaktens plan- ering innehåller ett stort antal projekt som ska beställas eller omförhandlas . Det är även ett stort antal åtaganden som kommer att infrias, vilket medför det kan bli variationer i utfallet för de utestående åtagandena i förhållande till bemyndigandet.