prop · H503149 · 2018-03-20 00:00:00 — Däremot omfattar upplysningskravet dels en utvärdering av om den kommunala koncernen har uppnått och följt målen och riktlinjerna för god ekonomisk hushållning dels en utvärdering av den kommunala koncernens ekonomiska ställning. Upplysningarna ska lämnas i den förvaltningsberättelse som avser kommunen eller . Paragrafen behandlas i avsnitt 10.4. Bestämmelsen i paragrafen ersätter delvis regleringen i 8 kap. 1 § KRL och reglerar vilka uppgifter om privata utförare som ska ingå i förvaltningsberättelsen. Vad som är en privat utförare framgår av 10 kap. 7 § kommunallagen. Förvaltningsberättelsen ska innehålla upplysningar om sådana privata utförare som inte är kommunala koncernföretag. Upplysningar ska dock endast lämnas om sådana förhållanden som är av väsentlig betydelse för bedömningen av kommunens eller verksamhet eller ekonomiska ställning. Upplysningsskyldigheten är således begränsad till dessa särskilt angivna förhållanden. Betydelselös eller ovidkommande information om privata utförare behöver inte lämnas. Upplysningarna som ska lämnas om privata utförare ska lämnas i den förvaltningsberättelse som avser kommunen eller . Paragrafen behandlas i avsnitt 11.2. Paragrafen innehåller en bestämmelse om de sammanställda räken- skapernas delar och saknar motsvarighet i KRL. Av bestämmelsen framgår att de sammanställda räkenskaperna består av en sammanställning av kommunens eller och de kommunala koncernföretagens resultaträkningar, balansräkningar och kassaflödesanalyser samt noter. I en koncern ingår enligt 2 kap. 6 § kommunen eller den kommunala förvaltningsorganisationen, samt I 2 kap. 5 § anges vad som i lagen avses med kommunalt koncernföretag. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.3. Paragrafen saknar motsvarighet i KRL och reglerar skyldigheten att upprätta sammanställda räkenskaper. Av första stycket framgår att sammanställda räkenskaper ska upprättas för den kommunala koncernen. I andra stycket görs undantag från skyldigheten att upprätta samman- Sammanställda räkenskaper behöver inte upprättas för den kommunala koncernen om samtliga kommunala koncernföretag, 2017/18:149 såväl var för sig som tillsammans, är utan väsentlig betydelse för kommunen eller . För att inte behöva upprätta sammanställda räkenskaper bör den ekonomiska information som lämnas om kommunens eller egen ekonomi vara tillräcklig för att ge läsaren en så riktig bild som möjligt av den kommunala koncernens ekonomiska situation. De sammanställda räkenskaperna kan under sådana förhållanden inte anses tillföra något informationsmervärde för kommunen eller . Paragrafen behandlas i avsnitt 11.4. Paragrafen saknar motsvarighet i KRL och reglerar vilka kommunala koncernföretag som inte behöver omfattas av de sammanställda räken- skaperna. Enligt första stycket har kommunen eller möjlighet att undanta ett kommunalt koncernföretag från de sammanställda räkenskap- erna om företaget är utan väsentlig betydelse för kommunen eller . Avgörande för bedömningen om ett kommunalt koncern- företag ska omfattas av de sammanställda räkenskaperna är dess ekonomiska betydelse för kommunen eller . Vid bedömningen av om ett kommunalt koncernföretag är av väsentlig betydelse bör ledning kunna hämtas från väsentlighetsprincipen i 2 kap. 3 a § årsredovisningslagen (1995:1554). Ett kommunalt koncernföretags betydelse bör således bedömas utifrån vilken påverkan utelämnad information rimligtvis kan få på beslut som en läsare av kommunens eller årsredovisning fattar. Om två eller flera av dessa kommunala koncernföretag tillsammans bedöms ha väsentlig betydelse för kommunen eller , ska de enligt andra stycket omfattas av de sammanställda räkenskaperna. Detta innebär att även om enskilda kommunala koncernföretag var för sig inte är av väsentlig betydelse kan de vara att bedöma som väsentliga om de sammantagna ger en annan bild av den kommunala koncernen. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.5. Paragrafen saknar motsvarighet i KRL och reglerar när en förvärvs- analys ska göras. Av bestämmelsen framgår att en förvärvsanalys ska upprättas första gången ett kommunalt koncernföretag ska omfattas av de sammanställda räkenskaperna. En sådan förvärvsanalys ska också upprättas vid förvärv av aktier eller andelar i en juridisk person. Syftet med förvärvsanalysen är att fastställa anskaffningsvärdet av det förvärvade kommunala koncernföretagets tillgångar och skulder. Förvärvas andelar i en redan existerande juridisk person kan det bokförda värdet på tillgångarna och skulderna i det förvärvade företaget skilja sig från de verkliga värdena som utgör kommunens anskaffningsvärde. Det är de verkliga värdena på nettotillgångar, dvs. tillgångarna minskade med skulderna, som sedan enligt 5 § ska konsolideras i den sammanställda balansräkningen utifrån hur stor del som kommunen eller har förvärvat. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.6. Paragrafen saknar motsvarighet i KRL och reglerar vilka konsolideringsmetoder som får användas Iförsta stycket anges att kommunala koncernföretag ska konsolideras in i den sammanställda resultaträkningen och den sammanställda balans- räkningen. Iandra stycket anges att huvudregeln för konsolidering är att kommunala koncernföretag ska räknas in i de sammanställda räkenskaperna enligt klyvningsmetoden (proportionell metod). Konsolidering sker utifrån ägd andel av ett kommunalt koncernföretag. Det finns dock vissa kommunala koncernföretag, bl.a. kommunal- förbund, som kommuner eller landsting inte kan äga. De kan dock ha rätt till en andel av ett kommunalt koncernföretags tillgångar och skulder. Om det kommunala koncernföretaget är en stiftelse, ska konsolidering ske i proportion till den andel av stiftelsens kapital som kommunen eller har bidragit med. Bestämmelsen har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Kommuner och landsting kan t.ex. bidra med pengar, aktier eller fastigheter till stiftelsens kapital. Med stiftelsens kapital avses både bundet eget kapital och fritt eget kapital. Enligt tredje stycket får kapitalandelsmetoden användas om det finns särskilda skäl och är förenligt med kravet på rättvisande bild i 4 kap. 3 §. Att det ska föreligga särskilda skäl innebär att det ska finnas någon särskild omständighet som motiverar att kapitalandelsmetoden tillämpas. En sådan omständighet kan t.ex. vara att en kommun eller ett landsting äger delar av stora företag som bedriver verksamhet på affärsmässiga grunder. Om kommunens eller andel av ett sådant företags tillgångar, skulder, intäkter och kostnader tas med i de sammanställda räkenskaperna skulle dessa dominera hela redovisningen. Vid bedömningen av om särskilda skäl föreligger kan mått som kommunens eller andel av ett kommunalt koncernföretags omsättning och omslutning i förhållande till kommunens eller skatteintäkter och generella statsbidrag vara intressanta. Kapitalandelsmetoden förutsätter dock att kommunen eller äger andel i ett kommunalt koncernföretag. Ett kommunalt koncern- företag som kommunen eller inte äger måste följaktligen alltid konsolideras med klyvningsmetoden. Alla kommunala koncernföretag i en koncern behöver inte konsolideras med samma metod. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.7. Paragrafen innehåller bestämmelser om upprättandet av och innehållet i de sammanställda räkenskaperna och saknar motsvarighet i KRL. Första stycket reglerar vilka bestämmelser, utöver de som anges i kapitlet om sammanställda räkenskaper, som ska tillämpas vid upp- rättandet av den sammanställda resultaträkningen och den sammanställda Av andra stycket framgår att i fråga om posterna i den sammanställda balansräkningen ska 4 kap. 6 § om specifikation till balansräkningspost 2017/18:149 7 § Paragrafen behandlas i avsnitt 11.7. Paragrafen saknar motsvarighet i KRL och reglerar, genom en hänvisning till 8 kap. 1 §, vad den sammanställda kassaflödesanalysen ska innehålla. Paragrafen innebär att in- och utbetalningar under räkenskapsåret ska redovisas. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.7. Paragrafen saknar motsvarighet i KRL och reglerar vad noterna i de sammanställda räkenskaperna ska innehålla. Av paragrafen framgår att bestämmelserna i 9 kap. om noter, med undantag för bestämmelserna i 9 kap. 8 § om bidrag till infrastruktur och 9 kap. 13 § om räkenskapsrevision, ska tillämpas vid upprättandet av noterna i de sammanställda räkenskaperna. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.5. Bestämmelserna i paragrafen motsvarar delvis regleringen i 9 kap. 1 § KRL och reglerar upprättandet av delårsrapport (prop. 1996/97:52 s. 60 f. och 91). Det har gjorts ett tillägg i paragrafen som innebär att delårsrapporten inte bara ska avse kommunens eller verksamhet utan också dess ekonomi. Paragrafen behandlas i avsnitt 12.3.1. Bestämmelsen i paragrafen ersätter regleringen i 9 kap. 2 § KRL och reglerar innehållet i en delårsrapport. Av paragrafen framgår att delårsrapporten ska innehålla en resultat- räkning, en balansräkning och en förenklad förvaltningsberättelse. Att förvaltningsberättelsen ska vara förenklad innebär att informationen kan vara mer översiktlig jämfört med den information som lämnas i årsredovisningen. Paragrafen behandlas i avsnitt 12.3.2. Bestämmelserna i paragrafen ersätter 9 kap. 3 § första stycket KRL och reglerar jämförelsetal i delårsrapporter (prop. 1996/97:52 s. 60 och 91). Första stycket innebär att det för resultaträkningen ska lämnas jäm- förelsetal under närmast föregående räkenskapsår, samt helårsprognos och årsbudget. Andra stycket anger att för varje post eller delpost i balansräkningen ska beloppet för motsvarande post för närmast föregående räkenskapsårs utgång redovisas. Det ställs inte längre krav på att begrepp och termer så långt som Prop. 2017/18:149 möjligt ska stämma överens med de som har använts i den senast Bestämmelserna behandlas i avsnitt 14.1. Enligt bestämmelsen i punkt 1 träder lagen i kraft . Av punkt 2 följer att lagen (1997:614) om redovisning upphävs genom lagen. I punkt 3 anges att bestämmelser om äldre föreskrifter fortfarande gäller för upplösning av bidrag till infrastruktur som har beslutats . Detta innebär att upplösning för sådana bidrag får påbörjas det år första utbetalningen av bidraget görs. 16.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser Paragrafen behandlas i avsnitt 6.7 Iförsta meningen tas kravet på att samordningsförbundens styrelse ska upprätta årsbokslut bort. Iandra meningen ändras hänvisningen till lagen om bokföring och redovisning. 16.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. I paragrafen ändras paragrafhänvisningen till den nya lagen om bokföring och redovisning. Det förtydligas också vilken paragraf i den nya lagen som anger vad som avses med räkenskaps- information. Ingen ändring i sak är avsedd. 16.4Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (2017:725) I första stycket ändras paragrafhänvisningen till den nya lagen om bokföring och redovisning. Ingen ändring i sak är avsedd. I andra stycket ändras paragrafhänvisningen till den nya lagen om bokföring och redovisning. Ingen ändring i sak är avsedd. 2017/18:149 16 § Paragrafen behandlas i avsnitt 12.2 I första stycket ändras paragrafhänvisningen till den nya lagen om bokföring och redovisning. Ingen ändring i sak är avsedd. Det införs ett nytt andra stycke med en bestämmelse som reglerar delårsrapportens överlämnande. Av bestämmelsen framgår att styrelsen ska överlämna delårsrapporten till fullmäktige och revisorer efter utgången av den period av räkenskapsåret som delårsrapporten omfattar. I paragrafen ändras hänvisningen till den nya lagen om bokföring och redovisning. Ingen ändring i sak är avsedd. Sammanfattning av betänkandet En (SOU 2016:24) Regelverket för den kommunala redovisningen Bestämmelser om bl.a. god ekonomisk hushållning, krav på att upprätta en budget i balans, balanskravet, samt om räkenskapsföring och redovisning finns i KL. Bestämmelserna är dock relativt översiktliga. Närmare reglering av kommuner och landstings bokföring och redovisning (externredovisning) finns i KRL som trädde i kraft . Utgångspunkten för lagens tillkomst var att det grundläggande synsättet på redovisningen ska vara detsamma såväl i privat som i sektor, men att den kommunala särarten kan motivera särskilda krav på den kommunala redovisningen. Den kommunala externredovisningens syfte bör enligt lagens förarbeten vara att ge fullmäktige, kommuninvånarna och andra intressenter relevant information om verksamhetens finansiella resultat och ekonomiska ställning. Denna information måste utformas så att den underlättar styrning och uppföljning av den kommunala verksamheten. Bokföring och redovisning ska enligt KRL fullgöras på ett sätt som överensstämmer med god redovisningssed. För att främja och utveckla god redovisningssed för kommuner, landsting och kommunalförbund inom ramen för gällande lagstiftning har RKR bildats. Den kommunala verksamheten har vissa speciella förutsättningar som Det brukar benämnas den kommunala särarten. En skillnad mellan privat och verksamhet är dess syfte. grundläggande syfte med att bedriva ett privat företag är att ge ägarna avkastning på satsat kapital och att generera medel för att kunna driva Det finns alltså ett vinstsyfte till skillnad från för kommunerna och landstingen vars uppdrag, och syfte med verksamheten, är att sköta angelägenheter av allmänt intresse. av den kommunala beskattningsrätten. Detta gör att den finansiella rapporteringen i kommuner och landsting, på ett annat sätt än för ett privat företag, måste kompletteras och bedömas i förhållande till annan information om mängd och kvalitet. Kommuner och landsting är en typ av obligatoriska associationer där medlemskapet inte är frivilligt. De är dessutom demokratiska organisationer med politiskt valda ledningar. Det finns både ett politiskt ansvarstagande och ett politiskt ansvarsutkrävande vid beslut. Vid sidan om styrelsen kan även nämnderna göras ansvariga. Det finns ett demokratiskt krav på öppenhet som finns lagfäst genom bl.a. offentlighetsprincipen. Grunderna för kommuners och landstings existens finns intagna i RF. Där stadgas bland annat att det finns kommuner på lokal och regional Kommuner och landsting kan till skillnad mot företag inte försättas i konkurs eller likvidation. Kommunernas och landstingens verksamhet finansieras till största delen kollektivt genom beskattning och statsbidrag. En stor del av deras intäkter bestäms alltså politiskt. De intäkter som kommuner och landsting har är, åtminstone kortsiktigt, förhållandevis oberoende av kostnadsutvecklingen. Skatteintäkternas storlek förändras t.ex. inte till följd av verksamhetsförändringar. Kommuner och landsting måste också bokföra ekonomiska transaktioner som saknar en direkt motprestation. Det gäller t.ex. generella skattebidrag, skatteintäkter och ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453). Kommunernas och landstingens anläggningstillgångar är ofta av allmännyttig karaktär, vilket påverkar hur värderingen av dessa ska göras. I ett privat företag kan beskattningen påverkas av hur en affärshändelse redovisas. För stora delar av verksamheten inom kommuner och landsting har redovisningen inte ett sådant samband. Kommunala beslut påverkar ekonomin för framtida generationer i deras egenskap av skattebetalare och mottagare av service. Budgeten har en viktig roll i den politiska styrningen av kommuner och landsting. I budgeten görs målformuleringar, prioriteringar och det tas beslut om resursfördelning. De krav som ställs på kommunerna och landstingen vad gäller ekonomiskt resultat (balanskrav och god ekonomisk hushållning) medför att redovisningsreglerna och de allmänna redovisningsprinciperna blir av stor betydelse redan vid budgetarbetet. Vid uppföljningen av om de mål som satts i budgeten har uppnåtts är redovisningen central. Resultaträkningen är därför den primära rapporten inom den kommunala sektorn. Behovet av en översyn KRL har efter införandet 1998 ändrats och uppdaterats på en del punkter, men någon större samlad översyn av lagen har inte gjorts. har förändringar i omvärlden och politiska beslut medfört att förutsättningarna för den kommunala redovisningen har förändrats. Regeringen ansåg att en samlad översyn av regelverket för den kommunala redovisningen borde ske. Utgångspunkten ska även fortsättningsvis vara att redovisningen ska vara anpassad till den kommunala särarten. Utredningens uppdrag är att göra en översyn av KRL. Syftet med översynen är att åstadkomma en ändamålsenlig redovisningslagstiftning för kommuner och landsting. Utgångspunkten ska bl.a. vara att de redovisningsprinciper som är av vikt för kommuner och landsting särskilt ska beaktas och att redovisningslagstiftningen även fortsättningsvis ska vara anpassad till den kommunala särarten. Utredningen ska bland annat utreda: redovisningen av kommunala avtalspensioner, finansiering av pensionsförpliktelser, – efterlevnad av lag och normering, och Utöver dessa uppdrag är utredaren oförhindrad att göra andra analyser och lämna ytterligare förslag med bäring på den kommunala redovisningen. Utredningen lämnar ett förslag till en helt ny lag om bokföring och redovisning. Utredningen har genomgående lagt förslag som syftar till en mer rättvisande redovisning, ökad insyn och en ökad jämförbarhet. Det gäller både jämförbarhet och jämförbarhet mellan olika kommuner respektive landsting. Värdet av jämförbarhet visar sig i möjligheten att bedöma effektivitet och underlätta för politiker och medborgare att bedöma den ekonomiska utvecklingen. Utredningen har beaktat de förändringar som skett i BFL och i ÅRL som har bäring på det kommunalekonomiska området, då dessa lagar i hög grad påverkat utformningen av KRL. Utredningen har även beaktat regler i FÅB som bedömts vara relevanta på det kommunala området. Utredningen har förutom de materiella lagförslagen gjort en lagteknisk översyn. Denna översyn har innefattat en språklig och redaktionell genomgång av bestämmelserna i lagen. Utredningens målsättning har varit att få en tydligare struktur som kan underlätta för läsaren att hitta i lagen. Det handlar bland annat om en delvis ny kapitelindelning och fler underrubriker. Redovisning av kommunala pensionsförpliktelser Utredningen föreslår att pensionsförpliktelser ska redovisas enligt fullfonderingsmodellen. Det innebär att alla redovisade pensions- förpliktelser ska tas upp i balansräkningen som skuld eller avsättning. Pensionsförpliktelser intjänade överförs från ansvarsför- bindelser till skuld eller avsättning via eget kapital. Balanskravsjustering ska göras genom att årliga förändringar av avsättning för pensionsförpliktelser som beror på ändrade livslängds- antaganden eller diskonteringsränta inte ska beaktas vid beräkningen av årets resultat efter balanskravsjusteringar dvs. vid avstämning mot balanskravet. Finansiering av kommunala pensionsförpliktelser Utredningen föreslår inga åtgärder för att öka jämförbarheten mellan olika finansieringsformer för framtida pensionsutbetalningar. Om avsättning för pensionsförpliktelser har minskat till följd av att försäkring har tecknats eller att medel har överförts till pensionsstiftelse, ska upplysning lämnas om vilka belopp som avsättningen har minskats med. Nya begrepp, delar och undantagsmöjligheter Utredningen föreslår att det ska införas nya begrepp för att underlätta förståelsen av lagen; kommunalgrupp, kommunalgruppsföretag och uppdragsföretag. Den föreslagna definitionen av kommunalgruppsföretag kan innebära att fler juridiska personer kommer att ingå i de sammanställda balans- och resultaträkningarna . Utredningen föreslår att begreppet sammanställd redovisning tas bort. I stället införs begreppet sammanställda räkenskaper som avser en sammanställd resultaträkning, en sammanställd balansräkning, en sammanställd kassaflödesanalys och noter. I ÅRL finns bara krav på kassaflödesanalys för större företag. Det innebär att alla kommunal- gruppsföretag som ska konsolideras inte behöver upprätta en kassa- flödesanalys enligt ÅRL. Kassaflödesanalys för kommunalgruppsföretag som är mindre företag kan därför behövas upprättas särskilt för att uppfylla kraven i den föreslagna lagen. föreslår utredningen att det ska införas vissa undantag från kravet att upprätta sammanställda räkenskaper. Det föreslås också att undantag från kravet att alla kommunalgruppsföretag ska ingå i de sammanställda räkenskaperna. Några sådana undantagsmöjligheter finns inte . Utredningens förslag innebär att konsolideringsmetod blir reglerad i lag. Klyvningsmetoden blir huvudregel men om det finns särskilda skäl och det är förenligt med rättvisande bild kan kapitalandelsmetoden användas. Det tillkommer också ett krav på att förvärvsanalys ska upprättas. Utredningen har lämnat en rad olika förslag som berör förvaltnings- berättelsen, t.ex. får drift- och investeringsredovisningen egna delar i Kravet på redovisning av sjukfrånvaro i den relativt detaljerade form som finns i KRL föreslås tas bort. Liksom tidigare krävs dock att väsentliga personalförhållanden ska redovisas i förvaltningsberättelsen, vilket kan inbegripa viss information om sjukfrånvaro. Kravet på att lämna information om kommunalgruppsföretag i förvaltningsberättelsen har utökats. Utvärderingen av mål och riktlinjer för god ekonomisk hushållning, och utvärderingen av ekonomisk ställning ska enligt förslaget även omfatta kommunalgruppsföretag. Föreslaget innebär en betydande minskning av vilka upplysningar som ska lämnas i förvaltningsberättelsen om uppdragsföretag. ett högt ställt upplysningskrav avseende uppdragsföretag i begränsas upplysningsskyldigheten till Prop. 2017/18:149 upplysningar om sådana förhållanden avseende uppdragsföretag som är Bilaga 1 av väsentlig betydelse för bedömningen av kommunens eller verksamhet eller ekonomi. Förslaget innehåller därför en lättnad i denna del avseende mängden information som måste lämnas i förvaltnings- berättelsen. utökas enligt utredningens förslag. I balanskravsutredningen har gjorts tillägg om att även orealiserade vinster i värdepapper inte ska beaktas vid beräkningen av årets resultat. Detta till följd av förslaget att vissa finansiella instrument ska värderas till verkligt värde på balansdagen. Balanskravsjustering ska också göras för den ökning eller minskning av pensionsförpliktelse som skett till följd av ändrade livslängdsantaganden eller diskonteringsränta. Allmänna bestämmelser om årsredovisning Fler delar i årsredovisningen Utredningens förslag innebär att årsredovisningen får fler delar. Drift- och investeringsredovisningen flyttas från förvaltningsberättelsen och får egna delar i årsredovisningen. Noter blir också en egen del. Principen om rättvisande bild och andra grundläggande redovisningsprinciper Principen om rättvisande bild och andra grundläggande redo- visningsprinciper lagfästs enlig förslaget. Det finns en lång tradition av att hänvisa till rättvisande bild inom den kommunala redovisningen. De grundläggande redovisningsprinciperna kan ge hjälp åt såväl normgivande organ som de som upprättar årsredovisningar, med tolkningen av befintliga lagregleringar samt att fastställa vad som kan anses vara god redovisningssed i fall där det saknas lagregler. I uppställningen av resultaträkningen har införts en ny resultatnivå. Posterna Finansiella intäkter och Finansiella kostnader har ersatts med Poster från finansiella tillgångar respektive Poster från finansiella skulder. Posterna Extraordinära kostnader och Extraordinära intäkter har ersatts av en post, Extraordinära poster, för nettoredovisning. Möjligheten att ta upp förpliktelser som inte tas upp i själva balansräkningen, inom linjen föreslås tas bort. Det ersätts med ett krav på att i not lämna upplysningar om ställda säkerheter och ansvars- förbindelser. Utredningen föreslår att det ska regleras i lag vilka delar som en delårsrapport ska bestå av. Enligt förslaget ska en delårsrapport innehålla en resultaträkning, en balansräkning och en förenklad förvaltnings- berättelse.