prop · H503220 · 2018-04-09 00:00:00 — På en global spelmarknad har svenska spelare stora möjligheter att undvika skattens påverkan på priset genom att välja bort spel med svensk licens till förmån för olicensierade lågprisalternativ. Eftersom det inte är sannolikt att de licensierade spelbolagen varaktigt kan sänka sina marginaler för att kompensera för skattens påverkan på priset, riskerar en beskattning av insatserna att leda till att priset på licenspliktigt spel blir högre än världs- marknadspriset. Följden blir att licensierade spelföretag med tiden kan förväntas förlora sina marknadsandelar till spelföretag som varken uppfyller svenska krav på spelarskydd eller betalar skatt i , vilket i förlängningen riskerar att minska spelbolagens vilja att söka en svensk spellicens. har mot denna bakgrund gjort bedöm- ningen att en modell där spelarnas insatser utgör underlag för beskattning Prop. 2017/18:220 riskerar att påverka graden av kanalisering av såväl spelare som spelbolag till det svenska licenssystemet negativt. I utredningen anförs även andra skäl till varför en skatt på insatser är problematisk, bl.a. att onlinespelföretagens kostnader för att tillhandahålla spel förväntas öka i och med att arbetet med att bestämma odds och återbetalningsprocent blir mer omfattande med en sådan beskattning. Mot denna bakgrund anser regeringen, i likhet med utredningen, att underlaget för skatten inte ska baseras på spelarnas insatser utan i stället ska vara den skattskyldiges behållning under en viss beskattningsperiod. Modellen innebär visserligen att statens möjligheter att styra de svenska spelarnas efterfrågan via priset minskar. ökar möjligheterna för licensierade spelföretag att konkurrera om de svenska spelkonsu- menterna, vilket i sin tur bidrar till att den svenska efterfrågan på spel i högre grad riktas mot spelföretag som uppfyller svenska krav på spel- arskydd. Ur folkhälsopolitisk synvinkel har staten således mycket lite att förlora på denna modell. I och med att priset på spel hålls oförändrat, minskar också risken för att skatteunderlaget blir lägre. En skatt på speloperatörernas behållning ger därför även bättre förutsättningar för staten att långsiktigt kunna finansiera sin verksamhet via skatte- inkomster. De internationella erfarenheterna av att omreglera spelmark- naderna är vidare att flera av de länder som har valt att beskatta spelarnas insatser, har tvingats ändra sina regler eller har blivit hårt kritiserade på grund av att kanaliseringen av spelandet varit otillfredsställande. Osäker- heten kring regelverkets utformning och risken för framtida justeringar, försämrar spelföretagens vilja att investera i långsiktiga lösningar för konsumentskydd och i förlängningen att söka svensk licens. Ur ett långsiktigt perspektiv är därför en skatt på speloperatörernas behållning från spel att föredra, då den regleringstekniskt bedöms utgöra en mer hållbar och stabil skattebas. Sammantaget anser regeringen att en skatt på spelföretagens behållning från spel långsiktigt ger bäst förutsättningar för att dels kanalisera spelandet till säkra och kontrollerade erbjudanden, dels säkerställa att statens skatteinkomster bevaras i så stor utsträckning om möjligt. Regeringen föreslår därför att skatten på spel ska betalas för behåll- ningen för varje beskattningsperiod som avser sådant spel som omfattas av lagen om skatt på spel. Enligt den nuvarande lotteriskattelagen tas skatten ut på behållningen för varje enskilt lotteri som tillhandahålls vilket kräver att varje enskilt lotteri definieras och skiljs från andra lotterier. En sådan modell kan vara svår att upprätthålla på en marknad där regleringen av vilka spel som får tillhandahållas inte kommer att motsvara den situation som gäller enligt den nuvarande spellagstiftningen. Med hänsyn till svårigheterna med att särskilja olika spel från varandra, anser regeringen att den nuvarande modellen bör frångås. I stället bör beskattningsunderlaget utgöras av allt spel som den skattskyldige tillhandahåller under en viss beskattnings- period. I likhet med vad som gäller för den nuvarande lotteriskatten bör beskattningsunderlaget vara behållningen som återstår efter att 2017/18:220 vinstutbetalningarna dragits av från spelarnas insatser. Behållningen för en beskattningsperiod ska således beräknas som skillnaden mellan de sammanlagda insatserna som den skattskyldige mottagit och de sammanlagda utbetalningarna som den skattskyldige betalat ut . En beskattningsperiod ska utgöras av en kalendermånad. Utredningen föreslår att det vid bestämmande av behållningen endast ska vara insatser och utbetalningar som hänför sig till det svenska speldeltagandet som ska beaktas. Även om detta förhållande följer av förslaget till den inledande paragrafen i lagen, anser regeringen att detta för tydlighets skull uttryckligen bör framgå av lagen. Nedan följer några exempel som kan åskådliggöra hur behållningen ska beräknas: Ett spelföretag tillhandahåller pokerspel. De spelare som deltar i pokerspelet betalar insatser för att delta i spelet. Pokerspelet tillhandahålls på ett sätt som medför att spelföretaget inte tar någon ekonomisk risk, utan det är någon eller några spelare som vinner pengar och någon eller några spelare som förlorar pengar. Spelarnas insatser förs till en eller flera . Spelföretaget tar provision på de pengar som förs till spelpotterna genom att behålla en mindre andel av varje spelpott, s.k. ”rake”. Spelarna möter varandra och spelar om potterna. Den eller de spelare som vinner sådana får vinsterna till godo genom utbetal- ning från spelföretaget. För det spelföretag som tillhandahåller pokerspelet utgörs behållningen för beskattningsperioden av skillnaden mellan de sammanlagda insatserna från spelarna och de sammanlagda utbetalningarna till spelarna . Om spelarnas vinster betalas ut som insatserna gjorts kommer behållningen för beskattningsperioden att utgöras av ett belopp som motsvarar den provision i form av ”rake” som spelföretaget dragit av från spelpotterna . De vinster som betalas ut först näst- kommande månad tas inte med i beräkningen av behållningen för en beskattningsperiod. Sådana utbetalningar ska i stället tas med vid beräkning av behållningen för den beskattningsperiod då utbetalningen sker. Ett spelföretag tillhandahåller spel på en s.k. spelbörs där spelföretaget möjliggör för spelare att spela mot varandra. Spelet tillhandahålls på ett sätt som medför att spelföretaget inte tar någon ekonomisk risk. Spelföretaget erbjuder en plattform där spelare möter varandra och ”slår vad” med varandra och betalar insatser för att delta i vadslagningen. Spelföretaget tar provision på spelet i form av antingen avdrag på spelarnas insatser eller avdrag på den vinstutbetalning som sker till de spelare som vinner vadet. För ett spelföretag som tillhandahåller spel på en sådan spelbörs utgörs behållningen för beskattningsperioden av skillnaden mellan de sammanlagda insatserna från spelarna och de sammanlagda utbetalningarna till spelarna . Om spelarnas vinster betalas ut som insatserna gjorts, kommer behållningen för beskattningsperioden att utgöras av ett belopp som motsvarar den provision som spelföretaget dragit av från insatserna eller vinstutbetalningarna . De vinster som Prop. 2017/18:220 betalas ut först nästkommande månad tas med i beräkningen av behåll- ningen för den beskattningsperioden. Ett spelföretag tillhandahåller spel på travtävlingar. Spelet tillhandahålls på ett sätt som medför att spelföretaget inte tar någon ekonomisk risk. Spelföretaget erbjuder spel enligt den s.k. totalisatormodellen där alla insatser från spelarna läggs samman i en spelpool för varje spelobjekt. Från spelpoolen gör spelföretaget ett i förväg bestämt totoavdrag. Det som återstår efter totoavdraget utgör den vinstpott som återbetalas till spelarna i form av vinstutbetalningar när respektive spelobjekt avgjorts. Oddsen och vinstbeloppen bestäms utifrån varje spelares andel av vinstpotten i förhållande till andra spelares andel av vinstpotten. För ett spelföretag som tillhandahåller spel enligt en sådan totalisatormodell utgörs behållningen för beskattningsperioden av skillnaden mellan de sammanlagda insatserna från spelarna och de sammanlagda utbetal- ningarna till spelarna . Om spelarnas vinster betalas ut som insatserna gjorts kommer behållningen för beskattningsperioden att utgöras av ett belopp som motsvarar det totoavdrag som spelföretaget gjort. Vinster som betalas ut först nästkommande månad tas med i beräkningen av behållningen för den beskattningsperioden. Ett spelföretag tillhandahåller spel på travtävlingar, fotbollsmatcher och andra sportevenemang. Spelet tillhandahålls på ett sätt som medför att spelföretaget tar en ekonomisk risk. Spelföretaget erbjuder spel till s.k. fasta odds där spelaren vinner ett i förväg bestämt vinstbelopp i förhållande till sin insats för varje spelobjekt. För ett spelföretag som tillhandahåller spel till fasta odds utgörs behållningen för beskatt- ningsperioden av skillnaden mellan de sammanlagda insatserna från spelarna och de sammanlagda utbetalningarna till spelarna under beskatt- ningsperioden. Behållningen är avhängig hur spelföretagen satt oddsen och hur spelarna gjort sina insatser. De vinster som betalas ut först nästkommande månad tas inte med i beräkningen av behållningen för en beskattningsperiod. Sådana utbetalningar ska i stället tas med vid beräkning av behållningen för den beskattningsperioden. Ett spelföretag tillhandahåller lotterier. De spelare som deltar i lotterierna betalar insatser när de köper sina lottsedlar. För varje lotteri finns en fastställd vinstplan som anger vilka vinster som kommer falla ut i Enligt vinstplanen ska vinsterna sammanlagt uppgå till X procent av insatserna i lotteriet. Resterande Y procent tillfaller spel- För ett spelföretag som tillhandahåller lotterier utgörs behåll- ningen för beskattningsperioden av skillnaden mellan de sammanlagda insatserna från spelarna och de sammanlagda utbetalningarna till Under förutsättning att alla lotter säljs och alla vinster betalas ut som insatserna gjorts, kommer behållningen för beskattningsperioden att utgöras av ett belopp som uppgår till Y procent av de totala insatserna i de lotterier som tillhandahålls under en kalendermånad. För det fall att vissa vinster i stället betalas ut först nästkommande månad kommer dessa senare utbetalda vinster i stället beaktas vid beräkningen av behållningen för nästa beskattningsperiod och därmed inte reducera behållningen den första perioden. () efterfrågar en närmare diskussion om den territoriella avgränsningen av punktskatten, dvs. hur insatser och utbetalningar till spel enligt svensk licens hänförs. Någon definition av svenskt speldeltagande föreslås inte vare sig i lagen om skatt på spel eller i spellagen. Med svenskt speldeltagande avses allt spel som sker på en fysisk plats på svenskt territorium, såsom på ett kasino eller en värdeautomat. Även spel som sker på svenska och utländska fartyg i internationell trafik inom svensk ekonomisk zon omfattas. Så länge spelet sker i ett fysiskt rum inom landets gränser saknar det alltså betydelse huruvida spelaren är bosatt i eller endast vistas här tillfälligt. Spel som sker vid fysiska spelbord under gränsöverskridande resor bör dock inte anses som hänförligt till svenskt speldeltagande om spelet varken sker på svenskt territorium eller i ekonomiska zon. För beskattning av onlinespel följer av kravet på registrering av spelare enligt spellagen att skattskyldighet för sådant spel föreligger om spelaren är bosatt i eller stadigvarande vistas här, oavsett var spelaren befinner sig fysiskt. Skattskyldigheten för onlinespel gäller vidare oavsett var en sådan spelare fysiskt befinner sig. Bedömningen av om en person är bosatt i ska utgå från de kriterier som gäller enligt 3 § folkbokföringslagen. Med stadigvarande vistelse avses det- samma som i 3 kap. 3 § 2 IL, dvs. att det är frågan om en samman- hängande vistelse . Regeringen föreslår därför att beskattningsunderlaget, dvs. behåll- ningen, ska beräknas som skillnaden mellan de sammanlagda insatserna som den skattskyldige mottagit och de sammanlagda utbetalningarna som den skattskyldige betalat ut . Regeringen föreslår vidare att endast insatser och utbetalningar som hänför sig till svenskt speldeltagande ska beaktas vid beräkningen samt att beskattningsperioden ska utgöras av en kalender- månad. Beskattning av spelbörser, bonusar och jackpottar Regeringens förslag till beskattning är utformat på ett sätt som, med undantag för spel för allmännyttiga ändamål och spel som tillhandahålls enligt licens för landbaserat kommersiellt kasinospel och kasinospel på fartyg i internationell trafik, behandlar alla spelföretag lika oavsett hur företagets affärsmodell ser ut. Flera spelbolag har dock väckt frågor kring tillämpningen av lagen om skatt på spel i förhållande till vissa specifika spelformer och företeelser på spelmarknaden. och önskar få klarhet i hur bonusar och jackpottar ska hanteras skatterättsligt. anser att bonusar inte bör ingå i beskatt- ningsunderlaget eftersom de inte genererar några intäkter till bolagen samt att kostnaderna för jackpottar bör få avräknas eftersom ett spel- företag annars, till följd av hur jackpottspel arrangeras mellan spelföretag i olika länder, riskerar att få betala skatt på intäkter som företaget inte har Möjligheten för det spelföretag som ombesörjer utbetalningen av jackpottvinsten att ensam få göra avdrag för densamma, riskerar vidare att påverka konkurrensen på marknaden negativt. påtalar att när det gäller spelbörserna utgörs spelföretagets behållning inte av skillnaderna mellan insatser och utbetalningar, utan av en provision som spelarna betalar för sitt deltagande i spelet. föreslår därför att skattebasen för spelbörser i stället ska vara total summa provision som arrangören tagit emot, antingen genom avdrag från vinster eller på annat sätt, från svenska kunder. för att beräkna beskattningsunderlaget inte är anpassad efter spel- börserna, vilket kan leda till dubbelbeskattning eller obeskattade intäkter Regeringen konstaterar inledningsvis att en bonus representerar ett ekonomiskt värde för spelaren och kan, om den utnyttjas, möjliggöra nya vinstutbetalningar, vilka i sin tur bidrar till att minska beskatt- ningsunderlaget och skatten. Oavsett vilken påverkan en bonus har på spelföretagets lönsamhet bör den därför, enligt regeringens mening, inkluderas i beskattningsunderlaget. När det gäller beskattningen av spelformer där spelföretagens behåll- ning utgörs av provision, gör regeringen följande bedömning. går ovan ska beskattningsunderlaget beräknas som skillnaden mellan insatser och utbetalningar under en månad. Med insats enligt lagen om skatt på spel avses det totala värde som spelaren eller annan betalar för spelarens deltagande i spelet. Med utbetalning avses det totala värde som den skattskyldige eller dennes ombud betalar till spelaren genom att tillgodoföra belopp på spelkontot eller på annat sätt. ut på det belopp spelarna satsar i spelet, kommer insatsen i ett spel på en spelbörs därmed bestå av dels det satsade beloppet, dels provisionen. provisionen i stället tas på vinsten, kommer utbetalningen avse vinsten minskat med provisionen. Oavsett i vilket skede provisionen tas ut, och under förutsättning att spelet sker mellan svenska deltagare, kommer spelbolagets behållning skatterättsligt alltid motsvara värdet av Om ett spelbolag däremot väljer att tillhandahålla spel även till andra än svenska spelare, kommer endast insatser och utbetalningar hänförliga till det svenska speldeltagandet beaktas vid beräkningen av Genom att separera det svenska speldeltagandet från annat speldeltagande kan dock skatteredovisningen underlättas. regeringens mening finns därför inte något skäl att anpassa beräkningen av beskattningsunderlaget efter spelbörserna på den grunden att behållningen består av provisioner. När det gäller regleringen i förhållande till vissa specifika spelformer, som t.ex. jackpott-spel och spelbörser, vill regeringen framhålla följande. Införandet av ett licenssystem innebär en omreglering av hela den svenska spelmarknaden och vilka konsekvenser det får för utformningen av spelföretagens affärsmodeller samt utbud och efterfrågan på den svenska spelmarknaden är svårt att förutse i detalj. betonar i sitt yttrande är det viktigt att skattelagstiftningen är generellt utformad och behandlar alla spelformer lika, oavsett hur spelet arrangeras över nationsgränserna eller vilken betalningsmodell Mot denna bakgrund anser regeringen att det inte finns skäl att anpassa regleringen efter vissa företags specifika affärsmodeller. Frågan om skattesystemets effektivitet och ändamålsenlighet i förhållande till dess syften är dock något som bör omfattas av den uppföljning och utvärdering av reformen som regeringen avser att genomföra (se avsnitt 19.4). Regler om utjämning mellan beskattningsperioder föreslås inte Både och () har föreslagit kompletterande bestämmelser i fråga om betalning av skatten och utjämning mellan olika beskattningsperioder. anser att förslagets utformning avseende beskattningsunderlaget riskerar att leda till ett volatilt skatteuttag med likviditetspåfrestningar för framför allt mindre och nischade spelbolag som följd. föreslår därför att någon form av undantag införs, t.ex. en schablonberäkning av vinstutbetalningarna som sedan kan regleras när vinsterna faktiskt betalats ut. Universitet anser att en regel om utjämning mellan olika beskattningsperioder bör införas i syfte att kunna utnyttja ett negativt underlag från en period mot ett positivt underlag en senare period. Regeringen konstaterar inledningsvis att för de skattskyldiga som kan beräknas redovisa punktskatt med ett nettobelopp på högst under beskattningsåret, får enligt 26 kap. 17 § SFL besluta att redovisningsperioden för punktskatten ska vara ett beskattningsår. Dessa skattskyldiga kommer därmed redovisa skatten på behållningen för flera separata beskattningsperioder vid ett samlat tillfälle . Någon möjlighet att jämna ut underskott och överskott mellan perioderna har inte föreslagits. När det gäller övriga skattskyldiga gäller enligt huvudregeln i 26 kap. 10 § SFL att skatten ska redovisas . En möjlighet att utnyttja ett negativt underlag mot ett positivt underlag en senare period skulle innebära att beskattningsperiodens längd, och därmed även beskattningsunderlaget som sådant, rubbas. Vilka konse- kvenser en sådan förändring skulle få för statens finansiering via skatter eller för spelföretagens verksamhet är inte belysta i betänkandet. Vidare har varken eller övriga aktörer på spelmarknaden påtalat risken för likviditetspåfrestningar eller i övrigt haft synpunkter på förslaget i denna del. Skäl för att i detta skede införa kompletterande bestämmer i enlighet med de ovan nämnda förslagen finns därför inte. Den kommande uppföljningen av licenssystemet som regeringen avser att genomföra kommer dock även omfatta skattesystemets utformning, varvid eventuella likviditetsproblem m.m. kan uppmärksammas. Mervärdesskattedirektivet utgör inget hinder mot punktskatt på spel Enligt artikel 401 i Rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskatte- direktivet), får medlemsstaterna införa en nationell skatt på vadslagning och spel under förutsättning att skatten inte kan karaktäriseras som en omsättningsskatt. Vid bedömningen av om en skatt är en otillåten omsättningsskatt i EU- rättslig mening ska det särskilt prövas om den äventyrar det gemen- samma mervärdesskattesystemets funktion, genom att den belastar om- Prop. 2017/18:220 sättningen av varor och tjänster och tas ut på affärstransaktioner på ett sätt som kan jämställas med mervärdesskatt. Domstolen har i detta avseende preciserat att skatter som uppvisar vissa väsentliga kännetecken för mervärdesskatt ska betraktas som sådana åtgärder, även om de inte är identiska med mervärdesskatten på alla punkter (mål C-283/06 och C- 312/06 p. 34 och 35). Ett första kännetecken är att skatten tas ut generellt på transaktioner avseende varor eller tjänster. För det andra att skatten är proportionell i förhållande till det pris som den skattskyldige har erhållit för dessa varor och tjänster. För det tredje att den tas ut i varje led i produktions- och distributionskedjan, inklusive detaljhandeln, oavsett antalet föregående transaktioner. För det fjärde att skatten beräknas efter avdrag för den skatt som betalades vid den föregående transaktionen, vilket innebär att skatten i varje led endast beräknas på det mervärde som tillförts i detta led och i sista hand bärs av konsumenten (mål C-283/06 och C-312/06 p. När det gäller förslaget till lagen om spelskatt konstaterar regeringen inledningsvis att skatt endast ska tas ut på spel som kräver licens enligt spellagen och endast om sådant spel tillhandahålls av någon med licens enligt samma lag. Det är således inte fråga om någon generell skatt på omsättning av varor eller tjänster. Eftersom spel för allmännyttiga ändamål, spel som är undantaget licensplikten och licenspliktiga spel som tillhandahålls av andra än licenshavare inte ska beskattas, är det inte heller fråga om en generell skatt på allt spel som kan förekomma på den svenska spelmarknaden. Beskattningsunderlaget för skatten utgörs av skillnaden mellan samtliga insatser och utbetalningar under en månad. Spelskatten bestäms därför normalt inte i proportion till det pris den skattskyldige har betalat för en vara eller tjänst. Slutligen sker beskattningen som en ”ett-leds-beskattning”, där skatteuttaget sker en gång hos den aktör som utpekas som skattskyldig. Skatten utgör därmed inte en skatt på transaktioner i flera led av produktions- eller distributionskedjan. Det saknas också regler om avdragsrätt eller motsvarande. Det är därför inte heller fråga om att beskatta tillkommet mervärde i förhållande till det senaste transaktions- ledet. Sammantaget gör regeringen bedömningen att spelskatten inte kan jämställas med en mervärdesskatt. Mervärdesskattedirektivets bestämmelser utgör därför inte ett hinder mot att införa en nationell punktskatt på vadslagning och annat spel. Vid bedömningen av vilken skattesats som bäst uppfyller kraven på hållbarhet, kanalisering och statens behov av finansiering har utred- ningen bl.a. beaktat vilka regler och villkor spelföretagen sammantaget har att förhålla sig till. Utredningen har i bedömningen sammanvägt en mängd faktorer såsom bl.a. beräkningen av beskattningsunderlaget, marknadsföringsregler, vinståterbetalningsnivåer, konsumentskydd, regelverkets politiska och marknadsmässiga hållbarhet och konkurrens- 2017/18:220 frågor. Jämförelser har även gjorts med utvecklingen i andra länder och de skattesatser och licenssystem som råder i respektive land. Utred- ningens slutsats är att en skatt på av speloperatörernas behållning är förenlig med syftet att uppnå minst 90 procents kanalisering av svensk efterfrågan på spel till spel med svenska licenser. Vilken nivå som utgör en brytpunkt, och vid vilken en högre skattesats skulle kunna få betydande negativa följder för kanaliseringen av efterfrågan, är dock okänd. Av försiktighetsskäl bör en skatt som överstiger därför inte införas. För att tillgodose statens behov av finansiering via skatter, bör skatten inte heller vara så låg som , vilket ett flertal remissinstanser har önskat. I likhet med utredningen anser regeringen därför att en skatt på av spelföretagens behållning från spel är en välavvägd nivå som uppfyller kraven på kanalisering, statens fortsatta möjligheter till finansiering och behovet att ett starkt konsumentskydd för svenska spelare. Skattesatsen bör vara enhetlig för allt skattepliktigt spel. Regeringen föreslår därför att skatt ska tas ut av behållningen för respektive beskattningsperiod.