prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — Det närmsta årtiondet behöver därför minst 200 000 fler anställas inom välfärden. Utbyggnaden har påbörjats. arbetar över 100 000 fler i välfärden än när regeringen tillträdde. Den positiva trenden med höjda kunskapsresultat för svenska elever ska förstärkas. Äldre som varit med och byggt vårt land ska inte betala högre skatt än löntagare. Styrkan i svensk ekonomi ska komma alla till del. I den gemensamt finansierade välfärden finns en stark omfördelande kraft. ska fortsatt vara ett ledande välfärdsland. Den ekonomiska ojämlikheten ska bekämpas med en aktiv fördelningspolitik. Regeringen har genomfört de största satsning- arna på miljö och klimat i svensk historia. Utsläppen från industrin, bostäder och transport- sektorn minskar. Satsningar på solceller, vind, bioenergi och ny teknik ökar takten för att ska nå målet om förnybar elproduktion till 2040. Minskade växthusgas- utsläpp går att kombinera med ekonomisk utveckling. Hållbarheten i handeln måste öka och konsumtionens utsläpp minska. värde- fulla natur ska skötas och skyddas för både friluftsliv och den biologiska mångfalden. Det är rätt väg att gå. har antagit en klimatlag som utgör grunden för regeringens klimat- politiska arbete. är ledande i klimat- omställningen. Dagens miljöproblem kan inte lämnas över till kommande generationer att hantera. Trygghet är en i den svenska modellen, ett hållbart samhälle är vägen framåt. Det krävs också en kraftsamling för att stävja brottsligheten och upprätthålla säkerhet och demokrati. Totalförsvaret ska stärkas. Trygg- heten ska öka i bostadsområden, på busstationer, på sjukhus och i skolor. och ges ökade resurser. Blåljuspersonal ska skyddas. beredskap mot terrorattentat ska fortsatt stärkas. Narkotika och vapen ska stoppas vid gränsen. Förmågan att ingripa mot organiserad brottslighet ska öka och straffen skärpas. Polisens förmåga att utreda sexualbrott ska öka. Det förebyggande arbetet för att mot- verka sexuella trakasserier, våld och kränkande behandling ska stärkas, bl.a. genom utbildnings- och informationsinsatser inom rättsväsendet, skolan och och genom stärkt stöd till regionala skyddsombud. Samhället måste bli mycket bättre på att förebygga våld mot kvinnor och hedersvåld. I en ny tid när falska nyheter, hot och hat, rasism och intolerans förgiftar det demokratiska samtalet måste vi gemensamt värna den infra- struktur av myndigheter, domstolar, journalister, lärare och bibliotekarier som ska värna rätts- säkerheten, faktakunskapen och det fria ordet. ska vara ett land i sammanhållning där yttrandefriheten står stark. Regeringen har infört nya indikatorer på välstånd som kompletterar BNP och är bredare mått på samhällsutveckling. Prognoserna i denna ekonomiska vårpro- position sträcker sig långt in i nästa mandat- period. De bygger på regeringens förda politik och vägval framåt, på att investeringar i samhällsbygget går före stora skattesänkningar. Med en annan regering som väljer en annan politisk inriktning blir utfallet ett annat. Ett tryggt och hållbart är regeringens vägval. står nu väl rustat. Samhällsproblemen går att lösa, om vi gör det tillsammans. Denna proposition bygger på en överens- kommelse mellan regeringspartierna och . Förslag i propositionen Vårändringsbudget Av tabell 3.1 framgår de viktigaste åtgärderna som regeringen föreslår i propositionen Vårändrings- budget (prop. 2017/18:99). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Tabell 3.1 Förslag i propositionen Vårändringsbudget Fler ska komma i arbete Insatser i svenska (bl.a. sfi) Övriga insatser för fler i jobb ska bli ett fossilfritt välfärdsland Övriga miljö- och klimatsatsningar Bättre tillgänglighet i hälso- och sjukvård Stärkt trygghet för äldre Insatser för bättre etablering Åtgärder mot sexuella trakasserier, våld och Ökat stöd till kvinno- och tjejjourer Fler böcker i förskolan Stärkt trygghet och säkerhet Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Samhällsförändring är möjlig – reformer och resultat Regeringen har bedrivit en politik som förändrat i rätt riktning. Finans- politiken har varit ansvarsfull, som angelägna satsningar gjorts. –Underskottet i de offentliga finanserna på ca 2014 har vänts till överskott på 2016, 2017 och 2018. –Statsskuldskvoten beräknas ha minskat med under mandat- perioden och beräknas vara på sin lägsta nivå . Procent av BNP. Utfall 1957–2017, prognos 2018–2021 Anm.: I diagrammet redovisas den okonsoliderade statsskulden som andel av BNP för att serien ska vara historiskt jämförbar. Den konsoliderade statsskulden, som är den definition som vanligtvis avses, började redovisas först . Den konsoliderade statsskulden har i genomsnitt varit ca lägre än den okonsoliderade statsskulden till följd av att myndigheters innehav av statsobligationer och statsskuldväxlar eliminerats. ändrades statsskuldens redovisningsprinciper. Källor: , och egna beräkningar. Stora satsningar har gjorts för att skapa fler jobb och bygga ut välfärden. Fas 3 har avskaffats och långtidsarbetslösheten är bland de lägsta i EU. Regeringen har kraftigt byggt ut , som 2021 kommer att omfatta ca 100 000 utbildningsplatser. Andelen personer inom vissa transfereringssystem är på den lägsta nivån (se diagram 3.3). Regeringen har gjort den största bostadspolitiska satsningen för att få fram fler hyresrätter och student- bostäder med rimliga hyror. Regeringen har höjt barnbidraget med . Steg har tagits för att helt avskaffa skatteklyftan mellan pensionärer och löntagare genom att skatten sänkts för tre av fyra pensionärer. Diagram 3.2 Kommunfinansierad sysselsättning Sysselsatta per 1 000 invånare Källor: , och egna beräkningar. –Sedan regeringen tillträdde har 250 000 fler människor ett jobb att gå till, varav över 100 000 i välfärden. Antalet sysselsatta i kommunfinansierad verksamhet har ökat kraftigt i förhållande till befolkningen. –Sysselsättningsgraden, dvs. andelen av befolkningen som har jobb, är den högsta som någonsin uppmätt i ett EU- land. –Ungdomsarbetslösheten är på den lägsta nivån och 90-dagarsgarantin är uppfylld. Diagram 3.3 Helårsekvivalenter inom vissa transfereringssystem Procent av befolkningen 20–. Utfall 1980–2016, prognos 2017– Anm.: Avser sjuk- och rehabiliteringspenning, sjuklön, sjuk- och aktivitetsersättning, arbetslöshetsersättning, arbetsmarknadspolitiska program, etableringsersättning och ekonomiskt bistånd. En helårsekvivalent utgörs av t.ex. två personer som är arbetslösa på halvtid. Individer kan i vissa fall erhålla stöd från flera transfereringssystem, och därmed kan dubbelräkning förekomma. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 av försvagade kunskaps- resultat förbättras nu dessa enligt internationella mätningar. är ojämlikheten i skolan alltför stor. Regeringen har genomfört stora reformer för att stärka kunskapsresultaten och öka likvärdigheten i skolan. Barngrupperna i för- skolan är de minsta . –Ytterligare 28 000 personer är anställda i skolan jämfört med /15. –Lärarlönelyftet har givit 65 000 lärare höjda löner. –Förbättrade skolresultat i internationella mätningar, där bl.a. senaste PISA- undersökningen visar att svenska 15- åringars resultat förbättras i läsförståelse, matematik och naturvetenskap. Diagram 3.4 PISA-resultat i ska bli världens första fossilfria välfärds- land. Därför har ett klimatpolitiskt ramverk in- förts med ambitiösa klimatmål. Regeringen har också mer än fördubblat miljöbudgeten, ökat stödet till solceller med närmare 20 gånger och investerat kraftigt i klimatomställningen, bl.a. med Klimat- och Industriklivet. Utsläppen minskar, särskilt inom transportsektorn. –Bonus–malus för nya bilar och Bränslebytet för mer och bättre biodrivmedel gör det lättare att välja det klimatsmarta alternativet. –Regeringen har höjt och indexerat miljö- skatterna samt infört en flygskatt för att bidra till att flyget i större utsträckning ska bära sina egna klimatkostnader. –har 700 nya natur- reservat och en ny nationalpark inrättats. Diagram 3.5 Medel för klimat- och miljöpolitiken Anm.: Utfall 2006–2017, anslagna medel 2018 (inkl. förslag i Vårändringsbudget för Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 3.2Utsikter för svensk ekonomi Svensk ekonomi fortsätter att utvecklas starkt Svensk ekonomi har utvecklats starkt . har haft en högre tillväxt än de flesta andra jämförbara länder (se diagram 3.6). Tillväxten bedöms bli hög även 2018. Tabell 3.2 Makroekonomiska nyckeltal Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2017, prognos 2018–2021 Sysselsatta, 15–74 år 15–74 år 20–64 år Arbetslöshet6, 15–74 år BNP omvärlden, KIX-vägd1,8 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Potentiell BNP är en bedömning. 3Procent av befolkningen inom respektive åldersgrupp. 4Enligt nationalräkenskaperna, kalenderkorrigerad. 5Förädlingsvärde i hela ekonomin till baspris per arbetad timme. 6Procent av arbetskraften. 7Timlön enligt konjunkturlönestatistiken är en prognos även . 8BNP-prognoser för omvärlden sammanviktade med KIX -vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. 9Gini-koefficienten för ekvivalerad disponibel inkomst exklusive kapitalvin st. Framskrivning från utfall . Gini-koefficienten kan anta värden mellan 0 och 1. Vid maximal ekonomisk jämlikhet (alla har samma inkomst) antar koefficienten värdet 0. Vid maximal ojämlikhet (en person får alla inkomster) antar koefficienten värdet 1. Anm.: Prognosen och framskrivningen baseras på beslutad och i denna proposition aviserad politik. Källor: , , Macrobond och egna beräkningar. Regeringens mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 vägleder den ekonomiska politiken. Enligt det klimatpolitiska ramverket ska klimatpolitiska och budgetpolitiska mål ges förutsättningar att samverka. Sedan regeringen tillträdde har sysselsättningen ökat med 250 000 personer, varav drygt hälften i den privata sektorn. Den starka utvecklingen på arbets- marknaden har fortsatt och sysselsättningsgraden i åldersgruppen 20–uppgick , bland kvinnor och bland män. Det är den högsta sysselsättningsgrad som någon- sin uppmätt i ett EU-land. Konjunkturupp- gången och regeringens reformer medför att efterfrågan på arbetskraft kommer att vara fort- satt hög och att arbetslösheten väntas minska till 2018. Den starka tillväxten medför att resursutnyttjandet i ekonomin, mätt med BNP- gapet, bedöms vara högre än normalt 2018 och 2019 (se tabell 3.2). Därefter förväntas ekonomin gradvis gå mot ett balanserat resursutnyttjande. Bred uppgång i omvärlden Återhämtningen i världsekonomin, som länge varit ojämn och svag, har breddats och blivit allt starkare. Alla de stora ekonomierna växer i god takt. Tillväxten har ökat särskilt mycket i euroområdet, som utgör viktigaste exportmarknad. En stark av- slutning på 2017 och fortsatt höga förtroende- indikatorer talar för att tillväxten i omvärlden blir hög även 2018. Vidare väntas sammansättningen av tillväxten i omvärlden bli mer gynnsam för svensk export än vad den har varit . Den tidigare konsumtionsledda tillväxten i omvärlden drivs nu i allt större utsträckning av ökade kapitalinvesteringar, vilket leder till en ökad efterfrågan på investeringsvaror. Den internationella handeln har ökat, liksom den industriella produktionen. I de avancerade ekonomierna väntas tillväxten mattas av 2019, i takt med att resursutnyttjandet i många länder går mot ett balanserat läge då penningpolitiken gradvis normaliseras. Detta gäller framför allt i , som återhämtat sig snabbare ekonomiskt än många andra länder. I flera länder har arbetslösheten fallit tillbaka mot de nivåer som rådde före finanskrisen, men inflationen ligger fortfarande under tidigare nivåer. Det tyder på att det fortfarande finns lediga resurser på arbetsmarknaden i många ekonomier. Produktiviteten i omvärlden har utvecklats svagt , men det finns nu tecken på att den har börjat växa snabbare. är en liten öppen ekonomi med en stor exportsektor och exporten uppgår till av BNP. ekonomiska utveck- ling är därför i hög grad beroende av den globala utvecklingen. Frihandel och deltagande i EU:s inre marknad (EES), dit av den svenska exporten går, är viktiga förutsättningar för den ekonomiska utvecklingen i . väntas tillväxten öka i flera av de framväxande ekonomierna, bl.a. beroende på högre råvarupriser. I den kinesiska ekonomin på- går en omställning, från en export- och invest- eringsdriven tillväxt till en tillväxt som i större utsträckning drivs av inhemsk konsumtion. Det väntas innebära att tillväxten i åter igen saktar in, efter att den tillfälligt ökat 2017. Den sammanvägda BNP‐tillväxten i de länder som är viktiga för utrikeshandel bedöms bli 2018 och därefter mattas av något. Stigande råvarupriser har bidragit till att pressa upp inflationen, men det underliggande infla- tionstrycket är alltjämt svagt bland många av viktigaste handelspartner. Ett starkare arbetsmarknadsläge väntas dock gradvis ge en högre löneökningstakt, vilket bidrar till att hålla inflationen uppe när effekterna av de tidigare råvaruprisuppgångarna klingar av. Stark ekonomisk tillväxt i Både hushåll och företag i är optimistiska om den egna ekonomin och den ekonomiska utvecklingen i landet. Inom industrin är framtids- tron historiskt hög. väntas ha en av de högsta tillväxttakterna bland jämförbara ekonomier. BNP-tillväxten 2018 bedöms bli , jämfört 2017. Diagram 3.6 BNP i och omvärlden Utfall 2008–2017, prognos 2018 och 2019 Anm.: Fasta priser. Källor: , Macrobond och egna beräkningar. Ökade investeringar har bidragit till en hög tillväxt och bedöms spela en viktig P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Investe- ringar i byggande av nya bostäder har varit särskilt viktiga för tillväxten , men bedöms framöver dämpas något från dagens rekordnivåer. Dessa investeringar bedöms allt- jämt ligga på en hög nivå jämfört med . Den starka konjunkturutvecklingen i omvärlden bidrar till att efterfrågan på svensk export ökar. Det skapar i sin tur förutsättningar för ökade investeringar inom andra branscher. Förtroendeindikatorer tyder på god tilltro hos hushållen till både den egna ekonomin och svensk ekonomi i stort. Den mer dämpade prisutveck- lingen på bostadsmarknaden bedöms därmed få relativt begränsade effekter på hushållens kon- sumtion. Hushållens sparande, som andel av deras disponibla inkomst, är dessutom på rekordhöga nivåer, vilket innebär att hushållen har förutsättningar för att kunna öka sin konsum- tion. Regeringens reformer har även förstärkt hushållens ekonomi, bl.a. genom höjda barn- bidrag och lägre skatt för pensionärer. De senaste årens goda inkomstutveckling, även om den är ojämnt fördelad, och en alltjämt fortsatt stark utveckling på arbetsmarknaden talar för en fort- satt god tillväxt av hushållens konsumtion . Regeringens satsningar på väl- färden ger ett tillskott till kommunsektorns finanser, vilket bedöms bidra till en fortsatt god tillväxt av den offentliga konsumtionen och de offentliga investeringarna. För att mäta ekonomisk levnadsstandard behöver BNP-tillväxten också relateras till befolkningsutvecklingen. BNP per capita visar värdet på den samlade produktionen delad med antalet invånare och är ett vanligt mått på levnadsstandard. BNP per capita växte i genom- snitt 2007–2014 och 2015–2017. I EU har den genomsnittliga tillväxten varit 2007–2017. Den allmänna trenden med en dämpad utveckling av BNP per capita beror till stor del på att produktiviteten har utvecklats svagt. På lång sikt är produktivitets- utvecklingen avgörande för välståndsutveck- lingen. När det sker stora förändringar i befolkningens sammansättning kan BNP även behöva relateras till antalet sysselsatta personer, för att bättre fånga upp produktivitetsut- vecklingen. Även mätt som BNP per sysselsatt har haft en något starkare utveckling än andra jämförbara länder. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 BNP per sysselsatt i genomsnitt , medan den genomsnittliga årliga tillväxten i var . Regeringen har sedan den tillträdde 2014 betonat vikten av en god produktivitetsutveckling samt bedrivit en politik med omfattande investeringar för att öka sysselsättningen och tillväxten. Regeringen satsar bl.a. på utbildningsinsatser inom , omfattande investeringar i klimat, infrastruktur och bostäder samt driver en aktiv närings- och innovationspolitik. Rege- ringens reformer beräknas ha medfört att BNP- tillväxten blir högre 2015–2018. Regeringens politik syftar även till att stärka välståndet i bredare bemärkelse. För att bättre beskriva ekonomins långsiktiga hållbarhet och utvecklingen av befolkningens livskvalitet har regeringen tagit fram kompletterande indikatorer som belyser ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter av livskvalitet (se tabell 3.3). introducerades ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100) och följs upp i avsnitt 4.8. Tabell 3.3 Indikatorernas utveckling från föregående mätning Andel med låg ekonomisk standard 1Halterna av NO2 har minskat medan halterna av PM2,5 är oförändrade. 2Bedömningar av vattenkvalitet görs i fleråriga förvaltningscykler, nästa förvaltningscykel avser 2017–2021. 3Halterna av de reglerade miljöföroreningar (PCB 153, p,p -DDT, PBDE, summa PBDE, PCDD/F TEQ, PFOS, PFOA) som ingår har minskat medan halterna av de oreglerade miljöföroreningarna (summa PFNA, PFDA, PFUnDA, PFDoDA, PFTrDA) har ökat. Källor: , , , SOM - institutet och Vatteninformationssystem . Arbetslösheten väntas fortsätta minska Regeringens mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 vägleder den ekonomiska politiken. Sedan regeringen tillträdde har syssel- sättningen ökat med 250 000 personer, varav över 100 000 arbetar i välfärden. I utbildningsväsendet har antalet anställda, i kommunala och privata verksamheter, ökat med 45 000 personer, i hälso- och sjukvården med 13 000 personer och i omsorgen med 14 000 personer. Antalet arbetade timmar har ökat med . Även antalet arbetade timmar per person i befolkningen har ökat , trots att andelen personer i arbetsför ålder har minskat. Långtidsarbetslösheten som andel av arbets- kraften har minskat och nivån är bland de lägsta i EU, även om den är högre än före finanskrisen. Ungdomsarbetslösheten är på den lägsta nivån . En hög efterfrågan på arbetskraft, bl.a. till följd av regeringens reformer, medförde att arbets- marknaden utvecklades starkt 2017. Syssel- sättningen ökade i god takt och arbetslösheten minskade till . Arbetslösheten har minskat både bland kvinnor och män. Bland utrikes födda män har arbetslösheten minskat , medan den är oförändrad bland utrikes födda kvinnor. Sysselsättnings- graden i åldersgruppen 20–uppgick (se diagram 3.7), vilket är den högsta sysselsättningsgrad som någonsin uppmätt i ett EU-land. Allt fler deltar i arbetskraften. ökade arbetskraften med över 100 000 personer. Det är av allt att döma den största ökningen, både i antal personer och i procent, sedan den kraftiga ökningen av arbetskraften under 1960- och 1970- talet, då arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor steg kraftigt. Arbetskraftsdeltagandet uppgick (70,bland kvin- nor och bland män) vilket är den högsta nivån . Procent av befolkningen, 20–. Utfall 2000–2017, prognos 2018 Regeringens politik är en viktig orsak till att arbetslösheten har minskat sedan regeringen tillträdde och reformerna bedöms också framöver bidra till att arbetsmarknaden utvecklas starkt. väntas sysselsättningsgraden för åldersgruppen 20–fortsätta att öka till . Sysselsättningen i den offentliga sektorn väntas fortsätta öka i god takt, till följd av regeringens välfärdssatsningar och den demo- grafiska utvecklingen som medför en ökad efter- frågan på välfärdstjänster. Arbetskraftsdeltagan- det bedöms stabiliseras på en historiskt mycket hög nivå. Arbetslösheten väntas minska till P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Regeringens insatser beräknas leda till att arbetslösheten blir lägre 2018 jämfört med om inga reformer hade genomförts (se avsnitt 9). Resursutnyttjandet är högre än normalt Efter den starka tillväxten i svensk ekonomi bedöms resursutnyttjandet, mätt med BNP-gapet, vara högre än normalt. Bedömningen av BNP-gapet är dock mycket osäker. Många arbetsgivare uppger att de har brist på arbetskraft, särskilt i offentlig sektor. är den allmänna löneutvecklingen fortfarande dämpad, vilket skulle kunna indikera att resursutnyttjandet är lägre än nuvarande bedömning. En förklaring till att lönerna utveck- lats svagare än väntat kan vara att med försiktiga löne- och prisökningar, såväl i som i omvärlden, har lett till förvänt- ningar om en fortsatt dämpad utveckling. Om så är fallet kan det ta än vanligt innan en stärkt konjunktur driver upp löne- och pris- ökningarna. Bristen på arbetskraft kan i så fall vara hög och arbetslösheten falla utan att det medför någon omedelbar risk för över- hettning. Sammantaget bedöms BNP-gapet vara högre än normalt både 2018 och 2019. Därefter förväntas ekonomin gradvis gå mot ett balanserat läge. Inflationen, mätt med konsumentprisindex med fast ränta (KPIF), steg till 2017. En expansiv penningpolitik, en stark konjunktur samt faktorer av mer tillfällig karaktär bidrog till denna utveckling. Inflationen bedöms dämpas något 2018 och först åter nå målet om . Osäkerheter i den ekonomiska prognosen Den svenska ekonomin har vuxit snabbt. Utvecklingen i omvärlden är dock osäker och kan bli både starkare och svagare än väntat. Eftersom är en liten öppen ekonomi kan händelser i omvärlden snabbt påverka den in- hemska tillväxten. Konjunkturuppgången i euroområdet, som har ett stort handelsutbyte med, kan bli starkare än väntat. Det visar inte minst det senaste årets utveckling, då tillväxten blev betydligt högre än vad många bedömare förväntade sig i början av P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Hushållens och företagens förtroende- indikatorer är på historiskt höga nivåer. Dess- utom har kapacitetsutnyttjandet i tillverknings- industrin stigit, vilket tillsammans med en fort- satt expansiv penningpolitik innebär att det finns förutsättningar för en ännu starkare investerings- utveckling. En sådan utveckling skulle gynna svensk exportindustri. är osäkerheten om den ekonomiska politiken hög i flera länder. Förhandlingarna mellan och går in i en ny intensiv fas inför landets planerade utträde ur EU . Utgången av dessa förhandlingar kan få betydande konsekvenser för den ekonomiska utvecklingen i såväl som andra europeiska länder, däribland . Det råder också osäkerhet om inriktningen på den amerikanska regeringens ekonomiska politik. Den amerikanska administrationen beslutade att införa importtullar på stål och aluminium och lämnade även förslag på att införa tullar på kinesiska produkter. Det råder stor osäkerhet om hur situationen kommer att utvecklas framöver. Ökad protektionism kan leda till en väsentligt svagare global utveckling än förväntat. Den höga och snabbt växande skuldsättningen i den kinesiska ekonomin, i såväl den offentliga som den privata sektorn, utgör en betydande risk för den globala ekonomin. En kraftig inbromsning av tillväxten i skulle få stora effekter på världsekonomin, eftersom den kinesiska efterfrågan på råvaror och andra insatsvaror är viktig för den globala tillväxten. Klimatförändringar och extrema väderhänd- elser utgör också risker för den globala ekonomin, då de kan medföra stora kostnader för både enskilda och samhället. Inledningen av 2018 präglades av turbulens på aktiemarknaderna i många länder. Liknande episoder framöver kan inte uteslutas, t.ex. om centralbankerna, i synnerhet den amerikanska, höjer räntan snabbare än väntat. Det skulle kunna leda till snabba fall i tillgångspriser och medföra märkbara negativa effekter på realekonomin. Vidare har ett flertal europeiska banker fort- farande problem med svag lönsamhet, bl.a. till följd av en stor andel osäkra lån, vilket gör dem sårbara för finansiella störningar. I är hushållens skuldsättning och utvecklingen av bostadspriserna fortfarande osäkerhetsfaktorer som kan påverka den ekono- miska utvecklingen. prisökningar sjönk bostadspriserna och inledningen av 2018, vilket bl.a. berodde på ett ökat utbud av nyproducerade bostadsrätter.