prop · H503118 · 2018-03-14 00:00:00 — att köparen är skattskyldig i stället för säljaren, på inhemska leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster som överstiger per Skr. 2017/18:118 faktura. Vissa andra krav måste också vara uppfyllda. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp . Förslagen togs upp på och men enighet om förslaget kunde inte nås. stödde inte en generell omvänd skattskyldighet. För fullständig, överlagd ståndpunkt se skatteutskottets protokoll från och . Samråd med ägde rum och . 23.1.4Mervärdesskatt vid gränsöverskridande handel mellan företag presenterade kommissionen förslag om ändrade regler för mervärdesskatt vid gränsöverskridande handel mellan företag (se faktapromemoria 2017/18:FPM17). Principen om att mervärdesskatt tas ut i destinationslandet görs permanent och skatten föreslås betalas av säljaren i stället för köparen. De förslag som har lämnats är det första steget i att införa det s.k. slutgiltiga mervärdesskattesystemet för gränsöver- skridande handel. Kommissionen föreslår att det görs vissa mindre justeringar av de nuvarande reglerna i väntan på att det nya systemet införs fullt ut. Kommissionen föreslår också att det nya begreppet certifierad beskattningsbar person införs. Certifierad beskattningsbar person ska kunna tillämpa vissa förenklingsregler i det nya systemet. Kommissionen ska återkomma med ytterligare förslag . Information har lämnats i . 23.1.5Meddelande från kommissionen om uppföljning av handlingsplanen för mervärdesskatt Meddelandet från (se faktapromemoria 2017/18:FPM18) är en uppföljning av handlingsplanen för mervärdesskatt som presenterades (se faktapromemoria 2015/16:FPM76). I meddelandet redogör kommissionen för de åtgärder som redan vidtagits med anledning av handlingsplanen och de åtgärder som återstår. I meddelandet konstaterar kommissionen bl.a. att det presenterats förslag om gränsöverskridande e- handel med privatpersoner, mervärdesskatt för e-publikationer och tillfällig omvänd beskattning. presenterade kommissionen mervärdesskatteförslag om administrativt samarbete, och ska förslag om skattesatser och förenklingar för mindre företag presenteras. 23.2.1Rapport om genomförandet och utvärderingen av punktskattedirektivet Kommissionen lämnade en rapport om genomförandet och utvärderingen av punktskattedirektivet. Kommissionen angav i rapporten 2017/18:118 vissa områden där uppföljning bör ske, bland annat övervakning av import, export och transitering av punktskattepliktiga varor och reglerna för flyttning mellan företag av varor för vilka punktskatt redan betalats. Det finns inga konkreta förslag , utan rapporten rör enbart vilka områden som bör ses över vidare. Rådsslutsatser om rapporten har diskuterats vid ett rådsarbets- gruppsmöte samt vid ett möte i högnivågruppen för skattefrågor och antogs vid . Rådsslutsatserna innebär i stort att rådet begär att kommissionen ska arbeta vidare med de områden som identifieras i rapporten och lämna ett eventuellt förslag till ändringar av punktskattedirektivet . Överläggning i skatteutskottet ägde rum . 23.3.1Ändring i direktivet mot skatteundandraganden (hybrida missmatchningar med tredjeländer) presenterade kommissionen sitt förslag med ytterligare hybridregler som involverar tredjeländer och som är förenliga med och inte mindre effektiva än om hybridregler. Detta gjordes i form av ett förslag till ändringsdirektiv till direktivet mot skatteundandraganden (se faktapromemoria 2016/17:FPM28). Ändringsdirektivet antogs vid . kunde ställa sig bakom att direktivet antogs. Information och överläggning i skatteutskottet samt samråd i ägde rum . nylanserade kommissionen sitt förslag om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas () som två direktiv (se faktapromemoria 2016/17:FPM26). Det ena direktivet avser att harmonisera bolagsskatteregler (CCTB). Det andra direktivet innehåller regler om konsolidering. För överlagd ståndpunkt se skatteutskottets protokoll från . höll en riktlinjedebatt om förslaget på en gemensam bolagsskattebas () . Information och överläggning ägde rum i skatteutskottet och samråd ägde rum i . 23.3.3Tvistlösningsmekanismer vid dubbelbeskattning inom EU presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om tvistlösningsmekanismer vid fall av dubbelbeskattning inom EU (se faktapromemoria 2016/17:FPM27). Direktivet antogs vid . kunde ställa Skr. 2017/18:118 sig bakom att direktivet antogs. Överläggning med skatteutskottet och samråd med ägde rum . Enligt uppförandekoden ska skatteåtgärder, som innebär en påtagligt lägre effektiv beskattningsnivå än den som normalt tillämpas i en medlemsstat, granskas. En särskild högnivågrupp, uppförandekodgruppen, har inrättats inom rådet för att genomföra uppförandekodens bestämmelser. Vissa andra frågor inom kodens ram ska därutöver behandlas enligt gruppens arbetspaket . Dessutom har gruppen avslutat sitt arbete med att ta fram en EU-förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet. Uppförandekoden och uppförandekodgruppen är viktiga instrument i arbetet mot skadlig skattekonkurrens. anser att det är viktigt att gruppens arbete med avveckling och frysning av skadliga skatteåtgärder fortsätter utifrån kodens principer och att framsteg görs med de övriga frågor som behandlas av gruppen. Vid antogs rådsslutsatser om att upprätta EU- förteckningen samt om möjliga motåtgärder mot de jurisdiktioner som placerats på förteckningen. Det är viktigt att stärka internationella påtryckningar mot icke- samarbetsvilliga jurisdiktioner. Regeringen har därför stött antagandet av en gemensam EU-förteckning över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner. När det gäller frågan om lämpliga motåtgärder har processen för att upprätta förteckningen och förteckningen i sig tillsammans med mot- åtgärder utanför skatteområdet en avhållande effekt. För det fall att åtgärder bör vidtas på skatteområdet är det viktigt att medlemsstaterna ges ett visst mått av flexibilitet och att åtgärderna liknar redan förekommande åtgärder eller i vart fall passar in i de nationella skattesystemen. Samråd om uppförandekoden ägde senast rum med och samråd om EU-förteckningen över icke- samarbetsvilliga jurisdiktioner ägde senast rum . Överläggning om EU-förteckningen skedde i skatteutskottet . 23.3.5Beskattning av den digitala ekonomin publicerade kommissionen meddelandet ”Ett rättvist och effektivt skattesystem i Europeiska unionen för den digitala inre marknaden” (se faktapromemoria 2017/18:FPM12). Kommissionen arbetar med ett förslag på åtgärder som kommer att lämnas . Även arbetar med frågor kring beskattningen av den digitala ekonomin. En delrapport från kommer att presenteras . Frågan om beskattningen av den digitala ekonomin togs upp vid . Rådsslutsatser om utmaningar när det 2017/18:118 gäller beskattning av den digitala ekonomin har diskuterats vid rådsarbets- gruppsmöten under den . Vid antogs rådsslutsatserna. kunde stödja dessa slutsatser. Överläggning med skatteutskottet om rådsslutsatser om utmaningar när det gäller beskattning av den digitala ekonomin ägde rum . Skriftligt samråd med ägde rum . lade kommissionen fram ett förslag till ändringar i direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning (se faktapromemoria 2016/17:FPM110). Förslaget innebär att det ska införas EU-gemensamma bestämmelser om informationsskyldighet för förmedlare av gränsöver- skridande skatteupplägg och automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrange- mang. har förhandlingar ägt rum på rådsarbetsgruppsnivå. Under förhandlingarna har det estniska ordförandeskapet lagt fram kompromiss- förslag om bl.a. att ta bort kommissionens möjlighet att anta delegerade akter avseende vissa delar av direktivet. För överlagd ståndpunkt se skatteutskottets protokoll från . Överläggning i skatteutskottet ägde rum . Information om kommissionens förslag lämnades till . EU:s budget omfattar Europeiska unionens samtliga förväntade inkomster och utgifter. Den svenska EU-avgiften bestäms utifrån betalningsanslagen på EU:s årsbudget genom tillämpning av regelverket för EU:s egna medel. 24.1Förhandling om EU:s årsbudget 2018 Kommissionen presenterade sitt förslag till årsbudget 2018 . Åtagandeanslagen föreslogs uppgå till , vilket lämnade en marginal till taket för åtaganden på . Betalningsanslagen föreslogs uppgå till vilket lämnade en marginal till taket för betalningar på . Mot bakgrund av allmänna budgetrestriktiva hållning har under rådsförhandlingarna ansett att kommissionens förslag legat för högt och saknat tillräckliga marginaler för att kunna möta oförutsedda händelser under budgetåret. Rådets position antogs och innebar ökade marginaler för betalningar och åtaganden. och alla Skr. 2017/18:118 övriga medlemsstater utom en röstade ja till rådets position. nådde och rådet en överens- kommelse om EU:s årsbudget . Alla medlemsstater i rådet utom en kunde ställa sig bakom överenskommelsen. Överenskommelsen resulterade i en åtagandemarginal på och en betalnings- marginal på . Samråd med ägde rum och över- läggning med finansutskottet ägde rum och . 25 Skydd av EU:s finansiella intressen Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna genomföra EU:s budget och säkerställa en sund ekonomisk förvaltning. Europeiska revisionsrätten granskar kommissionens genomförande av budgeten. Denna granskning ligger till grund för bedömningen om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för det aktuella budgetåret. 25.1Ansvarsfrihet för genomförandet av budget beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2015. Samråd med ägde rum . , tillsammans med två andra medlemsstater, röstade nej till rekommendationen vid omröstningen i . Europaparla- mentet beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2015. Ansvarsfrihet för genomförandet av 2016 års publicerade revisionsrätten årsrapporten om . Rapporten presenterades för och samråd med ägde rum . inkomster och utgifter för att bedöma om de är i enlighet med tillämpliga lagar och förordningar. För lämnar Revisionsrätten för första gången en revisionsförklaring med reservation i stället för med avvikande mening, när det gäller utgifterna. Däremot uppskattas att 3,1 procent av de underliggande transaktionerna inte har varit i enlighet med tillämpliga lagar och förordningar (motsvarande felnivå för budgetåret 2015 uppskattades till ), vilket överstiger den vedertagna gränsen för väsentliga fel som ligger på . 2018 att ta ställning till om ska rekommenderas att bevilja kommissionen ansvarsfrihet . Statistiksamarbetet syftar till att åstadkomma jämförbar statistik mellan medlemsstaterna. Jämförbar statistik är viktig för att kunna utveckla, analysera, genomföra, övervaka och utvärdera EU:s politik. och rådet har beslutat om två förordningar på statistikområdet. Förordningarna gäller territoriella typindelningar och en förlängning av programmet för europeisk statistik för perioden – 2020 (se faktapromemorior 2016/17:FPM48 och 2016/17:FPM7). har förhandlingar pågått om förslaget till förordning om europeisk statistik om personer och hushåll, förslaget till förordning om integrerad jordbruksstatistik, förslaget till förordning om harmonisering av bruttonationalinkomsten samt förslaget till förordning om europeisk företagsstatistik (se faktapromemorior 2016/17:FPM4, 2016/17:FPM49, 2016/17:FPM83 och 2016/17:FPM108). Överläggning med finans- utskottet om förslaget till förordning om europeisk företagsstatistik ägde rum . Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning (ESGAB) presenterade sin nionde rapport om genomförandet av riktlinjerna för europeisk statistik. Årets rapport fokuserar på vikten av bra styrning för att upprätthålla och öka förtroendet för officiell statistik, behovet av tillgång till administrativa data och privata data och behovet av samordning av de nationella statistiska systemen. antog slutsatser om EU-statistik. Slutsatserna handlar om vad som gjorts , utmaningarna för det europeiska statistiksamarbetet och ESGAB:s rapport. Samråd med ägde rum . DEL 5 RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR I ett europeiskt område med verklig rättvisa ska medborgarna och företagen fritt kunna hävda sina rättigheter. Den främsta målsättningen med det civilrättsliga samarbetet är att förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter för att undanröja hinder som följer av de rättsliga och administrativa systemens olikheter. En hörnsten i det civilrättsliga samarbetet är ömsesidigt erkännande av domar. 27.1Tillhandahållande av digitalt innehåll och försäljning av varor har förhandlingar pågått om kommissionens två förslag till direktiv om avtal om dels tillhandahållande av digitalt innehåll, dels försäljning av varor på nätet eller på distans (se faktapromemorior 2015/16:FPM36 och 2015/16:FPM37). På rådsmötet för rättsliga och inrikes frågor den 8–antogs en allmän inriktning om förslaget om digitalt innehåll. Trilogförhandlingar med inleddes . presenterade kommissionen ett ändrat förslag till direktiv om försäljning av varor (se faktapromemoria 2017/18:FPM21). Ändringsförslaget ersätter det ursprungliga förslaget till direktiv om försäljning av varor på nätet eller på distans. I ändrings- förslaget föreslås att direktivets tillämpningsområde inte ska vara begränsat till distansköp utan gälla även köp i butik. Förhandlingar om ändringsförslaget påbörjades . Information lämnades till civilutskottet . har förhandlingar pågått om kommissionens förslag till omarbetning av II-förordningen (se faktapromemoria 2015/16:FPM116). II-förordningen är hörnstenen i det rättsliga samarbetet på familjerättens område i EU och innehåller regler om domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar i familjemål. Förslaget behandlades på rådsmötena för rättsliga och inrikes frågor den 8–och den 7–. Överläggning i civilutskottet ägde rum , . Samråd med ägde rum . 2017/18:118 27.3 Förebyggande regler om företagsrekonstruktion och om en andra chans för seriösa företagare har förhandlingar pågått om kommissionens förslag till direktiv med regler bl.a. om företagsrekonstruktion och en andra chans för företagare (se faktapromemoria 2016/17:FPM34). Förslaget är ett led i arbetet med kapitalmarknadsunionen. Förslaget behandlades på rådsmötena för rättsliga och inrikes frågor den 8–och den 7–. Det behandlades även på det informella rådsmötet för rättsliga och inrikes frågor den 26–. Överläggning i civilutskottet ägde rum och information lämnades . Samråd med ägde rum . 27.4Verkställighet av medlingsöverenskommelser från tredjeland Rådet beslutade genom skriftligt förfarande att ge kommissionen mandat att för EU:s räkning föra förhandlingar i FN:s UNCITRAL om en konvention och en modellag om verkställighet av medlingsöverenskommelser (se faktapromemoria 2016/17:FPM99). Samråd med ägde rum . Förslaget syftar till att underlätta verkställighet av internationella medlingsöverenskommelser från tredjeland. 28Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete Medlemsstaterna samarbetar för att förebygga och bekämpa brottslighet med gränsöverskridande inslag. EU:s åtgärder för att förebygga och bekämpa denna brottslighet ska ge ett mervärde och bedrivas på ett effektivt sätt. ska åtgärderna vara förenliga med grundläggande principer, exempelvis rättssäkerhet och respekt för den personliga integriteten. 28.1Samarbete mot brottslighet inklusive terrorism Efter kommissionens meddelande om smartare och starkare informationssystem för gränser och säkerhet (se faktapromemoria 2015/16:FPM78) bildades en högnivågrupp för informations- system och interoperabilitet. Gruppens slutrapport med ett 50-tal motiverade rekommendationer om det fortsatta arbetet publicerades den Vid rådet för rättsliga och inrikes frågor den 8–antogs Skr. 2017/18:118 rådsslutsatser med uppmaningar till kommissionen att fortsätta arbeta med frågorna på olika sätt. Kommissionen presenterade förslag till två förordningar som avser •inrättande av en europeisk sökportal för vissa EU-gemensamma register •införande av en funktion för detektering av dubbla identiteter samt funktioner för uppföljning och statistik till stöd för ökad informations- kvalitet •införande av en gemensam matchningstjänst för alla typer av bio- metriska uppgifter i de olika systemen samt införande av en gemensam identitetsdatabas för alfanumeriska (icke- biometriska) uppgifter. På rådsmötet den 8–presenterade kommissionen resultatet av det arbete som bedrivits med anledning av rådsslutsatserna om straffrätt i cyberrymden, som antogs . redovisade såväl genomförda som kommande praktiska åtgärder, men meddelade därutöver att även lagstiftningsåtgärder skulle komma att krävas såvitt gäller myndighets rätt att på egen hand inhämta elektronisk Medlemsstaterna uttryckte ett allmänt stöd för kommissionens föreslagna praktiska åtgärder och gav även kommissionen mandat att fortsätta utreda förutsättningarna för eventuella lagstiftningsåtgärder. Kommissionen har aviserat att man avser att presentera ett förslag till Information lämnades till justitieutskottet Samråd med ägde rum , juni Det blir vidare allt vanligare att personer, så även kriminella, använder sig av krypterad kommunikation. En aktuell fråga är därför hur de brottsbekämpande myndigheterna ska hantera krypterad information när sådan påträffas i en brottsutredning. kommissionen i uppdrag att arbeta vidare med frågan. därefter, vid rådsmötet den 8–och den 12–rapporterat om Vid rådsmötet den 7–lämnade kommissionen åter en lägesrapport om sitt arbete med kryptering. kommissionen åtgärder till stöd för brottsbekämpande och rättsliga myndigheter när dessa stöter på krypterad information i samband med Det handlar dels om rättsliga åtgärder för att underlätta tillgång till krypterade information, dels tekniska åtgärder för att förstärka dekrypteringskapaciteten hos medlemsstaterna. meddelade den s.k. Tele2-domen rörande en fråga från svensk domstol om skyldigheten att lagra uppgifter om elektronisk kommunikation för brottsbekämpande ändamål. domstolen uttalar i domen bl.a. att en generell och odifferentierad lagring av samtliga trafikuppgifter och lokaliseringsuppgifter avseende samtliga abonnenter och registrerade användare och samtliga elektroniska kommunikationsmedel inte är förenlig med . 2017/18:118 uttalar sig också i domen om nationella myndigheters tillgång till lagrade uppgifter och konstaterar att tillgång kan ges enbart för åtgärder som syftar till att bekämpa grov brottslighet. Eftersom Tele2-domen gäller i EU:s samtliga medlemsstater och har påtagliga effekter för alla medlemsstater inleddes informella diskussioner , inte minst om vilket utrymme domen ger för lagring av data. Rådet för rättsliga och inrikes frågor behandlade frågan vid rådsmötet den 7–och arbetet kommer att fortsätta på EU-nivå i syfte att bättre förstå vad domen får för effekter och hur en framtida rättsligt godtagbar lagringsskyldighet av trafikuppgifter och lokaliseringsuppgifter kan utformas inom ramen för bl.a. . Information lämnades till justitieutskottet , . Samråd med ägde rum , . 28.1.3Andra åtgärder mot grov brottslighet fortsatte arbetet i EU:s s.k. policycykel mot allvarlig och organiserad brottslighet som inriktar sig mot ett antal prioriterade brottsområden. Bland annat genomfördes ett flertal EU-koordinerade operativa insatser. Arbetet med den övergripande utvärderingen av det hittillsvarande arbetet i policycykeln avslutades och låg till grund för rådets beslut om vilka brottsområden som ska vara prioriterade 2018–2021. Bland annat beslutades att också bekämpa penningtvätt och dokumentbedrägerier då denna kriminella verksamhet främjar all organiserad brottslighet. Den nya förordningen om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) började tillämpas , med undantag av några få artiklar som tillämpats . Genom förordningen har bl.a. en ny dataskyddsreglering införts med Europeiska datatillsynsmannen som tillsynsmyndighet. lade kommissionen fram ett förslag till revidering av EU:s vapendirektiv (se faktapromemoria 2015/16:FPM24). Efter trilogförhandlingar antogs slutligen direktivet av rådet . Det ska vara genomfört senast . Inför antagandet ägde samråd med rum . inleddes rådets arbete med den åttonde rundan av den ömsesidiga utvärderingsmekanismen rörande bekämpning av grova miljöbrott. blev första medlemsstat att utvärderas. Rapporten om förväntas bli antagen . Den åttonde rundan beräknas pågå , varefter en slutrapport kommer att antas av rådet. 28.1.4Fonden för inre säkerhet Fonden för inre säkerhet är en del av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020. Den är uppdelad i två instrument, ett för ekonomiskt stöd för yttre gränser och viseringar och ett för ekonomiskt stöd för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering. öronmärkta för arbetet med flygpassageraruppgifter (PNR) och inter- Skr. 2017/18:118 operabilitet. Fondens budget uppgår därmed till för perioden –2020, varav nationella program ska tilldelas . , som är ansvarig myndighet i , har genomfört fem utlysningar av medel . En halvtidsöversyn av genomförande av nationella programmet har påbörjats . En utvärderingsrapport har lämnats in till kommissionen . Genom den horisontella förordningens ikraftträdande inrättades kommittén för asyl-, migration- och integrationsfonden och fonden för inre säkerhet. Kommittén har antagit arbetsprogram för den direkta förvaltningen, dvs. den del av fonden som administreras och förvaltas av kommissionen (t.ex. unionsåtgärder och bistånd i nödsituationer). Den övergripande EU-strategin mot terrorism som antog 2005 fortsätter att ligga till grund för EU:s arbete på området. har rådet för rättsliga och inrikes frågor diskuterat hotet från terrorism och hur medlemsstaterna kan förebygga och förhindra terrorism. Efter attentatet på i tog initiativ till diskussion både med kommissionen och i rådet om hur EU och medlemsstaterna tillsammans med transportsektorn kan stärka skyddet mot denna typ av angrepp. presenterade kommissionen vad den kallade ett terrorismbekämpningspaket (se faktapromemoria 2017/18:FPM23). –den elfte rapporten om framsteg i riktning mot en effektiv och verklig säkerhetsunion, –handlingsplan till stöd för skyddet av offentliga platser, –handlingsplan för att förbättra beredskapen inför kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära säkerhetsrisker, –rekommendation om omedelbara åtgärder för att förhindra missbruk av sprängämnesprekursorer, –förslag till två rådsbeslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av dels konvention om förebyggande av terrorism , dels dess tilläggsprotokoll , –rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett avtal mellan Europeiska unionen och om överföring och användning av passageraruppgifter för att förhindra och bekämpa terrorism och annan grov gränsöverskridande brottslighet. ägde förhandlingar rum i rådet om förslagen om unionens ingående av konvention om förebyggande av terrorism och dess tilläggsprotokoll. Förslagen var utformade utifrån förutsättningen att unionen har exklusiv befogenhet att ingå konventionen och protokollet men justerades under förhandlingarna så att det framgår att även medlemsstaterna kan vara parter till instrumenten (se fakta- promemoria 2017/18:FPM22). Rådet kan endast anta besluten efter 2017/18:118 godkännande, vilket rådet (transport, telekommunika- tion och energi) beslutade att begära. beslutade att inrätta ett särskilt utskott för terrorismfrågor. Utskottet ska granska samarbetet mot terrorism inom unionen. 28.1.6Utbyte av kriminalregisteruppgifter om tredjelandsmedborgare presenterades kommissionens nya förslag till utökning av systemet för medlemsstaternas utbyte av kriminalregisterinformation (Ecris) till att även omfatta uppgifter om tredjelandsmedborgare som döms inom EU (se faktapromemoria 2016/17:FPM119).