prop · H503242 · 2018-04-24 00:00:00 — En välfungerande redovisningstillsyn bör komma emittenterna till del genom att kostnaderna för finansiering på värdepappersmarknaden minskar. I övrigt bedöms inte regeringens förslag medföra några konsekvenser för emittenter. Förslaget om att ta bort kravet på att en börs ska övervaka finansiell information innebär en administrativ lättnad för de svenska börserna och . uppger att börsens övervakning kostar ca . uppger en kostnad om ca . Det är rimligt att anta att börsernas kostnader kommer att minska när de inte längre har ansvaret för övervakningen. Kravet på att börserna ska övervaka regelbunden finansiell information är ett nationellt krav som saknar motsvarighet i andra medlemsstater inom EES. Genom att kravet tas bort blir konkurrensförutsättningarna för de svenska börserna mer lika de förutsättningar som gäller för marknadsoperatörer utanför . Förslaget i denna proposition innebär därmed en förbättrad konkurrenssituation för börserna. Förslagen i denna proposition kan antas få vissa positiva effekter för investerare. Den nya ordning för redovisningstillsynen som föreslås ökar förutsättningarna för en oberoende och enhetlig tillsyn och en harmoniserad tillämpning av redovisningsreglerna. Detta ökar i sin tur jämförbarheten och investerares insyn i de finansiella rapporterna, vilket gynnar investerarskyddet. När det gäller konsekvenser för staten påverkar förslagen i denna proposition främst verksamhet. Förslaget innebär att övervakning av regelbunden finansiell information som offentliggörs av svenska emittenter med värdepapper upptagna till handel på en reglerad marknad i ett annat land inom EES än , kan överlämnas till ett övervakningsorgan. ska dock följa upp och kontrollera att övervakningsorganet bedriver övervakningen på det sätt som förutsätts i föreskrifter och avtal. ska också, liksom , delta aktivt i det europeiska erfarenhetsutbytet samt besluta om ingripanden. har beslutat om ett ingripande mot en emittent som överträtt de tillämpliga redovisningsreglerna. Ett skäl till att inte har ingripit i fler fall är på grund av att börserna har vidtagit disciplinära åtgärder i enlighet med det noteringsavtal som de ingår med emittenterna. Eftersom det i denna proposition föreslås att börserna inte längre ska vara skyldiga att övervaka att emittenterna upprättar regelbunden finansiell information i enlighet med tillämpliga redovisningsregler är det rimligt att anta att börserna inte kommer vidta disciplinära åtgärder på samma sätt som . Det innebär att kan få anledning att ingripa i fler fall. har tagit upp fyra ärenden i sin disciplinnämnd, medan inte har tagit upp något ärende i sin disciplinnämnd. Det är rimligt att anta att den nya ordningen kommer att medföra att antalet ingripanden mot emittenter ökar något. Det torde dock endast röra sig om en handfull ärenden . Regeringen bedömer mot denna bakgrund att förslaget – när övervakningen överlämnats till ett övervakningsorgan – kommer att ta i anspråk lika stora resurser hos som redovisningstillsynen kräver, vilket är tre heltidsårsarbetskrafter. Detta ska ställas i relation till de cirka tio heltidsårsarbetskrafter som hade behövts om hade fått hela ansvaret för redovisningstillsynen. Regeringen bedömer således att kostnaderna för kan förväntas vara de samma som . beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Om antalet ingripanden mot emittenter ökar något, kan detta föranleda överklaganden som ska prövas av Förvaltningsrätten i . Förvaltningsrätten i framhåller att en ökning av mål till domstolen behöver beaktas i finansieringshänseende. Regeringen gör dock bedömningen att ökningen kan förväntas vara ytterst marginell. 2017/18:242 Regeringen ser därför ingen anledning att i detta lagstiftningsärende tillföra förvaltningsdomstolarna ytterligare resurser. I övrigt kan förslagen inte anses medföra några sådana konsekvenser som behöver redovisas enligt förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. 8.4Ikraftträdande och behov av informationsinsatser I avsnitt 7 görs bedömningen att förslagen bör träda i kraft . Det innebär att börsernas ansvar för övervakning av regelbunden finansiell information upphör . Det föreslås även en övergångsbestämmelse om att äldre bestämmelser ska gälla för övervakning av finansiell information som offentliggjorts före det att den nya ordningen trätt i kraft. Regeringen gör bedömningen att tiden fram till ikraftträdandedatumet är tillräcklig för övervakningsorganet att bygga upp sin organisation och rekrytera lämpliga medarbetare. Det allmänna kan också före ikraftträdandet vidta vissa administrativa åtgärder som kan behövas för att övervakningsorganet ska kunna utföra sin övervakningsuppgift från och med ikraftträdandet. Efter att lagarna antagits och utfärdats kommer beslut om överlämnande att kunna fattas innan de nya reglerna ska börja tillämpas. Om övervakningen överlämnas till ett övervakningsorgan kommer emittenterna ha kontakter med och skyldigheter mot en ny aktör på finansmarknaden. Regeringen bedömer därför att det finns behov av särskilda informationsinsatser innan förslaget träder i kraft. Informationsinsatserna bör vara riktade mot de emittenter som är föremål för svensk redovisningstillsyn och syfta till att förklara den nya ordningen för dessa. Eftersom ordningen för redovisningstillsyn är ny är det viktigt att emittenterna förstår hur den kommer att fungera och varför den har valts. Regeringen anser att övervakningsorganet bör vara huvudansvarig för dessa informationsinsatser. Genom sina huvudmän är sed på värdepappersmarknaden och därmed övervakningsorganet väl lämpad att utföra dessa informationsinsatser. Det är rimligt att även medverkar i dessa informationsinsatser genom t.ex. publicering av material på myndighetens webbplats och anordnandet av öppna seminarier (s.k. FI-forum). Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:528) Paragrafen reglerar hur börsernas övervakande funktion ska organiseras. Hänvisningen till 16 kap. 13 § tas bort eftersom börserna inte längre Prop. 2017/18:242 ska ansvara för övervakningen av regelbunden finansiell information. I övrigt görs en språklig ändring. I paragrafen, som i nuvarande lydelse betecknas 13 §, behandlas övervakningen av regelbunden finansiell information. Den genomför artikel 24.2 i öppenhetsdirektivet. Den nuvarande bestämmelsen utmönstras och ersätts av en möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att besluta att överlämna uppgiften att övervaka regelbunden finansiell information till ett organ med representativa företrädare på redovisningsområdet. är central behörig myndighet i enlighet med öppen- hetsdirektivet (artikel 24.1). För det fall ett överlämnande av den löpande övervakningen av regelbunden finansiell information inte sker ansvarar ensam i enlighet med sitt allmänna tillsynsansvar (23 kap. 1 § fjärde stycket). Även om ett överlämnande sker kvarstår övergripande tillsynsansvar för samtliga emittenter med som hemmedlemsstat. Det är som ska ingripa mot en emittent som inte följer tillämpliga regler (se 25 kap. 18– 23 §§). Med representativa företrädare på redovisningsområdet avses personer med erfarenhet av redovisningsområdet. Det kan även vara personer som inte är direkt verksamma på redovisningsområdet. Det kan handla om personer med domarerfarenhet eller om oberoende experter av olika slag, t.ex. personer med anknytning till den akademiska världen. ankommer på att följa upp att organet har en sådan sammansättning som förutsätts i paragrafen. också följa upp att organet fungerar på det sätt som förutsattes när Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om övervakningen vid övervakningsorganet med stöd av bemyndigandet i 16 § 2. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om handläggning och tystnadsplikt vid ett sådant övervakningsorgan som avses i 12 §. I första stycket anges de bestämmelser i förvaltningslagen som ett övervakningsorgan ska tillämpa i sin övervakningsverksamhet. grafen är utformad efter förebild av 7 kap. 10 § lagen om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden och 6 § lagen om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen Övervakningsorganet ska följa det som anges i 16–18 §§ förvaltnings- lagen om jäv. En person som enligt 16 § förvaltningslagen är jävig får således inte delta i handläggning eller beslut i ett enskilt ärende. åligger den som känner till en omständighet som skulle göra honom eller henne jävig att anmäla detta (18 § förvaltningslagen). Anmälan ska göras i enlighet med de rutiner som organet fastställer. Bestämmelsen hindrar inte att övervakningsorganet ställer strängare krav på oberoende i sin verksamhet än vad som följer av förvaltningslagen. Övervakningsorganet ska även underrätta en part om allt material som är av betydelse för ärendet och ge parten möjlighet att yttra sig över detta material innan organet tar ställning i ett visst ärende, om det inte är uppenbart obehövligt (25 § förvaltningslagen). Det kan innebära att övervakningsorganet exempelvis inte regelmässigt måste kommunicera material som har publicerats av parten eller som är utan betydelse eller i de fall där organet inte anser att parten har överträtt tillämpliga redovis- Det kan vara lämpligt att övervakningsorganet, för det fall en emittent på grund av tidigare kommunikation känner till att en granskning har inletts, meddelar emittenten att granskningen har avslutats även om det innebär att organet bedömer att emittenten inte har Övervakningsorganets handläggning är i allt väsentligt skriftlig. part ges dock rätt att meddela sig muntligt med övervakningsorganet om det inte framstår som obehövligt i enlighet med 24 § förvaltningslagen. Kravet på att en part ska ha fått lämna uppgifter muntligt kan t.ex. uppfyllas genom ett telefonsamtal som dokumenteras. ningsorganet som avgör om en enskild part ska få meddela sig muntligt (jfr prop. 2016/17:180 s. 151–153). Övervakningsorganet ska uppfylla den dokumentationsskyldighet som följer av 27 § förvaltningslagen och dokumentera all den information som tillförs ett ärende om den kan ha betydelse för ett beslut i ärendet. Övervakningsorganet ska därutöver, i enlighet med 31 § förvaltnings- lagen, dokumentera de beslut som fattas. motivera sina beslut i enlighet med 32 § förvaltningslagen och, så snart som möjligt, meddela beslutet till den som är part i ärendet om det inte bedöms som uppenbart obehövligt (33 § första stycket förvaltnings- Övervakningsorganet bestämmer hur underrättelsen ska ske. underrättelse ska dock alltid vara skriftlig om emittenten begär det. Underrättelse får ske genom delgivning (33 § tredje stycket förvaltnings- Om övervakningsorganet finner att ett beslut om en emittent som överträtt de tillämpliga redovisningsreglerna innehåller en uppenbar felaktighet till följd av skrivfel, räknefel eller något annat förbiseende får övervakningsorganet ändra sitt beslut i enlighet med 36 § förvaltnings- Övervakningsorganet får även, i enlighet med 37 § första stycket förvaltningslagen, ändra ett beslut som blivit felaktigt på grund av att nya omständigheter tillkommit eller av någon annan anledning. ningsorganet ska, i enlighet med 38 § förvaltningslagen, ändra ett beslut om det finner att det är uppenbart felaktigt i något väsentligt hänseende och om så kan ske snabbt och enkelt utan att det blir till nackdel för någon enskild part. Enligt andra stycket har en anställd eller uppdragstagare som är knuten till ett övervakningsorgan som utför övervakning av regelbunden finan- siell information tystnadsplikt. En sådan person får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon i anställningen eller under uppdraget har fått veta om någon annans affärsförhållanden eller personliga förhållan- Information om affärsförhållanden kan t.ex. utgöra s.k. insider- Prop. 2017/18:242 information. Förbud mot att obehörigen röja sådan information finns även i och rådets förordning (EU) nr 596/2014 av om marknadsmissbruk (marknadsmissbruksförordning) och om upphävande av och rådets direktiv /6/EG och kommissionens direktiv /124/EG, 2003/125/EG och 2004/72/EG (artikel 10), samt i lagen (2016:1307) om straff för marknadsmissbruk på värdepappersmarknaden (2 kap. 3 §). Övervägandena finns i avsnitten 5.1, 5.2.1 och 5.2.3. Paragrafen, som i nuvarande lydelse betecknas 12 §, behandlar emittenternas skyldighet att lämna regelbunden finansiell information. Paragrafen ändras till följd av att börserna inte längre ska ansvara för övervakningen av regelbunden finansiell information. Ändringen innebär att om övervakningen har överlämnats till ett organ enligt 12 § ska en emittent lämna den finansiella informationen till det övervakningsorganet, i stället för till den börs som driver den reglerade marknad på vilken emittentens värdepapper är upptagna till handel. Om ett överlämnande av övervakningen inte har skett enligt 12 § föreligger ingen sådan skyldighet. Enligt 17 kap. 3 § är emittenterna även skyldiga att – oavsett ett eventuellt överlämnande av ansvaret för övervakningen – lämna informationen till . Paragrafen ändras även på så sätt att den omfattar alla emittenter med som hemmedlemsstat som har värdepapper upptagna till handel på en reglerad marknad. Ändringen är en följd av att övervakning hos ett övervakningsorgan, till skillnad från börsernas övervakning, inte bara ska omfatta emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i . När det gäller vilken information som ska lämnas till övervakningsorganet ändras detta i förhållande till den information som enligt nuvarande lydelse ska lämnas till börserna. Liksom omfattar bestämmelsen års- och koncernredovisningar enligt 4 § samt halvårsrapporter enligt 5 §. Skyldigheten att upprätta kvartalsrapport (tidigare 7 §) upphävdes dock (SFS 2015:960). Skyldigheten enligt 6 § att offentliggöra en rapport om betalningar till myndigheter infördes men ska inte omfattas av övervakningsorganets övervakning och därmed inte heller av denna bestämmelse. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Paragrafen reglerar återkommande rapportering till . Till följd av att börsernas ansvar för övervakningen upphör ändras paragrafen så att det, i förekommande fall, är övervakningsorganet som ska rapportera till om sin övervakning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om rapporteringen med stöd av bemyndigandet i 16 § 3. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.2. Paragrafen innehåller bemyndiganden för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter. Punkt 2 ändras till följd av att börserna inte längre ska ansvara för övervakningen av regelbunden finansiell information. Sådan övervakning kan i stället komma att bedrivas av ett övervakningsorgan. De föreskrifter som meddelas med stöd av bemyndigandet kan t.ex. avse hur övervakningsorganet ska organisera övervakningen av emittenternas regelbundna finansiella information, och vilka skyldigheter övervakningsorganet har i förhållande till i dess egenskap av central behörig myndighet enligt öppenhetsdirektivet. I övrigt görs en språklig ändring. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.4. Paragrafen innehåller bestämmelser om avgifter för att bekosta redovisningstillsynen. Ändringen i första stycket innebär att alla emittenter som har som hemmedlemsstat ska bekosta verksamhet när det gäller redovisningstillsynen. Andra stycket, som är nytt, innehåller en rättighet för ett sådant övervakningsorgan som avses i 16 kap. 12 § att ta ut avgifter av de emittenter som övervakas. En förutsättning för detta är att övervakningen har överlämnats till ett sådant organ. De avgifter som övervakningsorganet tar ut ska vara skäliga i förhållande till den kostnad som övervakningsorganet har för att bedriva sin verksamhet på detta område. För att avgifterna ska vara skäliga måste de vara icke-diskriminerande, förutsebara samt stå i proportion till övervakningsorganets kostnader för att bedriva övervakningen. Avgifterna bör kunna variera i storlek. Skillnaderna i avgifternas storlek måste dock kunna motiveras utifrån objektiva kriterier, t.ex. börsvärde eller antal anställda. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 6. Paragrafen innehåller bemyndiganden för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter. Punkt 5 ändras eftersom ett nytt stycke läggs till i 13 §. Bemyndigandet att meddela föreskrifter omfattar således, på samma sätt som , endast de avgifter som avser verksamhet. Övervägandena finns i avsnitt 6. Paragrafen innehåller en preskriptionsbestämmelse. Bestämmelsen ändras så att det framgår att sexmånadersfristen enbart gäller sådana sanktionsavgifter som avses i 19 §, dvs. en överträdelse som innebär att finansiell information inte har offentlig- Prop. 2017/18:242 gjorts. Preskriptionsfristen ska således inte gälla för ingripanden enligt 22 eller 23 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. I punkt 1 anges när lagen träder i kraft. Av punkt 2 följer att äldre bestämmelser gäller för övervakning av sådan regelbunden finansiell information som har offentliggjorts före ikraftträdandet. Det innebär att , i enlighet med 23 kap. 1 § fjärde stycket, och börserna, i enlighet med 16 kap. 13 § lagen om värdepappersmarknaden, även i fortsättningen ansvarar för övervakningen av den regelbundna finansiella information som har offentliggjorts före . En årsredovisning som avser men offentliggörs efter i enlighet med bestämmelserna i 16 kap. 4 § lagen om värdepappersmarknaden ska således hanteras enligt den nya ordningen för redovisningstillsyn. Om övervakningen har överlämnats till ett övervakningsorgan i enlighet med 16 kap. 12 § ska information som offentliggörs därmed granskas av övervakningsorganet. Övergångsbestämmelsen omfattar även bemyndigandena i 16 kap. 16 § 2 och 3. På så sätt finns förutsättningar att låta föreskrifter om börsernas övervakning gälla . Övervägandena finns i avsnitt 7. 9.2Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Paragrafen innehåller sekretessbrytande bestämmelser vid sekretess till skydd för enskild i verksamhet som avser tillsyn på finansmarknadsområdet. Den genomför artikel 25.1 i öppenhetsdirektivet. I paragrafen införs en punktuppställning. Den sekretessbrytande bestämmelsen som avser börser överförs oförändrad till punkt 1. I punkt 2 införs en ny bestämmelse som innebär att uppgifter för vilka sekretess gäller enligt 4 § kan lämnas till ett organ som enligt 16 kap. 12 § lagen om värdepappersmarknaden utför övervakning av regelbunden finansiell information. En förutsättning är att övervakningsorganet bedöms ha behov av denna information för att fullgöra sina uppgifter enligt lagen om värdepappersmarknaden eller annan författning. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.3. Sammanfattning av promemoria En ny ordning för redovisningstillsyn () föreslår i denna promemoria en ny ordning för redovisningstillsyn. Den nya ordningen innefattar självreglering och innebär att ett privaträttsligt organ ska utföra övervakningen av emittenternas finansiella information, medan FI ska ansvara för eventuella ingripanden mot de emittenter som har överträtt de bestämmelser som gäller för emittenten. Om det privaträttsliga organet finner att en emittent har överträtt någon eller några tillämpliga bestämmelser om upprättandet av regelbunden finansiell information, ska det uppmana emittenten att vidta rättelse samt rapportera överträdelsen till FI, i de fall överträdelsen inte är ringa eller emittenten vid en ringa överträdelse inte följer organets uppmaning. FI har i sådana fall att självständigt pröva om ett ingripande ska ske mot emittenten ifråga. FI ska som central behörig myndighet enligt öppenhetsdirektivet bära det slutliga ansvaret för övervakningen av emittenternas regelbundna finansiella information. Självreglering, i meningen att en viss bransch åtgärdar problem i den egna branschen, kan ha flera fördelar. Självreglering kan i de flesta fall medföra en ökad flexibilitet eftersom det är möjligt för ett självregleringsorgan att sätta upp mer ambitiösa standarder i förhållande till lagens krav samt att arbeta proaktivt. En annan fördel är att den kunskap som finns i en viss bransch kan användas på ett mer direkt sätt än vad som normalt är möjligt när samma verksamhet bedrivs av det allmänna. Självreglering kan även föra med sig fördelar ur ett effektivitetsperspektiv. Självreglering är inte alltid lämpligt. Så är särskilt fallet om de som står bakom självregleringen inte är kvalificerade för uppgiften eller inte är tillräckligt oberoende i förhållande till de som omfattas av självregleringsorganets tillsyn. I detta fall bedömer dock FI att självreglering, på det vis som föreslås, är att föredra. FI anser att kan få en mer effektiv och flexibel redovisningstillsyn om den löpande övervakningen delegeras till ett privaträttsligt organ. En självregleringslösning på detta område är dessutom väl i linje med den väletablerade tradition av självreglering som finns på den svenska värdepappersmarknaden. Självreglering är även i linje med FI:s övergripande målsättning att verka för ett finansiellt system med marknader som fungerar väl och som präglas av ett högt skydd för konsumenter och andra investerare. FI anser mot denna bakgrund att förslaget i denna promemoria medför fördelar i förhållande till det förslag som förordades av Utredningen om ändrade informationskrav på värdepappersmarknaden i slutbetänkandet En ny ordning för redovisningstillsyn (SOU 2015:19), och som FI ursprungligen ställde sig bakom. FI föreslår därför att myndigheten får rätt att delegera utförandet av redovisningstillsynen i till ett privaträttsligt organ. FI har för avsikt att delegera utförandet av redovisningstillsynen till som kommer att vara ett sakorgan inom sed på värde- FI föreslår att den nya ordningen för redovisningstillsyn ska träda i Förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden dels att 16 kap. 14 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 16 kap. 12 § ska utgå, dels att nuvarande 16 kap. 12, 13, 15 och 16 §§ ska betecknas 13, 12, 14 och 15 §§, dels att rubrikerna närmast före 16 kap. 13 och 16 §§ ska sättas närmast före 16 kap. 12 respektive 15 §§, dels att 1 kap. 11 §, 13 kap. 2 §, de nya 16 kap. 12–15 §§, 23 kap. 13 och 15 §§ samt 25 kap. 20 § ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som är eller har varit knuten till ett värdepappersbolag, en börs, en leverantör av datarapporteringstjänster eller en clearingorganisation som anställd eller uppdragstagare får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon i anställningen eller under uppdraget har fått veta om någon annans affärsförhållanden eller personliga förhållanden. Det som sägs i första stycket gäller även den som är eller har varit knuten till ett organ som utför 16 kap. 12 § anställd eller uppdragstagare. Uppgift i en anmälan eller en utsaga om en misstänkt överträdelse av en bestämmelse som gäller för verksamheten får inte obehörigen röjas, om uppgiften kan avslöja anmälarens eller den anmäldes identitet. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). I 5 a § kreditupplysningslagen (1973:1173) finns bestämmelser som innebär att det som gäller om tystnadsplikt enligt första stycket inte hindrar att uppgifter i vissa fall utväxlas för kreditupplysningsändamål. 1 Jfr och rådets direktiv /109/EG om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv /34/EG, i lydelsen enligt och rådets direktiv /50/EU. 2 Senaste lydelse 2017:679.