prop · H503223 · 2018-04-10 00:00:00 — 2.patientens namn, personnummer eller samordningsnummer, folkbokförings- ort och postnumret i patientens bostadsadress, 3.förskrivarens namn, yrke, specialitet, arbetsplats, arbetsplatskod och för- skrivarkod, 5.senaste datum för när läkemedelsbehandlingen ska följas upp eller avslutas, 6.expedierad vara, mängd och dosering, datum för expediering, expedierande apotek, expedierande farmaceut och uppgift om att farmaceuten har motsatt sig utbyte av ett förskrivet läkemedel och skälen för det, 7.kostnad, kostnadsreducering enligt lagen (2002:160) om läkemedelsförmå- ner m.m. och kostnadsfrihet enligt smittskyddslagen (2004:168), 8.andra uppgifter som krävs i samband med en förskrivning eller en expe- diering, 9.uppgift om samtycke och om spärrade uppgifter, och 10.uppgift om fullmakt. Paragrafen, som reglerar vilka uppgifter som får registreras i registret, motsvarar i huvuddrag nuvarande 8 § lagen om receptregister (jfr 4 § lagen om läkemedelsförteckning). I förhållande till lagen om receptregis- ter har vissa språkliga och strukturella justeringar gjorts samt nya uppgif- Övervägandena finns i avsnitt 7.8. I paragrafen tydliggörs att registret innehåller uppgifter om både för- skrivningar (punkten 1) och expedieringar (punkten 6). köpsdag i nuvarande 8 § första stycket 1 lagen om receptregister ersätts med datum för expediering (punkten 6) utan att någon ändring i sak är Vissa uppgifter som anses omfattas av begreppet administrativa uppgifter i nuvarande 8 § första stycket 7 lagen om receptregister skrivs ut i den nya lagen: läkemedelsform, styrka, administreringssätt, läke- medelsbehandlingens längd, behandlingsändamål och datum för utfär- dande av förskrivningen (punkten 1) samt expedierande apotek och expe- dierande farmaceut (punkten 7). Första punkten innehåller en uppräkning av uppgifter om varor som är hänförliga till en förskrivning och motsvarar i stora delar 8 § första stycket 1 och 7 lagen om receptregister (jfr 4 § 1 lagen om läkemedels- Som i lagen om receptregister och lagen om läkemedelsför- teckning används det övergripande begreppet vara för både läkemedel och övriga varor. Innebörden av begreppen förskriven och vara behand- las närmare i författningskommentaren till 2 § 1. I förhållande till lagen om receptregister och lagen om läkemedelsförteckning är begreppet aktiv substans en ny uppgift. Begreppet aktiv substans finns i 2 kap. 1 § läke- medelslagen (2015:315). Begreppet dosering finns i 3 kap. 1 § HSLF-FS 2017:37. I termbank återfinns begreppen läkemedels- form, styrka och behandlingsändamål. I 6 kap. 10 § HSLF-FS 2017:37 omnämns begreppen dosering, aktiv substans, läkemedelsform, styrka, administreringssätt och läkemedelsbehandlingens längd. Andra punkten innehåller en uppräkning av uppgifter som är hänförliga till en patient och motsvarar i huvuddrag 8 § första stycket 3 lagen om receptregister (jfr 4 § 2 lagen om läkemedelsförteckning). I förhållande till lagen om receptregister och lagen om läkemedelsförteckning har det gjorts ett tillägg med innebörden att även en patients samordningsnum- mer får registreras i registret. Samordningsnummer definieras i 18 a § folkbokföringslagen (1991:481). Tredje punkten innehåller en uppräkning av uppgifter som är hänför- liga till en förskrivare och motsvarar 8 § första stycket 4 lagen om recept- register (jfr 4 § 3 lagen om läkemedelsförteckning). Begreppet förskriva- re finns i 1 kap. 7 § föreskrifter (HSLF-FS 2016:34) om förordnande och utlämnande av läkemedel och teknisk sprit. I fjärde punkten, som motsvarar 8 § första stycket 2 lagen om recept- register, anges ordinationsorsak. I förhållande till lagen om receptregister ersätts förskrivningsorsak med ordinationsorsak. Begreppet ordinations- orsak finns i 3 kap. 1 § föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2017:37) om ordination och hantering av läkemedel i hälso- och sjukvården. I femte punkten anges senaste datum för när läkemedelsbehandlingen ska följas upp eller avslutas. Uppgiften nämns i 6 kap. 10 § 9 HSLF-FS 2017:37. I förhållande till lagen om receptregister och lagen om läkeme- delsförteckning är uppgiften ny. Sjätte punkten innehåller en uppräkning av uppgifter som är hänförliga till en expediering och motsvarar i stora delar 8 § första stycket 1, 6 och 7 lagen om receptregister. Begreppen expediering och farmaceut finns i 1 kap. 7 § HSLF-FS 2016:34. I propositionen Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden (prop. 2017/18:157) föreslås att det i 1 kap. 4 § lagen om handel med läkemedel definieras vad som avses med en farmaceut enligt den lagen. Sjunde punkten innehåller en uppräkning av uppgifter som är hänför- liga till kostnad, kostnadsreducering och kostnadsfrihet och motsvarar i stora delar 8 § första stycket 1 lagen om receptregister. I åttonde punkten, som i stora delar motsvarar 8 § första stycket 7 lagen om receptregister, anges andra uppgifter som krävs i samband med en förskrivning eller en expediering. Det är bl.a. fråga om uppgifter som behövs för att en förskrivning ska vara giltig eller uppgifter som måste dokumenteras vid en expediering enligt bestämmelser som finns i HSLF- FS 2016:34. Med andra uppgifter avses även de tekniska uppgifter som, precis som , behöver finnas i registret för att möjliggöra den elektro- niska hanteringen av förskrivningar och expedieringar, eller för att möta 2017/18:223 krav på spårbarhet i exempelvis europeiska regelverk. Punkten har utfor- mats språkligt enligt Lagrådets förslag. I nionde punkten, som till viss del motsvarar 8 § första stycket 5 lagen om receptregister, anges uppgift om samtycke och spärrning. I förhållan- de till lagen om receptregister är uppgift om spärrning en ny uppgift. I tionde punkten anges uppgift om fullmakt. Det kan avse bl.a. ombu- dets namn och personnummer. I förhållande till lagen om receptregister är uppgift om fullmakt en ny uppgiftsmängd. 9 § Patientens identitet får användas som sökbegrepp endast för de ändamål som anges i 2–4 §§. Ombudets identitet får användas som sökbegrepp endast för de ändamål som anges i 2 § 3 och 3 §. Förskrivarens identitet får användas som sökbegrepp endast för de ändamål som anges i 5 § 4 och 6. Ordinationsorsak får inte användas som sökbegrepp. Paragrafen reglerar vilka sökbegränsningar som ska gälla för en sökning som rör fysiska personer och motsvarar nuvarande 9 § lagen om recept- register och 5 § lagen om läkemedelsförteckning. Med sökbegrepp avses begrepp som används som urvalskriterier för att söka fram handlingar som innehåller det aktuella begreppet eller för att med begreppet som utgångspunkt göra sammanställningar av olika slag. T.ex. avses bokstä- ver, koder eller siffror med vars hjälp man kan ta fram ett önskat urval av lagrade personuppgifter om en eller flera personer ur en samlad informa- tionsmängd (se prop. 2007/08:126 s. 68 och 231). I förhållande till lagen om receptregister görs vissa materiella ändringar. Patientens identitet får användas som sökbegrepp för flera ändamål än vad som föreskrivs i lagen om receptregister. Det införs sökbegränsningar för ombudets identitet. Sökbegränsningarna rörande förskrivarens identitet och ordina- tionsorsak är desamma som i lagen om receptregister. Övervägandena finns i avsnitt 7.9. Paragrafen har utformats enligt Lagrådets förslag genom att ordet ”fullmäktigens” som användes i lagrådsremissens förslag bytts mot ordet ”ombudets”. 10 § Personuppgifter ska tas bort ur den nationella läkemedelslistan senast efter det att den förskrivning som uppgifterna hör till registrerades. Personuppgifter som inte kan hänföras till en förskrivning ska tas bort senast efter det att uppgifterna registrerades. Uppgifter om samtycke och spärrning ska tas bort när de är nöd- vändiga för ändamålen i 2–5 §§ och 7 § andra stycket. Paragrafen föreskriver en längsta tid för bevarande av personuppgifter i den nationella läkemedelslistan (jfr 19 § lagen om receptregister och 9 § lagen om läkemedelsförteckning). Övervägandena finns i avsnitt 7.10. I första stycket föreskrivs det som ska gälla i fråga om uppgifter som är hänförliga till förskrivningar. I andra stycket föreskrivs det som ska gälla i fråga om uppgifter som inte kan hänföras till en förskrivning. Paragrafens två första stycken har utformats enligt Lagrådets förslag Prop. 2017/18:223 om att bevarandetiden knyts till registreringen i stället för till när uppgifterna kommit in till den nationella läkemedelslistan. Någon ändring i sak är inte avsedd. I tredje stycket föreskrivs det som ska gälla i fråga om uppgifter om samtycke och spärr. Den registrerades inställning till personuppgiftsbehandlingen och spärrning av uppgifter 1 § Behandling av personuppgifter som är tillåten enligt denna lag får utföras även om den registrerade inte har lämnat sitt samtycke till behandlingen. Den registrerades samtycke krävs för behandling av uppgifter om fullmakter för ändamålet i 3 kap. 2 § 3. Patientens samtycke krävs för behandling av upp- gifter om en patient som får dosdispenserade läkemedel för ändamålet i 3 kap. 2 § 1. Patientens samtycke krävs även i de fall som avses i 5 §, 3 kap. 7 § andra stycket, 5 kap. 1 § andra stycket, 5 kap. 2 § och 5 kap. 3 § första stycket. Paragrafen reglerar vad som ska gälla i fråga om den registrerades inställning till behandling av personuppgifter enligt lagen om nationell läkemedelslista (jfr 4 § och 6 § andra stycket lagen om receptregister samt 2 § andra stycket och 3 § andra och tredje styckena lagen om läke- medelsförteckning). Övervägandena finns i avsnitt 7.11. Första stycket anger i vilka fall som behandling av personuppgifter är tillåten utan att den registrerade har samtyckt till behandlingen. Andra stycket anger i vilka fall som behandling av personuppgifter kräver den registrerades samtycke. Den registrerades samtycke krävs för behandling av uppgifter om fullmakter för ändamålet registrering av full- makter. Samtycke är också den rättsliga grunden för sådan behandling av personuppgifter som inte är tillåten enligt lagen men som ändå ska få utföras om den registrerade har lämnat ett uttryckligt samtycke till behandlingen, se avsnitt 7.6.1. Patientens samtycke krävs, som en integritetshöjande åtgärd, för be- handling av uppgifter om en patient som får dosdispenserade läkemedel för ändamålet registrering av uppgifter om förskrivna läkemedel och andra varor som ska expedieras på öppenvårdsapotek. Dosdispensering finns som begrepp i 1 kap. 4 § lagen (2009:366) om handel med läke- medel. I 4 kap. 3 §, 7 kap. 3 § och 8 kap. 7 § HSLF-FS 2016:34 och i vägledningen till föreskrifterna finns bestämmelser om hantering av för- skrivningar som rör patienter som får dosdispenserade läkemedel. På samma sätt som ska en patient som får dosdispenserade läkemedel ha lämnat ett samtycke till hälso- och sjukvården för tjänsten att få dos- dispenserade läkemedel. Hälso- och sjukvården ska på lämpligt sätt se till att samtycket kommer tillhanda för att patientens uppgifter ska kunna registreras i den nationella läkemedelslistan. Patien- tens samtycke till att få dosdispenserade läkemedel omfattar att patien- tens samtliga kommande förskrivningar får registreras elektroniskt. Det som gäller i fråga om direktåtkomst till uppgifter om en patient som får dosdispenserade läkemedel redogörs för i författningskommentaren till 5 kap. 3 §. Andra stycket innehåller även hänvisningar till bestämmelser i 2017/18:223 lagen som anger i vilka ytterligare fall som patientens samtycke krävs, som en integritetshöjande åtgärd, för behandling av personuppgifter. 2 § För en patient som inte endast tillfälligt saknar förmåga att ta ställning till om uppgifter ska få behandlas för ändamål som annars skulle kräva patientens samtycke får uppgifter i den nationella läkemedelslistan behandlas, om 1.patientens inställning till en sådan behandling så långt som möjligt har klar- lagts, och 2.det inte finns anledning att anta att patienten skulle ha motsatt sig person- uppgiftsbehandlingen. Paragrafen, som införs efter förebild av 6 kap. 2 a § patientdatalagen, anger det som ska gälla om en patient som inte endast tillfälligt saknar förmåga att ta ställning till om uppgifter ska få behandlas för ändamål som annars skulle kräva patientens samtycke. Övervägandena finns i avsnitt 7.12. Förmågan att ta ställning till frågor om personuppgiftsbehandling måste bedömas i det enskilda fallet. Om det kan antas att förmågan att ta ställning kommer att återvinnas inom blir paragrafen inte tillämplig. Bestämmelsen är inte avsedd att tillämpas i de fall besluts- förmågan är nedsatt till följd av t.ex. medvetslöshet, påverkan av alkohol eller narkotika, chock eller om patienten av något annat skäl är alltför fysiskt eller psykiskt medtagen. För sistnämnda fall kan situationen vara sådan att åtkomst ska ges om det är nödvändig för att den registrerade ska kunna få vård eller behandling som han eller hon oundgängligen behöver, se 5 kap. 5 § och avsnitt 7.17.3. Hur omfattande åtgärder vård- givaren behöver vidta för att klarlägga patientens inställning till person- uppgiftsbehandlingen får avgöras av förhållandena i det enskilda fallet. Med att det inte finns anledning att anta menas att det inte ska finnas några konkreta omständigheter som visar att patienten skulle motsätta sig personuppgiftsbehandlingen (jfr Förbättrad informationshantering av- seende vissa patienter inom hälso- och sjukvården, prop. 2013/14:202 s. 41 f.). 3 § Efter begäran av en patient ska spärra uppgifterna i den nationella läkemedelslistan för direktåtkomst såvitt gäller ändamålen i 3 kap. 3 § 2 och 4 § samt uppgift om ordinationsorsak även såvitt gäller ändamålet i 3 kap. 3 § 1. Ett barns vårdnadshavare har inte rätt att få uppgifter om barnet spärrade. En spärr enligt första stycket hindrar inte sådan behandling av personuppgif- ter som avses i 5 kap. 3 § andra och tredje styckena, 4 och 5 §§. Paragrafen införs efter förebild av 4 kap. 4 § patientdatalagen och regle- rar det som ska gälla i fråga om spärrning av uppgifter i den nationella läkemedelslistan för direktåtkomst av hälso- och sjukvården eller öppen- vårdsapotek. Övervägandena finns i avsnitt 7.11 och 7.13. Första stycket anger i vilka fall som en patient kan begära att få uppgif- ter spärrade för direktåtkomst i den nationella läkemedelslistan. Med spärrning avses att uppgifter inte får lämnas ut genom direktåtkomst. Första stycket har utformats språkligt enligt Lagrådets förslag. Andra stycket anger att ett barns vårdnadshavare inte har rätt att få upp- Prop. 2017/18:223 gifter om barnet spärrade. Tredje stycket anger i vilka fall som en spärr enligt första stycket inte hindrar att behandling av personuppgifter ändå får utföras. 4 § ska spärra uppgift om ordinationsorsak i den nationella läkemedelslistan för direktåtkomst av patienten om uppgiften enligt 25 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) inte får lämnas ut. E-hälsomyndig- heten ska spärra uppgift om en underårig i den nationella läkemedelslistan för direktåtkomst av vårdnadshavaren om uppgiften enligt 12 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen inte får lämnas ut. Hälso- och sjukvårdspersonal som har behörighet att förskriva läkemedel och som efter en prövning enligt 25 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen eller 6 kap. 12 § andra stycket patientsäkerhetslagen (2010:659) finner att uppgift om ordinationsorsak i den nationella läkemedelslistan inte får lämnas ut till en patient, ska hos begära att få uppgiften spärrad i den natio- nella läkemedelslistan för direktåtkomst av patienten. Hälso- och sjukvårdspersonal som har behörighet att förskriva läkemedel och som efter en prövning enligt 12 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen eller 6 kap. 12 § patientsäkerhetslagen finner att en uppgift om en underårig i den nationella läkemedelslistan inte får lämnas ut till dennes vårdnadshavare, ska hos begära att få uppgiften spärrad i den nationella läke- medelslistan för direktåtkomst av vårdnadshavaren. Paragrafen reglerar det som gäller i fråga om spärrning av uppgifter i den nationella läkemedelslistan för direktåtkomst av patienten eller vård- nadshavaren. Övervägandena finns i avsnitten 7.11 och 7.14. Enligt första stycket ska spärra uppgift om ordina- tionsorsak i den nationella läkemedelslistan för direktåtkomst av patien- ten om uppgiften inte får lämnas ut enligt 25 kap. 6 § OSL. E-hälso- myndigheten ska även spärra en uppgift om en underårig i den nationella läkemedelslistan för direktåtkomst av vårdnadshavaren om uppgiften inte får lämnas ut enligt 12 kap. 3 § OSL. Enligt andra stycket ska hälso- och sjukvårdspersonal som har behörig- het att förskriva läkemedel som efter en prövning enligt 25 kap. 6 § OSL eller 6 kap. 12 § andra stycket patientsäkerhetslagen finner att uppgift om ordinationsorsak i den nationella läkemedelslistan inte får lämnas ut till en patient, hos begära att få uppgiften spärrad i den nationella läkemedelslistan för direktåtkomst av patienten. Enligt tredje stycket ska hälso- och sjukvårdspersonal som har behörig- het att förskriva läkemedel och som efter en prövning enligt 12 kap. 3 § OSL eller 6 kap. 12 § patientsäkerhetslagen finner att en uppgift om en underårig i den nationella läkemedelslistan inte får lämnas ut till dennes vårdnadshavare, hos begära att få uppgiften spärrad i den nationella läkemedelslistan för direktåtkomst av vårdnadshavaren. 5 § En spärr enligt 3 § första stycket ska hävas av endast om patienten samtycker till det. Paragrafen reglerar det som gäller när en patient vill få en spärr hävd. Övervägandena finns i avsnitt 7.13. Rubriken har utformats enligt Lagrådets förslag. 6 § Hälso- och sjukvårdspersonal som har behörighet att förskriva läkemedel och som efter en ny prövning finner att en uppgift som begärts spärrad enligt 4 § andra eller tredje stycket kan lämnas ut till patienten respektive vårdnads- havaren, ska hos begära att spärren hävs. E-hälsomyndig- heten ska häva en spärr om den uppgift som spärrats enligt 4 § kan lämnas ut till patienten respektive vårdnadshavaren. Paragrafen reglerar det som gäller vid hävning av spärrar för uppgifter som spärrats i förhållande till patienten eller vårdnadshavare. Övervägan- dena finns i avsnitt 7.14. 5 kap. Om elektronisk åtkomst Direktåtkomst för expedierande personal på öppenvårdsapotek 1 § Direktåtkomst till andra uppgifter i den nationella läkemedelslistan än ordi- nationsorsak får, även utan patientens samtycke, ges till expedierande personal på öppenvårdsapotek för det ändamål som anges i 3 kap. 3 § 1. Direktåtkomst till uppgift om ordinationsorsak får endast med patientens sam- tycke ges till expedierande personal på öppenvårdsapotek för det ändamål som anges i 3 kap. 3 § 1. Direktåtkomst enligt första och andra styckena får i fråga om uppgifter om för- skrivningar endast avse förskrivningar som registrerats i den nationella läke- medelslistan . Paragrafen reglerar öppenvårdsapotekens direktåtkomst till uppgifter i den nationella läkemedelslistan för ändamålet expediering av läkemedel och andra varor som förskrivits (expedieringsändamålet). Övervägandena finns i avsnitt 7.16. Med direktåtkomst avses att någon själv kan söka och hämta hem upp- gifter utan att kunna påverka innehållet. Med expedierande personal på öppenvårdsapotek avses farmaceuter, dvs. apotekare och receptarier, men även annan apotekspersonal som deltar i arbetet att expediera läke- medel och andra varor, t.ex. apotekstekniker. Begreppet öppenvårdsapo- tek finns i 1 kap. 4 § lagen om handel med läkemedel. Av 12 § apoteks- datalagen framgår att tillståndshavaren ska bestämma villkor för tilldel- ning av behörighet för åtkomst till helt eller delvis automatiskt behandlade uppgifter och att behörigheten ska begränsas till det som be- hövs för att den som arbetar på ett öppenvårdsapotek ska kunna fullgöra sina arbetsuppgifter där. Första stycket föreskriver att direktåtkomst till andra uppgifter än ordinationsorsak får ges till expedierande personal på öppenvårdsapotek för expedieringsändamålet även om patienten inte lämnat sitt samtycke till behandlingen. Andra stycket föreskriver att direktåtkomst till uppgift om ordinations- Prop. 2017/18:223 orsak får ges till expedierande personal på öppenvårdsapotek för expe- dieringsändamålet endast om patienten samtycker till det. Samtycket i bestämmelsen utgör en integritetshöjande åtgärd. Enligt tredje stycket är direktåtkomsten i första och andra stycket, i fråga om uppgifter om förskrivningar, begränsad till förskrivningar som registrerats i den nationella läkemedelslistan inom de senaste 24 måna- derna. 2 § Direktåtkomst till andra uppgifter i den nationella läkemedelslistan än ordi- nationsorsak får med patientens samtycke ges till expedierande personal på öppenvårdsapotek för det ändamål som anges i 3 kap. 3 § 2. Paragrafen reglerar öppenvårdsapotekens direktåtkomst till uppgifter i den nationella läkemedelslistan för ändamålet underlättande av en patients läkemedelsanvändning. Direktåtkomsten avser andra uppgifter än ordinationsorsak och får endast ges om patienten samtycker till det. Samtycket i bestämmelsen är en integritetshöjande åtgärd. Övervägande- na finns i avsnitt 7.16. Direktåtkomst för hälso- och sjukvårdspersonal 3 § Direktåtkomst till uppgifter i den nationella läkemedelslistan får med patien- tens samtycke ges till 1.hälso- och sjukvårdspersonal som har behörighet att förskriva läkemedel eller andra varor, för de ändamål som anges i 3 kap. 4 §, och 2.sjuksköterska utan behörighet att förskriva läkemedel eller andra varor, dietist och farmaceut i hälso- och sjukvården, för de ändamål som anges i 3 kap. 4 § 2 och 3. Direktåtkomst enligt första stycket avser även uppgiften om att det finns spärrade uppgifter. Direktåtkomst enligt första stycket får utan patientens samtycke ges till uppgifter om en patient som får dosdispenserade läkemedel. Paragrafen reglerar hälso- och sjukvårdens direktåtkomst till uppgifter i den nationella läkemedelslistan för ändamålen åstadkommande av en säker ordination av läkemedel och andra varor för en patient, beredande av vård eller behandling av en patient och komplettering av en patient- journal. Övervägandena finns i avsnitt 7.17. De hälso- och sjukvårdsaktörer som får ges direktåtkomst till uppgifter i den nationella läkemedelslistan är hälso- och sjukvårdspersonal som har behörighet att förskriva läkemedel eller andra varor, sjuksköterska utan sådan behörighet, dietist och farmaceut i hälso- och sjukvården. Med behörighet att förskriva läkemedel och andra varor avses den som enligt HSLF-FS 2016:34 eller föreskrifter (SOSFS 2001:16) om kompetenskrav för sjuksköterskor vid förskrivning av läkemedel, är behörig att förskriva läkemedel eller andra varor. Med sjuksköterska och dietist avses de som enligt 4 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659) har fått legitimation för yrket. Med farmaceut avses den som är behörig att utöva yrke som apotekare eller receptarie (jfr 1 kap. 7 § HSLF-FS 2016:34). Hälso- och sjukvård definieras i 2 kap. 1 § hälso- och sjuk- vårdslagen (2017:30). Med hälso- och sjukvården avses även tandvården. Första stycket föreskriver för vilka ändamål de olika hälso- och sjuk- vårdsaktörerna får ges direktåtkomst till uppgifter i den nationella läke- medelslistan. Direktåtkomsten kräver patientens samtycke. Samtycket i bestämmelsen utgör en integritetshöjande åtgärd. Av andra stycket framgår att direktåtkomst enligt första stycket även avser en uppgift om att det finns spärrade uppgifter. I tredje stycket föreskrivs att direktåtkomst enligt första stycket till uppgifter om patienter som får dosdispenserade läkemedel får ges utan patientens samtycke. En patient som får dosdispenserade läkemedel ska dock ha lämnat ett samtycke till registrering av personuppgifter i den nationella läkemedelslistan, se i denna fråga författningskommentaren till 4 kap. 1 §.