prop · H503245 · 2018-05-03 00:00:00 — Q Vård och Omsorg R Kultur, Nöje, Fritid Källa: och egna beräkningar Tabell 15.2 visar antal aktiebolag där ränteavdragen skulle begränsas eftersom de har ett positivt EBITDA och ett negativt räntenetto som är beloppsmässigt större än av EBITDA. förenklingsregeln skulle en EBITDA-begränsning på leda till att ränteavdrag i omkring 35 000 aktiebolag begränsades. aktiebolag där ränteavdragen begränsas på grund av en generell Prop. 2017/18:245 ränteavdragsbegränsning minskar dock drastiskt när det tas hänsyn till den föreslagna förenklingsregeln på . Då minskar antalet aktiebolag som begränsas av en EBITDA-regel till 2 050. Det motsvarar av samtliga aktiebolag. Tabellen nedan visar att det är sektorerna försörjning av el, gas och fastighetsverksamhet och i vilka störst andel bolag berörs av ränteavdragsbegränsningen (inklusive förenklingsregeln). Tabell 15.2 Bolag som omfattas av en begränsningsregel som baseras på EBITDA (2015) A Jordbruk och jakt samt D Försörjning av el, gas, E Vatten, avlopp, avfall G Handel reparation av H transport och magasin I Hotell- och Restaurang M Juridik, ekonomi N Uthyrning och leasing O Offentlig förvaltning & P Utbildning & Q Vård och Omsorg & R Kultur, Nöje, Fritid & S Annan Källa: och egna beräkningar Tabell 15.3 nedan visar vilka som berörs av förslaget om en ränteavdragsbegränsning när bolagen delas upp i storleksgrupper. 2017/18:245 När det gäller ränteavdragsbegränsningen så visar den nedanstående tabellen att även denna i högre utsträckning berör större företag än mindre företag. Det är av aktiebolagen med färre än 5 anställda där ränteavdragen begränsas och bland aktiebolagen med 250 eller fler anställda. Av tabellen framgår att utformningen av förslagen och nivån för förenklingsregeln får avsedd effekt eftersom särskilt mindre bolag träffas i en mindre omfattning av ränteavdragsbegränsningen. Tabell 15.3 Antal bolag samt andel per storleksklass som omfattas av den föreslagna ränteavdragsbegränsningen med en EBITDA-regel (2015) Källa: och egna beräkningar Handelsbolag betalar inte bolagsskatt och berörs därför inte direkt av En indirekt effekt av bolagsskattesänkningen är däremot att juridiska personer som är delägare av handelsbolag betalar bolagsskatt på sin del av överskottet från verksamheten i handelsbolaget. Förslaget om ränteavdragsbegränsningen rör handelsbolag i de fall då minst en av ägarna till handelsbolaget är en juridisk person. Tabell 15.4 visar antalet handelsbolag som berörs av den föreslagna Tabellen visar, uppdelat efter bransch- tillhörighet, antalet handelsbolag som till någon del ägs av en annan juridisk person (a), antalet som redovisar ett överskott (b) samt antalet och andelen med ett negativt räntenetto och positivt EBITDA (c) respektive (d). Totalt fanns det 7 913 handelsbolag som ägdes av en annan juridisk person, varav 5 215 redovisar ett överskott. handelsbolag som direkt berörs av förslaget om ränteavdragsbegränsning är dock färre. Det är främst handelsbolag som till någon del ägs av en annan juridisk person och har ett negativt räntenetto som berörs i den meningen att de behöver beakta ränteavdragsbegränsningsreglerna. Antalet handelsbolag som på detta sätt berörs av reglerna uppskattas till omkring 3 900, vilket motsvarar . Av det totala antalet handelsbolag som till någon del ägs av en juridisk person bedriver majoriteten verksamhet inom sektorn fastighetsverksamhet. Tabell 15.4 : Antal handelsbolag per sektor som omfattas av föreslagna regelförändringar som ägs av en person (a) A Jordbruk och jakt samt B Utvinning , C Försörjning av el, gas, E Vatten, avlopp, avfall G Handel reparation av magasinering och I Post I Hotell- och Restaurang M Juridik, ekonomi N Uthyrning och leasing O Off förvaltning, P Q Vård och omsorg R Kultur, Nöje, Fritid och Källa: och egna beräkningar Tabell 15.5 visar antalet handelsbolag som skulle få ränteavdragen begränsade om den föreslagna ränteavdragsbegränsningsregeln hade gällt . Antalet handelsbolag som får begränsade ränteavdrag med en EBITDA-begränsning i tabellen är 767 stycken varav 681 2017/18:245 bedriver fastighetsverksamhet. Om förenklingsregeln beaktas är det betydligt färre handelsbolag som kommer att få en begränsning av avdraget för negativt räntenetto. Av samtliga handelsbolag är det 54 stycken som har ett negativt räntenetto som överstiger som ränteavdragsunderlaget inte är så stort att hela det negativa räntenettot ryms inom det. Av dessa är det 47 som bedriver fastighetsverksamhet. I denna beräkning har det inte varit möjligt att beakta regeln om att förenklingsregeln gäller samtliga bolag inom en intressegemenskap. Det är därför troligt att det finns ytterligare ett antal handelsbolag vars avdrag för negativa räntenetton kommer att begränsas med de föreslagna reglerna. Tabell 15.5 : Antal handelsbolag per sektor där ränteavdragen begränsas av föreslagna regelförändringar EBITDA antal och andel handelsbolag som A Jordbruk och jakt samt service i anslutning härtill, B Utvinning , C Tillverkning, D Försörjning av el, gas, E Vatten, avlopp, avfall, F Bygg, G Handel reparation av motorfordon och H Transport, magasinering och I Post och kurirverksamhet, I Hotell- och Restaurang, J Information & Kommunikation, K Finansiella M Juridik, ekonomi vetenskap & teknik, N Uthyrning och leasing, R Kultur, Nöje, Fritid, och S Annan O Off förvaltning och P Utbildning, och Q Vård och Omsorg Källa: och egna beräkningar 15.2.3Effekter på regelbördan för EBITDA-regeln Effekterna på regelbördan beräknas genomgående med hjälp av Tillväxt- verkets Regelräknaren. Förslagen innebär att företag som har negativa räntenetton ska beräkna storleken på avdragsutrymmet för räntor och kvarstående negativa räntenetton inom ramen för EBITDA-regeln. Den föreslagna ränteavdragsbegränsningsregeln medför en ökad administrativ börda på flera sätt. Exempelvis måste ränteutgifter som inte får dras av enligt ränteavdragsbegränsningsreglerna utmönstras ur anskaffningsvärdet för vissa tillgångar. Ett annat exempel är att företag inom intressegemenskaper i vissa fall måste ta hänsyn till [redovisade räntor i andra företag i intressegemenskapen. Exempelvis kan intressegemenskaper som använder koncernbidrag för vinstutjämning även behöva beakta redovisningen av räntorna i de olika företagen för att bästa möjliga skattesituation ska uppnås. För att minska den administrativa bördan för mindre företag föreslås en förenklingsregel som innebär att ränteavdrag får göras med hela det negativa räntenettot med ett belopp , oavsett storleken på ränteavdragsunderlaget. Beloppsgränsen gäller gemensamt för alla företag som ingår i en intressegemenskap. Den ökade beloppsgränsen i förhållande till promemorian leder till att antalet företag som måste använda EBITDA regeln minskar. Därmed reduceras den administrativa bördan. gör bedömningen att det finns tillräckliga uppgifter för att sammantaget kunna bedöma förslagets påverkan på företagens tidsåtgång och administrativa kostnader. Enligt är redovisningen av förslagets administrativa kostnader godtagbar. Enligt () får konsekvensanalysen anses vara ett steg framåt i frågan om en tydlig uppställning för att summera effekterna för berörda företag. NNR anser dock att den borde kompletteras med en beskrivning av vilka kostnader och andra effekter som skulle uppstå om inför de åtgärder som direktivet kräver och utnyttjar samtliga gränsvärden m.m. för att minimera kostnaderna för berörda företag. FAR anser att den uppskattade kostnaden för företagen att tillägna sig de nya reglerna är grovt underskattad, såväl kostnaden som tidsinsatsen. FAR påpekar att enligt utredningen behöver enbart deklarationsblanketten kompletteras med ett 50-tal nya rutor. Till detta kommer att skatteoptimeringen som görs i bokslutet kommer att kompliceras väsentligt. () anser att uppskattningen av de administrativa bördorna kring tids- och timkostnad är felaktiga. menar att förslaget är så komplicerat att företagen måste ha hjälp för att förstå det. Mot den bakgrunden ifrågasätts uppskattningen i promemorian av de tillkommande kostnaderna för företagen i denna del. Enligt stämmer inte uppskattningen av timkostnaden och tidsåtgången överens med hur det kommer att se ut i praktiken. Energiföretagen anser att de administrativa konsekvenserna av förslaget har underskattats och menar att de blir orimligt stora. Förslaget får mycket betungande administrativa konsekvenser för större svenska koncerner. bedömer att den ökade administrativa bördan som helhet är förhållandevis låg, inte minst sett till värdet av en generellt lägre bolagsskatt och neutraliseringen av villkor mellan lånat och eget kapital. De administrativa kostnaderna och andra effekter som skulle uppstå om inför de åtgärder som direktivet kräver och utnyttjar samtliga gränsvärden bedöms vara lägre än de administrativa kostnader som beskrivs nedan främst på grund av att färre företag skulle omfattas av förslaget. Det är däremot inte säkert att de företag som faktiskt påverkas av ränteavdragsbegränsningarna skulle få en märkbart förändrad administrativ börda oavsett förslagets utformning eller minimikraven enligt direktivet mot skatteundandraganden. Det har inte varit möjligt att uppskatta en storlek på skillnaden i administrativ kostnad för de olika utformningarna av ränteavdragsbegränsningsreglerna. När det gäller tidsåtgången baseras regeringens beräkning på en uppskattning av den genomsnittliga tidsåtgången för samtliga företag. I och med att förutsättningarna varierar mycket mellan olika företag är också skillnaden mellan hur de påverkas av förslaget mycket stor. En stor del av alla företag är små sett till omsättningen. För de flesta av dem görs bedömningen att det inte fordras mer än en begränsad analys av hur skatteredovisningen bäst anpassa efter de nya reglerna. För en betydligt mindre grupp, sett till antalet företag, blir situationen en helt annan. För denna grupp, som främst består av större företag i koncerner, kommer det att bli nödvändigt att genomföra omfattande analyser och utredningar av konsekvenserna av förslaget samt hur en anpassning till de nya reglerna görs på bästa sätt. För dem kommer förslaget följaktligen att leda till att mycket tid kommer att få läggas ned på detta. Eftersom spridningen är stor mellan olika typer företag när det gäller tidsåtgång, som antalet företag som bedöms få en begränsad påverkan är stor, anser regeringen att den uppskattade genomsnittliga tidsåtgången är rimlig. När det gäller timkostnaden används den genomsnittliga timlönen för relevanta yrkeskategorier enligt SCB:s statistik, vilket även är det sätt som används för att uppskatta kostnaden i regelräknare. Tillkommande krav på företagens skattemässiga redovisning För företagen innebär förslaget att räntor dels måste särredovisas, dels begränsas om det negativa räntenettot överstiger ett visst belopp. Till detta kommer att negativa räntenetton som inte kunnat dras av ska särredovisas under maximalt . För företag som ingår i en koncern ska överlåtna och mottagna räntenetton till andra företag inom koncernen särredovisas. För företag som är delägare i handelsbolag tillkommer även särskilda justeringar. De tillkommande kraven medför ökade administrativa kostnader. Kostnaderna är dels initiala, dels löpande. De initiala kostnaderna uppstår som en följd av att reglerna ändras och består av t.ex. uppgraderingar av datasystem och kostnader för att informera sig om och tolka de nya reglerna. De löpande kostnaderna uppstår som en följd av att de nya reglerna medför att ytterligare information tillkommer i redovisningen och inkomstdeklarationerna. Företagen berörs i olika grad av de föreslagna reglerna. Initialt berörs alla företag av en omfattande generell förändring av regelverket, på så sätt att de måste informera sig om, och i så fall hur, de påverkas av den. Förvärvandet av information medför en kostnad. Denna kostnad varierar dock beroende på i vilken grad de berörs. konstatera att de inte berörs i någon högre grad, medan andra måste göra mer omfattande analyser och anpassningar efter de nya reglerna. företag berörs också i den meningen att de IT-baserade systemen för redovisning som finns på marknaden måste justeras och uppgraderas. Kostnaden för detta belastar alla företag som använder dessa system oavsett i vilken grad de berörs av regeländringen i sig. I tabellerna nedan visas antalet företag som berörs, mer eller mindre, av de föreslagna reglerna. När det gäller aktiebolag beskrivs vilka som berörs, och i vilken utsträckning, i avsnittet ovan. fanns det 473 052 stycken aktiebolag . Det är dock inte alla dessa aktiebolag som direkt berörs av de föreslagna reglerna. inte har ett negativt räntenetto eller positivt underlag för ränteavdrag behöver inte ta in särskilt mycket information om de förändrade reglerna utan påverkas endast indirekt, i den meningen att skattesystemet Företag som måste lägga resurser på att ta in mer information är de som har ett negativt räntenetto och ett positivt underlag Dessa uppgår till 189 555 stycken. De företag som mer direkt berörs av regeländringarna är de som aktivt måste göra särskilda Antalet aktiebolag som berörs av EBITDA-begränsningen uppgår till 35 172 stycken. Med en förenklingsregel med en beloppsgräns om uppgår antalet till 2 050 stycken. Tabellen nedan sammanfattar antalet aktiebolag som i någon omfattning skulle ha berörts av reglerna om ränteavdragsbegränsningen om dessa hade införts . Tabell 15.6 Antal aktiebolag som omfattas av den generella ränteavdragsbegränsningen (bas: ) Antal aktiebolag som har ett negativt räntenetto och ett positivt underlag för ränteavdrag Antal aktiebolag som berörs direkt av Antal aktiebolag som berörs av Källa: och egna beräkningar Antalet handelsbolag som omfattas av de föreslagna ränteavdrags- begränsningsreglerna framgår av tabell 15.7. är de som ägs av en annan juridisk person. uppgår enligt uppgifter till 7 913. Av dessa är det 3 877 som har ett negativt räntenetto och ett positivt EBITDA, vilket betyder att ränteavdragsbegränsningsreglerna måste beaktas. Som framgår av tabell 15.7 är det som berörs av ränteavdragsbegränsningen om hänsyn inte tas till förenklingsregeln (767/7913=0,097). handelsbolag som har ett negativt räntenetto överstigande 5 miljoner och ett ränteavdragsunderlag som är mindre än det negativa räntenettot uppgår till 54 stycken. omfattas således inte av 2017/18:245 förenklingsregeln. I beräkningen har det inte varit möjligt att beakta att förenklingsregeln gäller samtliga bolag inom en intressegemenskap. Antalet som inte omfattas av förenklingsregeln är därför fler än 54. Bedömningen är dock att underskattningen av antalet berörda är begränsad. Tabell 15.7 Antal handelsbolag som omfattas av den generella ränteavdragsbegränsningen (bas: ) Antal handelsbolag som ägs av en annan juridisk person Antal handelsbolag som har ett negativt räntenetto och ett positivt underlag för ränteavdrag Antal handelsbolag som berörs av Antal handelsbolag som berörs av Källa: och egna beräkningar Kostnader som tillkommer som en följd av regeländringen De kostnader som tillkommer på grund av regelförändringen är av två slag. Det uppstår dels initiala kostnader som är av engångskaraktär, dels löpande kostnader. Ett exempel på initiala kostnader som de berörda företagen möter är kostnader för att ställa om stödsystem för redovisning och skatter, t.ex. programmering av interna system eller kostnader för uppgradering av standardsystem som finns på marknaden. Ett annat exempel är kostnader för att ta in information om de nya reglerna och att göra en analys av hur de påverkar företaget. Detta kan antingen göras internt av egen personal eller genom att köpa tjänsten på marknaden. Ett exempel på löpande kostnader är tid som läggs på att tolka reglerna och att göra bedömningar av vad som innefattas i räntekostnader. Ett annat exempel är kostnader för att lämna information till så att korrekt skatt kan fastställas. Kostnader för att ställa om stödsystem uppstår eftersom det alltid sker större eller mindre förändringar av skattesatser och underlag. För företag som använder standardiserade ekonomisystem ingår denna omställning ofta i det avtalade priset. Det betyder att kostnaderna för att ställa om stödsystemen fördelas mellan alla som använder dem, oavsett om och i vilken grad regeländringarna berör dem. När det gäller förslaget om en generell begränsning av ränteavdrag så skulle det medföra en förhållandevis stor omställning av stödsystemen. Det är dock inte möjligt att uppskatta hur stora de ökade kostnaderna är jämfört med om ränteavdragsreglerna skulle vara oförändrade. Det som går att säga är dock att i princip alla aktiebolag och handelsbolag som bedriver någon form av verksamhet berörs av systemomställningen, dvs. ca 481 000 stycken. Många företag kommer att behöva ta in information om de nya reglerna. Det gäller även om det visar sig att de inte är direkt berörda av Kostnaden för detta varierar sannolikt mycket mellan olika företag. För många räcker det troligen med en snabb informationsinhämtning av egen personal eller från en extern konsult, medan andra måste genomföra mer omfattande utredningar av hur den egna verksamheten berörs av reglerna. Det saknas empiriskt underlag för att uppskatta den genomsnittliga eller totala kostnaden för informations- inhämtning. Det är dock rimligt att utgå från att alla företag som har ett negativt räntenetto och ett positivt underlag för ränteavdrag (EBITDA) kommer att få lägga egen tid eller betala en konsult för att informera sig om de nya reglerna. Det är också rimligt att utgå från att en begränsning enligt EBITDA-reglerna för många företag medför en större informationsinhämtning än en begränsning enligt EBIT-reglerna. Det finns flera anledningar till det. En sådan är att, med en begränsning enligt EBITDA-regeln, så uppstår gränsdragningar mellan olika kostnader för att förvärva eller förbättra tillgångar. I den mån det finns valfrihet för företagen mellan att dra av utgifter eller genom årliga värde- minskningsavdrag, får valet betydelse även för avdragsutrymmets storlek i en EBITDA-modell. En annan anledning är att skatteoptimeringen blir mer komplicerad i koncerner. I ett EBITDA-system är koncernbidrags- systemet mindre väl anpassat vad gäller överföring av ränteavdrags- underlag jämfört med ett EBIT-system. Orsaken är att en resultat- överföring genom koncernbidrag påverkas av eventuella värdeminsk- ningsavdrag. Eftersom värdeminskningsavdrag inte ingår i ränteavdrags- underlaget måste koncernbolagen göra en avvägning mellan att genomföra en resultatutjämning och att maximera ränteavdragen. Spridningen mellan olika företag är som tidigare beskrivits stor, men en rimlig uppskattning är att den genomsnittliga tiden för att beräkna skattemässiga ränteavdrag åtminstone uppgår om EBITDA- regeln införs, och att tas från en kvalificerad ekonom eller revisor. Den genomsnittliga månadslönen för en revisor är enligt SCB:s Genomsnittlig månadslön för yrkesgrupper (SSYK) , vilket ger en timkostnad om med tillägg för arbetsgivaravgifter, försäkringar och pensionsavsättningar (45 800 / 160 x 1,4 ≈ 400). Antalet aktiebolag och handelsbolag som har ett negativt räntenetto och ett positivt ränteavdragsunderlag uppgår till 193 400. Detta ger en beräknad totalkostnad om (193 400 x 2 x 400) enligt EBITDA-regeln. För vissa företag kommer det att uppstå situationer där reglerna behöver tolkas och gränsdragningar göras mellan räntor och andra typer av kostnader. I de allra flesta fall är det tydligt vad som innefattas i begreppet ränta. Situationer där särskilda beräkningar och tolkningar kan behöva göras är däremot när lån tas i utländsk valuta eller när räntan är inberäknad i återbetalningen av en skuld, s.k. dold räntekompensation. Som nämns ovan har bestämmelsen som rör valutakursförändringar dock snävats in betydligt jämfört med promemorian. Det finns ingen möjlighet att med någon precision göra ett statistiskt urval som fångar in de företag som kommer att ställas inför situationer där en mer omfattande beräkning eller noggrann gränsdragning måste göras. I beräkningen av kostnaderna görs i stället antagandet att vart tionde företag med minst fem anställda i genomsnitt kommer att få lägga på en mer kvalificerad bedömning av storleken på ränteutgifterna. Totalt finns cirka 70 000 2017/18:245 företag med 5 anställda eller fler. Därmed kan merkostnaden beräknas till (70 000 / 10 x 2 x 400). De företag som berörs av ränteavdragsbegränsningsreglerna är de som har ett negativt räntenetto som begränsas av de föreslagna reglerna och som därmed måste göra en särskild beräkning av storleken på ränteavdraget. Antalet som påverkas enligt en EBITDA-begränsning uppgår till cirka 36 000. Genom att en förenklingsregel införs som tillåter avdrag för räntenetton , oavsett storleken på underlaget för ränteavdrag, så minskar antalet berörda till 2 100 enligt EBITDA-regeln. En ränteavdragsbegränsning enligt EBITDA-regeln medför att hänsyn i vissa fall även måste tas till avskrivningar. Detta gör att det behöver göras ytterligare några justeringar i inkomstdeklarationen. Antalet rutor som tillkommer i inkomstdeklarationen om en ränte- avdragsbegränsning införs uppgår till mellan fem och sju i huvud- blanketten. Till detta kommer mellan 15 och 30 rutor som kommer att behöva fyllas i för att justera underlag för periodiseringsfond, redovisa sparade outnyttjade ränteavdrag, redovisa överföring av negativa räntenetton inom koncerner och justeringar för underlag för ränteavdrag från handelsbolag. Den genomsnittliga tiden för att redovisa enligt EBITDA-regeln beräknas . Bedömningen är att uppgiften att redovisa ränteavdragsbegränsningen i inkomstdeklarationen i regel sköts av en redovisningsekonom. Den genomsnittliga månadslönen är enligt SCB:s Genomsnittlig månadslön för yrkesgrupper (SSYK) för denna personalkategori , vilket ger en timkostnad på med tillägg för arbetsgivaravgifter, försäkringar och pensionsavsättningar (37 200 / 160 x 1,4 ≈ 325). Ett antal remissinstanser (bl.a. Byggindustrier, , ) anser att den redovisade ökningen av administrativa kostnader är för låg. Här kan det dock påpekas att den beskrivna ökningen avser en genomsnittlig ökning. Sett på det enskilda bolaget kan ökningen vara större eller mindre. Tabell 15.8 nedan visar en sammanställning över förväntade administrativa kostnader av en ränteavdragsbegränsning enligt EBITDA- regeln. Tabell 15.8 Sammanställning av administrativa kostnaderna som förväntas Prop. 2017/18:245 följa av införandet av en generell ränteavdragsbegränsning enligt EBITDA-regeln (bas: ) Totalt, löpande kostnader De totala administrativa kostnaderna som skulle tillkomma med EBITDA-regeln uppskattas till utan förenklingsregel och 163 miljoner med en förenklingsregel. Av dessa kostnader utgör initiala engångskostnader . Den föreslagna utformningen av den generella ränteavdrags- begränsningsregeln i form av en EBITDA-regel och sänkningen av bolagsskatten bedöms vara förenlig med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF) (avsnitt 6). redovisningen av förslagens överensstämmelse med är Förslagen är visserligen mer långtgående än minimikraven enligt direktivet mot skatteundandraganden, men har förslagen som helhet ett bredare syfte. Propositionen innehåller bland annat också en bolagsskattesänkning med följdändringar av expansionsfondsskatt och återföring av periodiseringsfond, vilka också är förenliga med men som inte omfattas av minimikraven enligt direktivet mot skatte- Konsekvenser av att införa bara direktivet mot skatteundandraganden diskuteras även i avsnitt 15.2.1. 15.2.5Effekter för företag och konkurrensförhållanden Förslaget om sänkt bolagsskatt medför en kostnadsminskning för de skattskyldiga, som de administrativa kostnaderna inte påverkas. Däremot innebär den generella ränteavdragsbegränsningen att vissa företag kommer få ökade kostnader för de lån vars räntor inte längre får dras av.