prop · H503277 · 2018-06-27 00:00:00 — Projektet syftar till att erbjuda personer med rörelsenedsättningar som har intresse för lagidrott att engagera sig som funktionärer och andredomare inom bland annat innebandy, ishockey och volleyboll. Deltagarna kan efter fullföljd utbildning med både teori och praktik få kvalificerade uppdrag som funktionärer och andredomare i spel/matcher inom ovanstående sporter. Samarbetet med har visat att projektet har identifierat ett behov av en funktionärsutbildning centralt inom idrottsrörelsen. Genom projektet får deltagarna inte bara mer kunskaper om de olika idrotterna, de får även en mer aktiv fritid som i förlängningen förbättrar deras hälsotillstånd och möjligheter att utöka sitt sociala nätverk. Verksamheten kommer att fortsätta att drivas av föreningen och arbetsmetoderna dokumenteras och filmas fortlöpande och kommer tillsammans med framtaget material att kostnadsfritt finnas tillgängligt efter projektets slut. Projektet det enskilda barnets rättigheter i , Barnrättsbyrån. Projektet syftar till att etablera Barnrättsbyråns idé och modell i och genom detta skapa fler oberoende instanser i dit barn och unga kan vända sig för att få hjälp med sina rättigheter. Projektets mål är att alla barn och unga får sina rättigheter tillgodosedda i enlighet med svensk lag och . Projektet kommer att ta fram en handbok som beskriver idé, metod och omvärldsanalys som ett underlag för implementering av modellen. Projektet kommer att samverka med ett stort antal aktörer på både lokal, regional och nationell nivå. Efter projektets slut kommer ett underlag att finnas som används till att starta upp verksamhet på flera håll i . Främja ett stärkt föräldraskap Projektet syster, , . Målgruppen i projektet är mammor med små barn som deltar i Minnamottagningens verksamhet. Målet är att nyförlösta eller mödrar som blir sjuka ska kunna få stöd i hemmet av en så kallad minnasyster som ska kunna ge såväl praktisk hjälp som råd och stöd i kontakt med socialtjänst eller hemtjänst. Projektet fokuserar på de mammor som lever ensamma. Föreningen kommer att samarbeta med , och ambitionen är att verksamheten ska fortsätta efter projekttidens slut. Öka delaktighet och stärka demokratin Projektet vinner, Funktionsrätt . Projektet syftar till att öka delaktigheten för personer med funktionsnedsättning i standardiseringsarbete. Projektet kartlägger funktionshinder för deltagande i standardiseringsarbete, ökar medvetenheten hos andra intressenter om de perspektiv som funktionshindersrörelsen företräder samt skapar ett utbildningspaket med mentorer avsett i första hand för personer med funktionsnedsättning som engagerar sig i standardisering. Tanken är att () ska förvalta utbildningsmaterialet efter projektets avslut. Främja fysisk och psykisk hälsa Projektet , Föreningen . Projektet syftar till att öka möjligheterna för unga med erfarenhet av psykisk ohälsa att, utifrån sitt engagemang och sin kreativitet, hitta social gemenskap och en meningsfull sysselsättning under en återhämtningsfas. Projektet fokuserar på glappet mellan psykvård och en frisk tillvaro, sociala kunskapsglapp och glappet mellan intresseorganisationer. Föreningen vill tillsammans med andra verksamheter som vänder sig till målgruppen utforma en oberoende mötesplats, en scen där man ska kunna genomföra planerade evenemang som deltagarna fyller med sina kreativa uttryck, exempelvis musik, poesi, radio, samtal och utställningar. Målgruppen man vänder sig till är unga vuxna 16–som har erfarenhet av psykisk ohälsa och som befinner sig i en återhämtningsfas. Man utgår från deltagarnas egna kreativa idéer och ger dem stöd i form av professionell kunskap, teknisk utrustning m.m. Fortsättningen av projektet är tänkt att drivas av Fanzingo eller Fontänhuset . Finansieringen av verksamheten efter projektet planeras ske genom och försäljning av föreställningar, tvproduktioner, föreläsningar etc. Främja etableringen på arbetsmarknaden Projektet vill bidra, Föreningen . Projektets syfte är att ta fram en modell för sysselsättning för personer med omfattande funktionsnedsättningar. Målet är att det ska finnas möjlighet till arbete, utbildning och personlig karriär utanför daglig verksamhet. Tillsammans med sin handledare formar deltagaren ett individuellt arbetsschema med aktiviteter som utgår från eget intresse och förmåga. Med hjälp av sin personliga assistent ska deltagarna utföra meningsfulla arbetsuppgifter på riktiga arbetsplatser. Det individuella schemat anpassas till personens behov av habilitering och andra insatser, exempelvis sjukgymnastik, ridning och bad. I projektet ska man bygga upp lokala modeller på fem olika platser i . Handledarna söker och hittar praktikplatser. Med projektet vill man ta fram ett alternativt sätt att arbeta med sysselsättning för målgruppen. Efter projektet är tanken att det ska finansieras gemensamt av de offentliga aktörer som ansvarar för insatser till målgruppen, till exempel via ett idéburet offentligt partnerskap (IOP) eller avtal. Nyanländas mottagande och etablering Projekt och hållbar utveckling, Miljöverkstan. Projektet består av tre huvuddelar; äventyrsgruppen som arrangerar regelbundna aktiviteter med fokus på äventyr och naturupplevelser, ett hållbarhetsprogram med metodmaterial för skolans språkintroduktionsklasser och aktiviteter riktade till boenden för ensamkommande ungdomar. Projektets primära målgrupp är ensamkommande ungdomar och andra nyanlända unga. Sekundär målgrupp är pedagoger i skolor som tagit emot nyanlända elever samt personal vid HVB-boenden. Efter projekttiden ska metodmaterialet användas i skolor och boenden för ensamkommande och äventyrsgruppen drivas vidare genom volontärer inom Miljöverkstan. Öka jämställdhet och jämlikhet Projektet –normkritiska metoder för likabehandling, , . Syftet med projektet är att förebygga och motverka diskriminering av barn samt utveckla metoder som bidrar till att skapa jämlika och tillgängliga kultur- och fritidsmiljöer. DE metoder som utvecklas utgår från ett barnperspektiv och används för att främja barns och ungas jämlika deltagande. kommer de att gynna ett jämlikt deltagande hos alla som besöker verksamheterna. Projektet jobbar med alla diskrimineringsgrunderna. Målgruppen är i första hand barn mellan och i andra hand kommunala kultur- och fritidsverksamheter, föreningsliv och andra aktörer som jobbar med normkritiska frågor, skolpersonal samt föräldrar och andra nära vuxna. Projektet genomförs i samverkan med ett flertal simhallar och bibliotek i , och . De arbetssätt som tas fram kommer efter projekttiden att användas av de medverkande organisationerna. Metoderna kommer därtill att tillgängliggöras och spridas till andra aktörer som vill jobba med planmässig likabehandling ur ett barnperspektiv, både offentliga aktörer och inom det civila samhället. Öka delaktighet och tillgänglighet för äldre personer med funktionsnedsättning Projektet hiv-positivas livssituation, . ska tillsammans med lokala medlemsföreningar och två offentliga aktörer synliggöra och förbättra äldre hiv-positivas livssituation i . De ska jobba med delaktighet, psykisk hälsa/ohälsa, gemenskap och stärkande fritidsaktiviteter. Projektet ska producera ett kunskapsunderlag om äldre hiv-positivas situation i , utveckla handlingsplaner och förslag till insatser, kompetensförstärkning, bemötande med mera kring äldre hiv-positivas situation i . Projektets primära målgrupp är äldre personer med hiv i . Andra målgrupper som berörs av projektet är personal inom vård och äldreomsorg, föreningsaktiva inom intresseorganisationer som möter hiv-positiva samt politiker och tjänstemän inom stat, kommun och landsting. Projektet kommer att resultera i material och handlingsplaner som , 2017/18:277 lokalgrupperna och samarbetspartnerna driver vidare inom respektive ordinarie verksamhet. Stärka inflytandet för barn och unga Projektet sjuk, . Syftet med projektet är att förebygga psykisk ohälsa för barn och unga som lever med cystisk fibros (CF) eller primär ciliär dyskinesi (PCD). Projektet avser att stärka målgruppens självkänsla, ge ökad kunskap och skapa större delaktighet i ett socialt sammanhang. Barnen och ungdomarna ska planera och producera en podcast, där de själva bestämmer ämnena som tas upp och vilka som ska intervjuas. På det sättet ska de nå ut till andra barn och unga, med och utan CF eller PCD, samt till föräldrar, partners, syskon och personal inom vården, och Arbetsförmedlingen etc. Den primära målgruppen är cirka 400 barn och unga, med CF eller PCD, i åldern 10–. I projektet deltar omkring 30 barn och unga aktivt i planering och genomförande av aktiviteter. Podden ska leva vidare efter projektet. 6Kommunikation, uppföljning och utvärdering genomfördes ett arbete via främst digitala kanaler för att öka kännedomen och kunskapen om Allmänna arvsfonden och dess verksamhet. Men även en tryckt produkt, , har tagits fram och fått både stor och bred spridning. 6.1.1Allmänna arvsfonden i sociala medier Allmänna arvsfonden finns på Twitter och Facebook. finns en ambition att starta upp även på Instagram. Både närvaron (antalet inlägg) och räckvidden (antalet personer som nås) av information om Allmänna arvsfonden via sociala medier ökade . I snitt publicerades 1,9 inlägg per dag i de sociala medierna, jämfört med 1,6 inlägg per dag . Antalet unika användare som nåddes av informationen via Facebook uppgick till cirka två miljoner, vilket motsvarade en ökning jämfört med . Det har skett en stadig ökning av antal personer som väljer att aktivt följa Allmänna arvsfonden i de sociala kanalerna. Arvsfondens Face- book-sida ökade till 5086 följare, en ökning jämfört med . Arvsfondens följare på Twitter ökade till 1 447 stycken, en ökning jämfört med . Syftet med nyhetsbrevet är att öka kännedomen och fördjupa kunskapen om Allmänna arvsfonden och hur fondens medel används. ökade frekvensen på utskick av nyhetsbrevet så att det skickas ut med tio utgåvor , från tidigare sex. Målsättningen är att öka antalet prenumeranter på nyhetsbrevet, och det har kontinuerligt gjorts insatser för att samla in nya prenumeranter. ökade antalet prenumeranter på nyhetsbrevet till 3962, vilket var en ökning jämfört med föregående år. utvecklades webbplatsen med syftet att bli mer coachande och stödjande för den som vill veta mer om Arvsfondens verksamhet eller funderar på att söka pengar för ett projekt. Denna förändring av följdes upp genom en webbbaserad kundundersökning där webbplatsens besökare har fått svara på ett antal frågor och ge sitt helhetsbetyg av . Resultatet var att av respondenterna gav webbplatsen betyget fyra eller fem på en femgradig skala, vilket bekräftar att den omgjorda fyller sitt syfte. 6.1.4Allmänna arvsfonden i medierna publicerade Arvsfonden sin projektbarometer. Då Arvsfonden har som mål att vara till för hela och att det ska starta minst ett nytt projekt i varje län , är syftet med Projektbarometern att visa hur fördelningen av projektstöd ser ut länsvis. Projektbarometern för utdelade medel 2016 resulterade i 105 publiceringar med ett beräknat annonsvärde av . Som framgår av tabell 6.1 har Arvsfondens exponering och genomslag i redaktionella medier ökat (källa: Statistisk årsrapport framtagen av Retriever). Rapporteringen kring Arvsfonden i redaktionella medier har ökat markant . De medier som skriver mest om Arvsfonden hör till kategorin Prioriterad landsortspress. Trycksaken ”– prata, lyssna, förändra!” lanserades Syftet med är att öka känne- 2017/18:277 domen om Allmänna arvsfonden genom att inspirera och locka medborgare att bli nyfikna på sina demokratiska rättigheter, samt att visa hur man kan bli delaktig och vara med och påverka genom en förening – där kopplingen till Arvsfonden som möjliggörare finns. Målgrupperna är föreningar, landsting, kommuner, skolor och engagerad allmänhet. har boken spridits i strax över 10 300 fysiska exemplar och laddats ner digitalt från nästan 2 000 gånger. 6.1.5Rörlig bild och film stod rörlig bild och video för en betydligt större del av Arvsfondens kommunikation. Rörlig bild premieras i de sociala kanalerna så att det blir lättare att nå ut till fler, och för många är det också lättare att ta till sig budskap genom rörliga medier jämfört med skriven text. påbörjades arbetet med att producera filmer om 50 olika arvsfondsprojekt, där projekten själva fick berätta om sin verksamhet. Filmerna blev klara och har kommunicerats ut och spridits främst i sociala medier men även på webbplatsen . De första tolv filmerna handlade om projekt som riktade sig till personer med funktionsnedsättning, och publicerades i samband med att Arvsfondens satsning Egen Kraft avslutades. hade filmerna visats över 350 000 gånger. Så söker du pengar ur Arvsfonden – två instruktionsfilmer färdigställdes två instruktionsfilmer om hur man söker pengar ur Allmänna arvsfonden. I den ena filmen berättar en handläggare från Arvsfonden om hur en ansökan går till och vad som gäller. Den andra filmen tar upp samma ämnen men det är en projektledare från ett arvsfondsprojekt som berättar hur det går till när man söker. Filmerna har publicerats i alla Arvsfondens digitala kanaler och är en del i arbetet med att avdramatisera sökprocessen och vara stödjande gentemot den som funderar på att söka pengar för ett projekt. Flera livesändningar via sociala medier har genomförts . De två utvärderingsseminarier (Egen Kraft och Kärleken är fri) som Arvsfonden arrangerade livesändes på både Twitter och Facebook. Även flera seminarier som Arvsfonden har hållit på konferenser har livesänts på Facebook, bland annat ett seminarium från Barnrättsdagarna i samt från MR-dagarna i . De utvärderingar som Arvsfondsdelegationen initierat utförs av forskare inom det aktuella området. Utvärderingarna visar att de erfarenheter och kunskaper som det civila samhällets organisationer genererar i stor ut- Skr. 2017/18:277 sträckning tas tillvara både i organisationer, offentlig sektor och forskningsvärlden. Det civila samhällets organisationer utvecklar sitt organisationskapital, gör nya upptäckter inom sitt område, utökar sina målgrupper och skaffar nya samtalspartner. Och allra viktigast – projekten utvecklar metoder och verksamheter som kommer Allmänna arvsfondens tre målgrupper till godo. De genomförda studierna visar på projektens möjligheter att skapa mötesplatser och ge nya positiva förebilder för människor som lever i utanförskap. Utvärderingarna ger många exempel på hur det civila samhällets organisationer kan stärka människors livsvillkor, för att på så sätt försöka åstadkomma en förändring. Studierna visar även på möjligheterna, men ibland även svårigheterna, som finns i organisationers partnerskap med offentliga aktörer. Rapporterna belyser även hur projekt synliggör samhällsproblem som inte uppmärksammats, som projekten i sig genererar kunskap som enligt forskarna ibland kan anses vara banbrytande för utvecklingen inom det aktuella området. Men studierna visar också på kortsiktiga ekonomiska lösningar, organisatoriska hinder i mötet med den offentliga sektorn och en allt mer komplex och svårhanterlig social utsatthet i samhället som påverkar projektens möjlighet att genomföra sitt arbete. Flera utvärderingar lyfter också de komplexa situationer som många projektmedarbetare möter. Projektmedarbetare förväntas ha förmågan att engagera, mobilisera och tydliggöra för att kunna organisera arbetet. Det krävs också att de ska lyssna, känna av situationer och anpassa arbetet efter situationen och att kunna tala med människor, både i målgruppen och från andra samarbetsparter och myndigheter. Många projekt är dessutom personberoende och därmed sköra om projektmedarbetare slutar innan projektet är avslutat. Projekten leder till att nya arbetsmetoder och verksamheter, nya hjälpmedel, förbättrade former för delaktighet med mera sprids vidare och till betydande andel blir reguljär verksamhet finansierad av offentliga eller andra medel. På det sättet blir projekten investeringar i samhället, som kommer Allmänna arvsfondens målgrupper till del även långt efter det att finansieringen ur fonden upphört. Att ta tillvara kunskaper och erfarenheter Arvsfondsdelegationens strategi för uppföljning och utvärdering följer pengarnas väg från inkommen ansökan fram till avslutat och redovisat projekt. Syftet är att ta tillvara kunskaper och erfarenheter från inkomna ansökningar och beviljade projekt. Strategin genomförs i tre steg: uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning. Den utgår från ett antal övergripande frågeställningar: Vilka spår lämnar Allmänna arvsfondens pengar och under vilka betingelser lämnar pengarna spår? Vilka framkomliga vägar och vilka hinder stöter projekten på? Hur upplever målgrupperna insatserna? Vilka roller har målgruppen i projekten och hur får de en röst? Hur många har deltagit i den aktuella verksamheten? Projektverksamhet handlar om att pröva något nytt, vilket gör att projekt till sin natur både är komplexa och oförutsägbara. Arvsfondsprojekt bedrivs dessutom inom den ideella sektorn, där organisationer och föreningar verkar under olika förutsättningar. Bland de projekt som får medel ur fonden återfinns gamla och nya organisationer, föreningar med fast anställda och projektanställda, avlönade och oavlönade, utbildade och outbildade. Uppföljnings- och utvärderingsverksamheten belyser därför projektens verksamhet ur olika perspektiv som till exempel organisationens, medarbetarnas och projektdeltagarnas. En annan viktig aspekt är jämställdhetsperspektivet. Genom att belysa verksamheterna från olika perspektiv kan strategin synliggöra värdefull kunskap om och ge förståelse för det civila samhällets organisationers insatser och betydelse i samhället. Uppföljning av enskilda projekts överlevnad Organisationer och föreningar som beviljas medel ur Arvsfonden ska efter varje avslutat projektår lämna in en redovisning av projektet. De avslutade projektens slutredovisningar granskas särskilt och grupperas sedan i fyra olika kategorier utifrån vilka spår projekten lämnar (se nedan). Kategoriseringen görs dels utifrån slutredovisningen, dels utifrån kompletterande diskussioner med de avslutade projekten. Den slutliga kategoriseringen görs efter det att stödet ur Arvsfonden upphört. Syftet med granskningen av slutredovisningarna är att kontrollera att medlen används för avsett ändamål, att följa upp i vilken omfattning projekten lever vidare samt ge kunskap om under vilka betingelser Allmänna arvsfondens pengar lämnar spår. har totalt 155 projektstöd slutredovisats och kategoriserats enligt nedan. Kategori 1 – Projekt som inte lämnar några spår I kategori 1 ingår de projekt som inte lyckades genomföra den verksamhet som de hade beviljats medel för. Sex av de slutredovisade projekten hamnade i denna kategori. Anledningen till att projekten inte lyckades var bland annat att de inte var tillräckligt förankrade i den egna organisationen och eller i de planerade samarbetsorganisationerna. Uppföljningar av denna kategori projekt visar dock att de erfarenheter som gjordes inom projekten i vissa fall ligger till grund för föreningens fortsatta utvecklingsarbete. Kategori 2 – Projekt som genomfört den verksamhet som planerats I denna kategori finns de projekt som har gjort det som stod i deras projektplan, men som inte på ett tydligt sätt lever vidare efter projektets slut. Majoriteten av dessa projekt handlar om att utifrån erfarenheter från målgruppen ta fram metoder, handledningar och kunskap. Ämnena kan variera och omfatta exempelvis cystisk fibros, dyslexi eller läs- och skrivsvårigheter och stöd vid suicid samt olyckshändelse. Projekten i denna kategori har genomförts enligt planen men har vid redovisningstillfället inte lämnat några synliga spår i det fortsatta arbetet. Enligt projekten krävs det mycket tid för att sälja in och marknadsföra sina tjänster och material, tid som inte längre finns när projektet är avslutat. Även om de aktiviteter som genomförts inom projektet inte längre finns kvar kan de verksamheter som bedrivits under projektets gång ha varit av stor betydelse för dem som varit delaktiga. Exempel är skoltrötta elever som via teater och berättande fått hjälp att komma vidare i sina studier och barn som genom lek fått lära sig om , miljö och hållbarhet. Här finns också exempel på nya samarbeten som uppstått, exempelvis som samarbetat med ett stort antal aktörer så som Unga , Studiefrämjandet och Rehabiliteringsmedicin på . Kategori 3 – Erfarenheterna från projekten lever vidare I denna kategori finns projekt som har tagit fram en metod eller ett nytt arbetssätt som sedan används i organisationen eller av aktörer utanför organisationen, exempelvis inom offentlig sektor. Erfarenheterna tas tillvara på ett tydligt sätt, men det kan vara svårt att få en uppfattning om i vilken utsträckning det sker. Det rör sig om erfarenheter som i flera fall, efter projektens slut, används i olika former av utbildningar i studiecirklar och mentorskapsprogram. Ett exempel på detta är projekt , hälsa oberoende av storlek, som tagit fram en metod med fokus på hälsa och välmående. Föreningen har kurser både i digital form på nätet och i studiecirkelform runt om i landet. Ett annat exempel är Västs projekt , musik och minnen som utvecklat en metod för personer med demens för att stimulera minnet och skapa trygghet. Materialet finns att ladda ner och föreningen håller utbildningar i äldreomsorgen runt om i landet. Slutligen kan nämnas Kulturens Bildningsverksamhets projekt identitet – ett ungdomsprojekt där ungdomar inom subkulturer främst goth, via en bok, musik och konferenser runt om i landet lyft fram och synliggjort diskriminering och brott av hatbrottskaraktär som de utsatts för. Arbetet fortsätter nu i det nybildade förbundet – . 32 av de slutredovisade projekten har av Arvsfondsdelegationen kategoriserats inom denna kategori. Se bilaga 1 för en kort beskrivning av respektive projekts överlevnad efter det att finansieringen ur Arvsfonden upphört. Kategori 4 – Verksamheten lever vidare I denna kategori finns projekt där verksamheter lever vidare helt eller delvis och finansieras av organisationen själv eller av kommun, landsting, avgifter eller via statliga medel. Ett exempel är RFHL:s projekt som tagit fram ett arbetssätt att stötta mammor som riskerar att få eller redan fått sina barn omhändertagna av . är Qrut en egen förening som finansieras via socialförvaltningen som köper deras tjänster som medlare och föreläsare. Ett annat projekt där verksamheten lever vidare är fotbollsföreningen projekt som ville väcka de boendes intresse för områdets föreningsliv och aktiviteter genom ett samarbete mellan ett antal lokala idrottsföreningar, skolor, fritidsgårdar, närpolisen och bostadsbolag. 2017/18:277 brett utbud av öppna verksamheter på fredagskvällarna. Verksamheten fortsätter nu med stöd från och stad. Det är inte helt enkelt att säkerställa hur projekten finansieras då det ofta handlar om flera olika typer av finansiering . Förutom medlemsavgifter finansieras verksamheterna av offentlig sektor som både köper tjänster, ger bidrag av olika slag och ger personer med olika typer av försörjningsstöd möjlighet att medverka i projekten. Av de 52 projekt som Arvsfondsdelegationen kategoriserat i denna kategori har majoriteten någon form av finansiering av offentlig sektor som använder metoden, köper in tjänster eller ger ekonomiskt bidrag. I andra avslutade projekt fortsätter organisationen det arbete som påbörjats. De verksamheter som bedrivs handlar i huvudsak om olika metoder som tagits fram men också om information och stöd. Exempelvis , vars projekt syftade till att ge unga samer större möjlighet till inflytande inom renskötsel och i samebyarna. Ett ungdomsråd har bildats och unga har tagit plats i styrelsen och i olika arbetsgrupper inom organisationen. Gemensamt för flera av projekten var att de samverkade redan på ett tidigt stadium med offentlig sektor.