prop · H503134 · 2018-03-07 00:00:00 — En jämförelse mellan de individer som fick höga respektive låga slumptal visar överlag på stora likheter, vilket kan förväntas vid ett randomiserat experiment. Skillnader finns emellertid vad gäller ålder och inkomst, där de som fick låga slumptal i genomsnitt var yngre och hade en lägre förvärvsinkomst motsvarande . Eftersom inkomst ökar med ålder kan obalansen komma från skillnaden i ålder. Detta har undersökts närmare och vi har R I K S R E V I S I O N E N I N K O M S T E F F E K T E R A V B R U K S V Ä R D E S S Y S T E M E T konstaterat att så var fallet. I analyserna kontrolleras därför för åldersskillnader.32 Den analytiska ansatsen beskrivs närmare i avsnitt 4.1. 3.3 Vilka effekter kan förväntas? Den som bor i en hyresrätt har inte något ägande och inte heller något inflytande mer än det som regleras i grundläggande författningar. I och med det stora efterfrågeöverskottet i (enligt (2014) saknas cirka 122 000 lägenheter) kan dock ett förstahandskontrakt till en hyresrätt komma att betraktas som ett kapitaltillskott. En av orsakerna till detta är, som tidigare nämnts, att hyran enligt bruksvärdet ska spegla marknadsvärdet av en lägenhet på en marknad präglad av långsiktig jämvikt. Hyrorna ska därmed inte kunna pressas upp till följd av till exempel den bristsituation på bostadsmarknaden som råder (SOU 2008:38, s.141). Att en hyresrätt har ett förväntat värde styrks av som anser att en hyresrätt kan användas vid byte med en bostad som ägs med ägande- eller bostadsrätt.33 En hyresrätt kan då ingå som en dellikvid vid en fastighetsaffär och kan på så sätt få ned värdet på en bostads- eller äganderätt. Att få ett hyreskontrakt i första hand i skulle därmed kunna betraktas som en kapitalintäkt eller en ögonblicklig inkomstökning. Detta styrks också av resultatet från en enkätundersökning riktad till fastighetsägare och förvaltare. De uppskattade 2006 värdet på en hyresrätt till cirka 100 000 till per rum i innerstaden och till cirka 75 000 till per rum i ytterstaden (Fastighetsägarna 2006). Utifrån ekonomisk teori finns både en så kallad substitutionseffekt och en inkomsteffekt av en löneförändring till följd av arbete. 32I detta fall är många av variablerna korrelerade. Innebörden av detta är att ett bättre test av om randomiseringen följts är att testa om alla variabler simultant är lika mellan de två grupperna. Ett sådant test görs via ett så kallat F-test. Utifrån detta test kan det inte förkasta att randomiseringen följts. (F-värde =0,47; ett F-värde större än absolutvärdet 1,35 innebär en statistiskt säkerställd skillnad på 5 procents risk att så inte är fallet). Även om det ser ut som att randomiseringen följts är det ett bekymmer att det primärt finns en statistiskt säkerställd skillnad i inkomst eftersom detta är en utfallsvariabel. I tabell B1 i bilagan presenteras resultaten från en analys där vi skattat sambandet mellan förvärvsinkomst, slumptal (1–5) och ålder på individerna när de deltog i lotteriet. Resultatet visar att förvärvsinkomst inte skiljer sig åt mellan dem med låga slumptal jämfört med dem med höga slumptal när vi kontrollerar eller justerar för ålder. Innebörden av denna analys är att det ska vara tillräckligt att kontrollera för åldersskillnader vid analysen och att detta ska vara tillräckligt för att vi ska kunna dra korrekta slutsatser. För att ytterligare undersöka om grupperna ser likartade ut när man tar hänsyn till ålder har urvalet delats upp i åldersgrupper. En jämförelse mellan dem som erhöll låga slumptal respektive höga slumptal för olika åldersgrupper visar genomgående att grupperna är lika. Ett F-test bekräftar även detta. 33Skatteverket, Frågor och svar, hämtad , . Se också 12 kap. 32– 38 §§ jordabalken, (den så kallade hyreslagen) för regler om överlåtelse av hyresrätt, så kallat lägenhetsbyte. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N en individ inte vill arbeta lika mycket när den får högre lön.34 I den ekonomiska litteraturen benämns denna effekt som den intensiva marginalen på arbetsutbudet. Substitutionseffekten innebär att fritid relativt sett blir dyrare vilket kan innebära att individen vill arbeta mer. Dessa två effekter är motverkande och totaleffekten vid en löneökning beror på vilken av dem som är starkast. Eftersom det i fallet med hyresrätt rör sig om en potentiell kapitalintäkt finns bara en ren inkomsteffekt vilken innebär att den som får bostaden, och redan arbetar, kan vilja arbeta mindre. Om en hyresrätt kan betraktas som ett värde bör det alltså rent teoretiskt innebära en negativ effekt på förvärvsinkomsten eftersom hyresgästen kan uppfatta att den har högre inkomst och därmed vill arbeta mindre. Om bostadslotteriet skulle ha genomförts där det inte funnits något efterfrågeöverskott på bostadsmarknaden, till exempel efter miljonprogrammets genomförande, skulle en hyresrätt inte ha tilldelats något värde. Därmed skulle inte heller en negativ inkomsteffekt av att vinna en hyresrätt förväntas. Det finns skäl att tro att tillgången till hyresrätter skulle underlätta rörligheten på arbetsmarknaden och på så sätt öka möjligheten att hitta ett jobb för en arbetslös individ, det vill säga ge en effekt på arbetsutbudet på den extensiva marginalen35 (se till exempel 2014:3). Det finns också skäl att tro att en ökad tillgång till hyresrätter skulle kunna ha en positiv effekt på barnafödande och för högre utbildning (se till exempel 2011 och 2011). Men i och med att det finns ett krav på inkomst för att få ett kontrakt har alla deltagare en inkomst innan lotteriet. Därmed möjliggör inte detta experiment en skattning av effekten på den extensiva marginalen. Å andra sidan kommer en potentiell effekt på barnafödande och utbildning, i alla fall kortsiktigt, att förstärka en eventuell inkomsteffekt av hyreskontraktet. 34Det vill säga inkomst per arbetad tid. 35Individens beslut om arbete eller inte arbeta. R I K S R E V I S I O N E N I N K O M S T E F F E K T E R A V B R U K S V Ä R D E S S Y S T E M E T Kapitlet inleds med en beskrivning av det analytiska tillvägagångssättet som används för att fastställa effekten av att få ett boende med hyresrätt respektive effekten av att få en egen bostad med hyresrätt på en bristmarknad. I avsnitt 4.2 presenteras resultaten för effekterna av hyresrätt. Dessa analyser baseras på det urval som presenterades i tabell 1. I den här granskningen studeras emellertid inte bara effekterna av hyresrätt utan också effekterna av att få ett eget boende med hyresrätt. Därför genomförs också analyserna begränsat för dem som är unga och som inte hade någon egen lägenhet när de deltog i lotteriet. I tabell B2 i bilaga 1 beskrivs egenskaperna för dem som inte har några registrerade flyttar innan de deltog i lotteriet och som var högst fyllda innan lotteriet genomfördes. I avsnitt 4.3 presenteras resultaten från analyserna av betydelsen av att få ett eget boende i hyresrätt. I avsnitt 4.4 sammanfattas resultaten från analyserna för de som inte hade eget boende innan de deltog i bostadslotteriet, och i avsnitt 4.5 presenteras resultat från kompletterande analyser i syfte att undersöka huruvida bruksvärdessystemet skapar ett värde på hyresrätten utöver själva konsumtionsvärdet även när hänsyn tas till att individerna minskar sin inkomst om de påbörjar en utbildning. Slumptalen påverkar sannolikheten att få en hyresrätt och därmed (via hyreskontrakt) utfallet. Vi har valt att dela in individerna i två grupper efter slumptal: •en grupp med låga slumptal och hög sannolikhet att få en hyresrätt •en grupp med höga slumptal och låg sannolikhet att få en hyresrätt. Utifrån denna godtyckliga uppdelning kan denna ansats i korthet beskrivas som att utfallet för individer med hög sannolikhet att få en lägenhet jämförs med utfallet för individer med låg sannolikhet att få en lägenhet.36 Genom att sedan analysera hur mycket mer sannolikt det är för dem med låga slumptal jämfört med dem med höga slumptal att acceptera den hyresrätt de får vid lotteriet, kan effekten på arbetsinkomst, utbildning och barnafödande av att få en hyresrätt beräknas i nästa steg. För att exemplifiera är det ungefär fem gånger så troligt att en individ med låga slumptal tar en lägenhet som att en individ med höga 36I analyserna har även slumptalen inkluderats som en kontinuerlig variabel och dessutom genomförs analyserna med olika indelning av slumptalen. Samtliga dessa resultat är kvalitativt desamma som de resultat som presenteras i rapporten. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N slumptal gör det.37 För att få effekten av en hyresrätt på de utfall som studeras måste skillnaderna i utfall (arbetsinkomst, utbildning och barnafödande) mellan de två grupperna därmed skalas om med en faktor motsvarande knappt fem. 4.2 Betydelsen av att få en hyresrätt i I detta avsnitt presenteras effekterna av att få en hyresrätt i . Först presenteras resultaten för förvärvsinkomst, sedan resultaten för utbildning och sist resultatet för barnafödande. I tabell 2, kolumn 1, redovisas resultaten för effekten av att få en hyresrätt på förvärvsinkomst efter att lotteriet genomförts. I analyserna kontrolleras för individernas ålder vid lotteritillfället.38 Av tabell 2, kolumn 1, går det att utläsa negativa effekter på förvärvsinkomsten. Det finns en statistiskt säkerställd minskning av förvärvsinkomsten med mellan cirka 33 000 och år 3–5 efter lotteriet. År 6 är effekten positiv men inte statistiskt säkerställd. Att skillnaderna i förvärvsinkomst utjämnas är förväntat, eftersom de individer som inte får någon lägenhet via lotteriet vid senare tillfälle kan få en bostad via den vanliga bostadskön. Tabell 3 visar skillnaden i egenskaper mellan dem som hade lång kötid och anmälde sig till lotteriet39 och dem som fick slumptal 1 i lottningen. Skillnaden mellan de två grupperna är inte så stor som man kunde ha förväntat sig. Det är därför troligt att de individer som inte fick någon lägenhet via lotteriet senare fick en hyresrätt via bostadskön. Vi finner även i data att cirka hälften av dem som förlorade lotteriet har flyttat vidare till en hyresrätt efter att de deltog i lotteriet. Sammantaget går det att dra slutsatsen att effekten av att få en hyreslägenhet i är negativ på förvärvsinkomsten och därmed på arbetsutbudet. Varför en statistiskt säkerställd effekt ses först och inte tidigare kan dock inte förklaras utifrån de analyser som genomförts. En tänkbar förklaring är det faktum att bostadsbolaget ställer krav på stadigvarande inkomst från inflyttningsdatum och framåt och att detta fördröjer 37Totalt 638 lägenheter ut. Av dessa vinns 525 av individer med slumptal 1–5. Detta innebär att av dem med slumptal 1–5 tar lägenheten medan siffran är för de med slumptal 6–15, vilket innebär en nästan 5 gånger så hög sannolikhet (83/17= 4,8824). 38Samtliga analyser har genomförts med kontroll individerna deltog i lotteriet samt i vilket län de bodde vid lotteritillfället. Resultaten från dessa analyser visar emellertid samma mönster som de som presenteras i den här granskningen. 39Kötid registrerades av bostadsbolaget eftersom bolaget också fördelade lägenheter efter kötid. R I K S R E V I S I O N E N I N K O M S T E F F E K T E R A V B R U K S V Ä R D E S S Y S T E M E T Statistiska analyser kan ge statistisk signifikans även när inga relationer finns.40 Tabell 2 Effekter av att få hyresrätt på förvärvsinkomst, utbildning och barnafödande (första barnet) (kr/år) -0,024 (14 756,5) (0,021) (0,017) -2747,7 -0,028 (14 771,5) (0,020) (0,019) -33 655, 9* 0,048** -0,013 (18 455,4) (0,021) (0,020) -56 061,4*** 0,036* -0,017 (19 494,4) (0,021) (0,023) -52 294,2** (24 288,9) (0,019) (0,028) -0,016 (28 919,8) (0,021) (0,027) Resultat från instrumentvariabelskattning av effekten av att få en hyresrätt. Som instrument används slumptal 1–5 och slumptal 6–15. I skattningarna kontrolleras för individernas ålder vid lotteritillfället. */**/*** indikerar statistisk signifikans på 10/5/1 procentsnivå. Robusta standardfel inom parentes. I tabell 2, kolumn 2, redovisas resultaten för effekten av att få en hyresrätt i på sannolikheten att öka sin utbildningsnivå. Utbildningsnivån är mätt enligt svensk utbildningsnomenklatur (SUN 2000), anger högsta avslutade utbildning och består av åtta nivåer. En ökning i utbildning definieras som en ökning i utbildningsnivån enligt denna nomenklatur. Av tabell 2, kolumn 2, går det att utläsa positiva effekter på sannolikheten att öka sin utbildningsnivå. Dessa effekter är statistiskt säkerställda år 3 och år 4 efter lotteriet och motsvarar en ökad sannolikhet på (motsvarande ). Detta indikerar att de som får en hyresrätt via lotteriet 40I detta fall har vi funnit två effekter som är statistiskt säkerställda på minst 5 procents risknivå och en effekt på minst 10 procents risknivå. Alla statistiskt säkerställda effekter är negativa vilket (delvis) kan förväntas enligt ekonomisk teori. Vid ett så kallat Bonferoni test med 5 procents risknivå, vilket är ett konservativt test om samtliga effekters statistiska signifikans, kan vi förkasta avsaknad av en negativ inkomsteffekt för år 4. I detta test används risknivån (0,05/6=0,0083333) för en allmän risknivå om . 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N börjar studera efter att de flyttat in och har ökat sin utbildningsnivå 3–efter lotteriet. Att få en hyresrätt i förefaller därmed ha en positiv effekt på utbildning. Även i detta fall skattas effekter under . Eftersom variabeln mäter avslutad utbildning förväntas ingen effekt av att få en hyresrätt efter lotteriet. Individen måste hinna avsluta utbildningen innan den nya utbildningsnivån registreras i data. Det faktum att ingen effekt på utbildning hittas 1–2 efter lotteriet stärker därmed analysen snarare än det omvända. I tabell 2, kolumn 3, presenteras resultaten för effekten av att få en hyresrätt i på sannolikheten att föda sitt första barn. Från tabellen går det att se negativa effekter på sannolikheten att föda sitt första barn, förutom år 5 efter lotteriet där effekten är positiv. Dessa effekter är emellertid inte statistiskt säkerställda. Det innebär att ingen effekt på sannolikheten att föda sitt första barn kan fastställas. Detta skulle kunna vara ett resultat av de positiva effekter på utbildning som visats. Tabell 3 Beskrivning av deltagarna med längst kötid samt de som fick slumptal 1 i lotteriet, innan de deltog i lotteriet Individer med längst kötid Individer som fick slumptal Ålder (år) (0,41) (0,52) Kvinna (andel) (0,02) (0,02) Född i EU (ej ) (andel) (0,01) (0,01) Född inom , ej EU (0,01) (0,01) Född - övriga länder (andel) (0,01) (0,31) Forskarutbildning (andel) (0,003) (0,004) utbildning (andel) (0,01) (0,02) (0,03) (0,03) (4,12) (4,91) Anm. Standardfel inom parentes. R I K S R E V I S I O N E N I N K O M S T E F F E K T E R A V B R U K S V Ä R D E S S Y S T E M E T 4.3 Betydelsen av eget boende (i hyresrätt) i I detta avsnitt begränsas analyserna till de individer som högst hade fyllt vid lotteritillfället och inte hade eget boende innan de deltog i lotteriet. På så sätt kan effekterna av att få ett eget boende i hyresrätt analyseras. Precis som i förgående avsnitt presenteras resultaten för de tre olika utfallen i ordningen förvärvsinkomst, utbildning och barnafödande. I tabell 4, kolumn 1, visas resultaten för effekter på förvärvsinkomst av eget boende i hyresrätt i efter att lotteriet genomförts. I analyserna kontrolleras som tidigare för individernas ålder vid lotteritillfället. Även för gruppen, unga utan egen bostad, går det att se negativa effekter på inkomsten av att få en egen bostad i hyresrätt. Det finns en statistiskt säkerställd minskning av förvärvsinkomsten med mellan cirka 50 000 och år 3–4 efter lotteriet. Skattningarna av effekterna av eget boende på sannolikheten att öka sin utbildningsnivå redovisas i tabell 4, kolumn 2. Även för unga utan egen bostad skapar tillgången till hyresrätt positiva effekter på utbildning. Dessa effekter är emellertid endast statistiskt säkerställda på 10 procents risknivå för år 5 och ska därmed tolkas med försiktighet. I tabell 4, kolumn 3, redovisas skattningar av effekter av eget boende på barnafödande (första barnet). Inte heller för unga utan egen bostad ses några statistiskt säkerställda effekter på barnafödande. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 4 Effekter av att få egen bostad (hyresrätt) på förvärvsinkomst, utbildning och barnafödande (första barnet) (kronor/år) -0,008 -0,024 (18 887,7) (0,042) (0,027) -0,017 (20 288,9) (0,039) (0,0311) -51 673,4** -0,013 (26 031,7) (0,037) (0,035) -91 570,0*** (28 873,9) (0,037) (0,042) 0,077* (36 206,9) (0,043) (0,054) -0,048 (43 495,0) (0, 044) (0,043) Resultat från instrumentvariabelskattning av effekten av att få en hyresrätt. Som instrument används slumptal 1–5 och slumptal 6–15. I skattningarna kontrolleras för individernas ålder vid lotteritillfället. */**/*** indikerar statistisk signifikans på 10/5/1 procentsnivå. Robusta standardfel inom parentes. 4.4 Sammanfattning av resultaten I detta kapitel har effekterna av att få en hyresrätt i på inkomst, utbildning och barnafödande analyserats. För att också kunna studera effekten av att få ett eget boende i hyresrätt har analysen utförts på ett urval av unga utan egen bostad vid lotteritillfället. I enlighet med den teori som presenteras i kapitel 3.3 konstateras att tillgången till boende i hyresrätt har negativ effekt på förvärvsinkomst vilket indikerar att hyresrätten på grund av det svenska hyressättningssystemet får ett värde utöver själva konsumtionsvärdet vid kraftig bostadsbrist. Resultaten från analyserna visar emellertid också att hyresrätten får positiva effekter på utbildning. Den negativa inkomsteffekten kan därmed, i alla fall delvis, härröra från det faktum att individerna påbörjar sin utbildning. Detta undersöks närmare i avsnitt 4.5. Inga statistiskt säkerställda effekter på barnafödande kan konstateras, vilket är något förvånande. Orsaken till detta kan vara att de som inte fått någon bostad via lotteriet eller inte har någon bostad innan lotteriet genomförs, hittar boende på andra sätt i nära anslutning till lotteritillfället. Som tidigare nämnts har cirka R I K S R E V I S I O N E N I N K O M S T E F F E K T E R A V B R U K S V Ä R D E S S Y S T E M E T hälften av dem som inte får lägenhet via lotteriet flyttat vidare till annan hyresrätt efter lotteriet. Tabell 3 visar skillnaden i egenskaper mellan dem som hade lång kötid och anmälde sig till lotteriet41 och dem som fick slumptal 1 i lottningen. Skillnaden mellan de två grupperna är inte så stor som kunde ha förväntats. Det har i den bostadspolitiska debatten förekommit förslag som att bostadsköer helt ska ersättas med utlottning av bostäder. Tabell 3 visar emellertid på att detta inte behöver innebära att alla individer får samma chans till bostad. För att ett sådant lotteri ska nå samtliga socioekonomiska grupper bör lotteriet utformas enkelt och transparent. Det bör också offentliggöras brett. 4.5Bruksvärdesystemet skapar ett värde utöver konsumtionsvärdet För att kunna fastställa hur stor del av de negativa effekterna på inkomst som eventuellt drivs av att individerna påbörjar en utbildning har det genomförts analyser av sambandet mellan förvärvsinkomst och låga slumptal i lottdragningen (stor sannolikhet att få en hyresrätt) samt den potentiellt negativa effekten på förvärvsinkomst som följer av att individerna börjar studera. Eftersom det i data finns uppgifter om när individerna avslutar sin utbildning definieras påbörjad utbildning som innan utbildningen markeras som avslutad i data. Analyser har också genomförts där påbörjad utbildning antagits starta endast före ny utbildningsnivå. Resultaten från dessa analyser är kvalitativt likvärdiga. Resultatet presenteras i tabell 5. I tabell 5 visas resultat från den modell som var grunden till de tidigare analyserna, det vill säga där ingen hänsyn tas till att påbörjad utbildning kan påverka förvärvsinkomsten. Hänsyn till detta tas däremot i de analyser som presenteras i tabell 6. I samtliga analyser kontrolleras för individernas ålder vid lotteritillfället. Tabell 5 Effekten på inkomst av slumptal utan att ta hänsyn till påbörjad utbildning -741,1 -9081,3* -15236,9*** -14346,5** (3 980,1) (3984,8) (4968,8) (5277,3) (6659,8) (7772,0) 244363,9*** 261620,8*** 239317,4*** 229673,1*** 234291,1*** 226329,5*** (2362,2) (2665,6) (2985,5) (3237,8) (3909,3) (4369,2) Anm. I skattningarna kontrolleras för individernas ålder vid lotteritillfället. */**/*** indikerar statistisk signifikans på 10/5/1 procentsnivå. Robusta standardfel inom parentes. 41 Kötid registrerades av bostadsbolaget eftersom de också fördelade lägenheter efter kötid. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 6 Effekten på inkomst av slumptal när hänsyn tagits till påbörjad utbildning -596,4 -9020,7* -15150,2*** -14352,1** (3970,7) (3983,6) (4964,86) (5280,5) (6659,2) (7768,1) -70177,8*** -37414,7*** -44100,7*** -53129,3 *** - 53374,4** (8373,9) (10164,3) (12925,0) (3245,0) (22755,1) (33719,2) 246190,4*** 257133,0 *** 240259,4 *** 230654,2*** 234894,5*** 226002,3*** (2379,5) (2643,5) (3000,7) (3245,0) (3926,9) (4375,1) Anm. I skattningarna kontrolleras för individernas ålder vid lotteritillfället. */**/*** indikerar statistisk signifikans på 10/5/1 procentsnivå. Robusta standardfel inom parentes. Av tabell 5 och 6 kan konstateras att resultaten från analysen av effekten på förvärvsinkomst av att få ett lågt slumptal (och hög sannolikhet att få en hyresrätt) är i princip oförändrade när det i analyserna kontrolleras för den tidpunkt när individerna påbörjar sin utbildning respektive inte gör detta. Trots att analyserna tar hänsyn till påbörjad utbildning kvarstår en statistiskt säkerställd negativ inkomsteffekt år 3–5 efter lotteriet. Utifrån dessa resultat finns det därför inte skäl att tro att den negativa effekt på förvärvsinkomst som kunnat påvisas av att få en hyresrätt drivs av att individer påbörjar studier snarare än av det värde som bruksvärdessystemet skapar hos hyresrätten i tider av bostadsbrist. Ofta används det faktum att genomsnittsinkomsten är lägre i hyresrätter än i bostadsrätter som ett argument för att bruksvärdessystemet minskar segregation (2016). Resultatet från den här granskningen ger stöd för att detta kan förklaras av den negativa inkomsteffekt som systemet i sig genererar. Det kan därmed inte användas som argument för att bruksvärdessystemet skulle minska inkomstsegregationen. R I K S R E V I S I O N E N I N K O M S T E F F E K T E R A V B R U K S V Ä R D E S S Y S T E M E T , R, A och (1963). Bostadsbristen – en studie av prisbildningen på bostadsmarknaden, IUI och , . , S (2016). Fel om boende i hyresrätt, , . BKN (2008). Samband mellan bostadsmarknad, arbetskraftens rörlighet och tillväxt. (2013). Bostadsbristen och hyressättningssystemet - ett kunskapsunderlag. (2014). Låst läge på bostadsmarknaden, Marknadsrapport. (2014). Det svenska hyressättningssystemet. (2016). Var byggdes det? En kartläggning av kommunernas bostadsbyggande —2015. (2017). Beräkning av behovet av nya bostäder till 2025. (2017). Bygg mer för fler! En om staten, kommunerna och bostadsbyggandet. Fastighetsägarna (2005). Hyresregleringen och den ekonomiska segregationen. Fastighetsägarna (2006). Missbruket av bytesrätten – en rapport om svarthandeln med hyreslägenheter i . Leuventeijn M och J (2003). Do transaction costs impede residential mobility in the ? Centraal Planbureau Report. och (2007). Bostäder på marknadens villkor. (2016). Åtkomliga bostäder – Så gör vi det möjligt för hushåll med låga inkomster att hitta en bostad. (1967).