prop · H503286 · 2018-08-28 00:00:00 — tillstyrker eller har inga invändningar mot promemorians bedömning. Några remissinstanser, t.ex. , i län, i och , anser att kravet på avskärmning av den plats där valsedlarna hålls tillgängliga innebär att behovet av ytterligare röstmottagare vid förtidsröstningen ökar och att kompensation för detta bör övervägas. Skälen för regeringens bedömning Ett krav på obligatorisk avskärmning av den plats där valsedlarna till- handahålls, i eller i anslutning till en val- eller röstningslokal, medför behov av investeringar i alla kommuner och på utlandsmyndigheterna för anskaffning av lämpligt avskärmningsmaterial. 2017/18:286 placeringen av olika slag av avskärmning skiftar för varje lokal. Hur kraven lämpligen bör uppfyllas i det enskilda fallet bör avgöras av den myndighet som har det lokala ansvaret för genomförandet av valen, dvs. valnämnderna respektive utlandsmyndigheterna. Det är svårt att förutse hur stor kostnaden som kan uppkomma för inköp av lämpligt avskärmningsmaterial i varje val- och röstningslokal blir. en kommun – exempelvis utifrån bedömningen av behovet att säkerställa en stor genomströmning av väljare – har valt att placera valsedlar på fler än ett ställe, uppkommer givetvis krav på utformning av avskärmningar på alla dessa platser. Regeringen anser att promemorians uppskattning av den genomsnittliga kostnaden för varje vallokal till lite är rimlig. I varje valdistrikt ska det finnas en vallokal (4 kap. 20 § andra stycket allmänna val fanns 5 837 valdistrikt i landet. siffran inkluderas inte de s.k. onsdagsdistrikten, där någon röstmottagning val uppgick antalet valdistrikt till 5 668 och år 2006 fanns 5 783 valdistrikt. Antalet distrikt varierar alltså mellan olika En utgångspunkt för beräkningarna är att det i landet kan komma att finnas omkring 5 800 valdistrikt. Vid de allmänna valen 2014 fanns omkring 2 000 röstningslokaler för förtidsröstning i Regeringen instämmer i promemorians bedömning att en rimlig uppskattning är att det i varje val i hela landet finns omkring 7 800 lokaler för röstmottagning i kommunerna. val även på 238 utlandsmyndigheter. för att anskaffa material för avskärmning av valsedelställen kan mot den bakgrunden beräknas till . Några remissinstanser, däribland , anser att kravet på avskärmning av den plats där valsedlarna hålls tillgängliga innebär att behovet av ytterligare röstmottagare vid förtidsröstningen ökar och att kompensation för detta bör övervägas. Mot bakgrund av att kommunerna redan ska se till att minst två röstmottagare är närvarande vid röst- mottagning i en röstningslokal (prop. 2013/14:124 s. 24) – en ordning som för de allmänna valen kommer att tillämpas första gången – och att omfattningen av röstmottagningen under en stor del av förtids- röstningsperioden är begränsad bedömer regeringen, i likhet med promemorian och majoriteten av remissinstanserna, att det under större delen av tiden torde, i de allra flesta av röstningslokalerna, vara tillräckligt att endast två röstmottagare tjänstgör för att säkerställa ordningen bland valsedlar. I större röstningslokaler är det givetvis inte tillräckligt med en så liten bemanning. Detta gäller dock även med dagens ordning utan krav på särskild avskärmning av valsedelställen. Regeringen instämmer i promemorians bedömning att ett rimligt antagande är att kommunerna redan, efter de krav som ålagts dem med anledning av vallagsändringar, bör ha tillräckliga resurser för att klara av att utföra de utvidgade kontrolluppgifter som förslagen medför i Däremot torde det – precis som anges i promemorian – finnas behov av att i varje vallokal ha ytterligare en röstmottagare under Kommunernas arvode till röstmottagare under valdagen Regeringen anser att promemorians bedömning av att kostnaden för röstmottagningen, med de nya krav på utvidgad kontroll av valsedel- ställen som följer av förslagen, kan beräknas öka med omkring 15 000 000 kr (x 5 800 valdistrikt) framstår som rimlig. I likhet med promemorian bedömer regeringen att kostnaderna för avskärmningarna på utlandsmyndigheterna uppgår till (250 utlandsmyndigheter x ). Behov av ytterligare röstmottagare för att säkerställa ordningen bland valsedlar bedöms inte uppkomma hos dessa myndigheter. Den kommunala finansieringsprincipen innebär att nya skyldigheter som kommunerna åläggs genom offentligrättsliga krav på att utföra olika slags uppgifter som utgångspunkt ska finansieras av staten. Kommunerna får statligt stöd för sin medverkan i förtidsröstningen. Regeringen bedömer att inför valet till 2019 bör berört anslag ökas engångsvist med för att täcka kostnaderna för kommunernas anskaffning av avskärmningsmaterial. har för budgetår 2018 beslutat om ökade anslag med motsvarande belopp för att täcka ökade statsbidrag till kommuner och ökade anslag till utlandsmyndigheterna för nödvändiga investeringar i ny utrustning för att genomföra val (bet. 2017/18:KU1, prot. 2017/18:39, rskr. 2017/18:74). Regeringen föreslår ett något senare ikraftträdande än det som framgår av promemorian. Med hänsyn till att medel har anvisats för att finansiera kommunernas och utlandsmyndigheternas anskaffning av avskärmningsmaterial behövs inga ytterligare medel för detta. Vidare redovisas i budgetpropositionen att berört anslag tillfälligt bör ökas med vid varje kommande val för att täcka ökade kostnader för personal i vallokalerna på valdagen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1 s. 80). Det kan inte uteslutas att förslaget att en väljare ska kunna lämna en särskild personröst på en blank eller partimarkerad valsedel för ett parti som registrerat sin partibeteckning och anmält samtliga kandidater kan medföra marginella kostnadsökningar för länsstyrelserna. Regeringen bedömer dock att sådana kostnader ryms inom befintliga anslagsramar. Regeringen bedömer att förslagen påverkar den kommunala självstyrelsen i viss begränsad omfattning. Kravet att platsen där valsedlarna läggs ut ska vara avskärmad innebär en ny skyldighet för kommunerna. Kravet kan få till följd att kommunerna behöver överväga anpassningar av de lokaler som fungerar som val- och röstningslokaler. Behovet av anpassningar bedöms dock i de flesta fall vara begränsat. Kommunernas kostnader för inköp av material för avskärmning föreslås täckas av ett särskilt riktat engångsvist statsbidrag till kommunerna. Som redovisas ovan har för budgetår 2018 beslutat om ökade anslag för att täcka ökade statsbidrag till kommuner och ökade anslag till utlandsmyndigheterna för nödvändiga investeringar i ny utrustning för att genomföra val. Med hänsyn till att medel har anvisats för att finansiera kostnaderna för kommunernas anskaffning av avskärmningsmaterial behövs inga ytterligare medel för detta, se under redovisning av ekonomiska konsekvenser ovan. Förslaget innebär en förstärkning av valhemligheten som är betydelsefull för att upprätthålla förtroendet för valförfarandet. Det lämnas åt kommunerna, inom ramen för den kommunala självstyrelsen, att själva avgöra hur de nya kraven ska uppfyllas i det enskilda fallet. Målet med åtgärderna bedöms inte kunna uppfyllas på något mindre ingripande sätt. Förslaget bedöms därför inte innebära en mer långtgående 2017/18:286 inskränkning i den kommunala självstyrelsen än vad som är nödvändigt med hänsyn till dess syfte (14 kap. 3 § regeringsformen). Förslaget att en väljare ska kunna lämna en särskild personröst på en blank eller partimarkerad valsedel för ett parti som registrerat sin partibeteckning och anmält samtliga kandidater bedöms inte påverka den kommunala självstyrelsen. Regeringen bedömer att förslagen inte medför några konsekvenser för brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet, offentlig service i olika delar av landet, små företag, jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Det ökade behovet av röstmottagare under valdagen bedöms inte heller påverka sysselsättningen i stort. Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) 2 § För att göra i ordning en röst ska väljarna för varje slag av val de vill delta i 1.ta en valsedel, 2.lägga in valsedeln i ett valkuvert utan att vika den, och Väljare som vill lämna en särskild personröst ska på valsedeln markera detta i det särskilda utrymme för personröst som finns vid den kandidat som de helst vill se vald. Om en väljare skriver till en kandidat på en valsedel för ett parti som inte har registrerat sin partibeteckning eller anmält kandidater enligt 2 kap., ska väljaren anses ha lämnat en personröst för den kandidaten. Om väljaren skriver till flera kandidater på en sådan valsedel, ska väljaren anses ha lämnat en personröst för den första kandidaten. Om en väljare skriver till en kandidat på en sådan valsedel som avses i 6 kap. 1 § 1 eller 3 för ett parti som har registrerat sin partibeteckning och anmält kandidater enligt 2 kap., ska väljaren anses ha lämnat en personröst för den kandidaten under förutsättning att kandidaten är anmäld av partiet. Om väljaren skriver till flera kandidater på en sådan valsedel, ska väljaren anses ha lämnat en personröst för den första av kandidaterna som är anmäld av partiet. Valsedlar och valkuvert får inte förses med obehöriga märkningar. I paragrafen regleras hur man gör i ordning en röst och hur man lämnar en personröst. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Av fjärde stycket, som är nytt, framgår att en väljare som skriver till en kandidat på en valsedel med parti- och valbeteckning (s.k. partimarkerad valsedel) eller på en valsedel med enbart valbeteckning (s.k. blank valsedel) för ett parti som har registrerat sin partibeteckning och anmält kandidater enligt 2 kap. ska anses ha lämnat en personröst för den kandidaten. Hänvisningen till 6 kap. 1 § 1 eller 3 innebär att en särskild personröst inte kan lämnas genom en tillskrift av ett kandidatnamn på en Prop. 2017/18:286 av partiets namnvalsedlar. Om väljaren vill lämna en personröst på en sådan valsedel ska det i stället göras genom att ett kryss sätts i det markerade utrymmet invid kandidatens namn på valsedeln. Av paragrafen framgår vidare att om väljaren skriver till flera namn, går personrösten till den först tillskrivna av de anmälda kandidaterna. Konsekvenserna av att tillskrifter görs på felaktigt sätt regleras i 13 kap. 8 §. I den bestämmelsen anges bl.a. att ett kandidatnamn på en valsedel ska anses obefintligt om det inte framgår klart vilken kandidat som avses och att kandidatnamnen på en valsedel ska anses obefintliga om ordningen mellan kandidaterna inte framgår klart. För att en tillskrift på en blank valsedel ska räknas som en röst måste partibeteckningen framgå av valsedeln (jfr 13 kap. 7 § första stycket 1). Paragrafens hittillsvarande fjärde stycke flyttas och blir ett nytt femte stycke. Övriga ändringar är endast språkliga. 2 § I anslutning till ett röstmottagningsställe ska det ordnas en lämplig avskärmad plats där valsedlar kan läggas ut. Om en sådan plats inte kan anordnas i anslutning till röstmottagningsstället får den i stället ordnas inne i lokalen. På denna plats ska väljarna ha tillgång till 1.valsedlar med enbart valbeteckning, 2.valsedlar med parti- och valbeteckning a)för val till samt landstings- och kommunfullmäktige för varje parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna b)för val till landstings- och kommunfullmäktige för varje parti som redan är representerat där och som inte uppfyller kraven i a ovan, när det gäller röstmottagningsställen inom det landsting eller den kommun där partiet är representerat, 3. valsedlar med parti- och valbeteckning för val till för varje parti som vid något av de två senaste valen till har fått av rösterna i hela landet eller valsedlar med parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidater om ett sådant parti deltar med endast en valsedel. De partier som deltar i valen ska också kunna lägga ut sina valsedlar på denna plats. Första stycket 2 och 3 gäller endast under förutsättning att partiet har gjort en begäran enligt 6 kap. 7 §. I paragrafen regleras kraven på utformningen av den plats där valsedlar läggs ut och vilka valsedlar som ska finnas tillgängliga. finns i avsnitt 4. Ändringen i första stycket innebär att den plats i anslutning till ett röstmottagningsställe (en val- eller röstningslokal) som ordnas för ut- läggning av valsedlar ska vara avskärmad. Bestämmelsen innebär att det i anslutning till varje röstmottagningsställe alltid måste finnas minst en avskärmad plats där väljarna har tillgång till valsedlar. hindrar dock inte att den myndighet som ansvarar för genomförandet av valet – de kommunala valnämnderna och utlandsmyndigheterna – vid behov ordnar flera avskärmade platser för utläggning av valsedlar. på avskärmning kompletterar det tidigare kravet att platsen ska vara 2017/18:286 lämplig. I bestämmelsen regleras inte i detalj hur avskärmningen ska utformas. Det kan göras på skilda sätt, allt utifrån de förutsättningar som gäller för de olika röstmottagningsställena. För att kravet ska vara uppfyllt krävs att valsedelstället effektivt skyddas från insyn från andra väljare så att en väljare kan välja sina valsedlar utan påverkan och insyn från andra väljare. I kravet på avskärmning ligger inte att platsen ska utformas med draperi eller liknande som möjliggör ett fullständigt insynsskydd. Avskärmningen bör anpassas så att den skyddar platsen från insyn från andra personer i lokalen. bör den utformas så att det är möjligt för röstmottagarna att fullgöra sitt uppdrag att upprätthålla ordningen bland valsedlarna. Det ligger på den lokala myndigheten som ansvarar för genomförandet av valet att besluta hur avskärmningen ska utformas i varje val- och röstningslokal. Övriga ändringar är endast språkliga. 8 § Ett kandidatnamn på en valsedel ska anses obefintligt om 1.kandidaten inte är valbar eller det inte framgår klart vem som avses, 2.kandidaten har skrivits till på en valsedel som gäller för ett parti som registrerat partibeteckning och anmält kandidater enligt 2 kap., i annat fall än när kandidaten ska anses ha fått väljarens personröst enligt 7 kap. 2 § fjärde stycket, 3.kandidaten inte är anmäld och finns på en valsedel för ett parti som registrerat partibeteckning och anmält kandidater enligt 2 kap., eller 4.kandidaten inte har samtyckt till kandidaturen enligt 2 kap. Kandidatnamnen på en valsedel ska vidare anses obefintliga om 1.valsedeln upptar kandidater men inte är försedd med ett markerat utrymme 2.det lämnats mer än en särskild personröst eller det inte framgår vem personrösten avser, 3.markering för den särskilda personrösten kan antas ha gjorts maskinellt, eller 4.ordningen mellan kandidaterna inte framgår klart. Kandidatnamn ska inte anses obefintliga på grund av att de har strukits från en valsedel som upptar kandidater. I 7 kap. 2 § tredje och fjärde styckena finns särskilda bestämmelser för det fall en väljare skriver till kandidater på en valsedel. I paragrafen regleras när kandidatnamn ska anses obefintliga. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Ändringen i första stycket 2 innebär att ett kandidatnamn som en väljare har skrivit till på en valsedel som gäller för ett parti som har registrerat sin partibeteckning och anmält samtliga kandidater enligt 2 kap. inte ska anses obefintligt, under förutsättning att den personen är anmäld som kandidat av partiet enligt 2 kap. Hänvisningen till 7 kap. 2 § fjärde stycket innebär ifråga om tillskrivna namn att bara den kandidat som ska anses ha fått väljarens personröst enligt föreskrifterna i den bestämmelsen ska betraktas som befintlig vid röstsammanräkningen. För att tillskriften ska gälla som en personröst vid sammanräkningen krävs att kandidaten är anmäld av partiet. En annan förutsättning enligt den bestämmelsen är att tillskriften har gjorts på en partimarkerad eller blank valsedel som gäller för partiet. En tillskrift på en namnvalsedel ska alltså anses obefintlig vid röstsammanräkningen. Genom hänvisningen till 7 kap. 2 § fjärde stycket följer bl.a. att om en väljare skriver till flera namn på en valsedel kan bara ett namn räknas som personröst. Övriga namn ska anses som obefintliga. 2017/18:286 Bestämmelsen kompletterar bestämmelsen i första stycket 3, som reglerar konsekvenserna av att en kandidat som finns på en namnvalsedel inte är anmäld av ett parti som har registrerat sin partibeteckning och anmält samtliga kandidater i valet. Ändringen i tredje stycket innebär att den upplysning som finns i andra meningen rörande tillskrivna kandidatnamn kompletteras med en hänvisning till 7 kap. 2 § fjärde stycket, som innehåller den nya bestämmelsen om tillskrivna namn på valsedlar avseende ett parti som har registrerat sin partibeteckning och anmält samtliga kandidater. Övriga ändringar är endast språkliga. 2 a § Om det vid sammanläggningen av valsedlar i grupper för en beräkning av gruppernas röstetal enligt detta kapitel inte går att avgöra vilken grupp en valsedel med en kandidat som har skrivits till enligt 7 kap. 2 § fjärde stycket tillhör, ska avgöra vilken grupp en sådan valsedel med den tillskrivna kandidaten ska anses tillhöra. I paragrafen, som är ny och som har fått sin utformning efter synpunkter från Lagrådet, finns bestämmelser om lottning i vissa fall. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Av paragrafen framgår att lottning ska användas för att avgöra till vilken grupp av valsedlar en valsedel med en kandidat ska anses höra när kandidaten har skrivits till på en blank eller partimarkerad valsedel för ett parti som har registrerat sin partibeteckning och anmält samtliga sina kandidater. Lottningsåtgärden ska användas när det inte på annat sätt går att avgöra vilken av partiets listor kandidaten ska anses tillhöra. Åtgärden kan aktualiseras när en person finns upptagen på fler än en av partiets kandidatlistor i det val där listorna gäller. När det utifrån den information som väljaren lämnar inte går att avgöra om en personröst ska avse en viss av flera tänkbara kandidatlistor ska avgöra vilken lista rösten ska få betydelse för när ledamöter och ersättare utses. Det är vid sammanläggningen av valsedlarna i grupper för att räkna ut gruppernas röstetal när man utser kandidater utifrån jämförelsetal som lottningsåtgärden kan behöva vidtas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången inför och vid valet till 2019. 3.Äldre föreskrifter gäller vid ett omval som hålls på grund av att ett ordinarie val till eller landstings- eller kommunfullmäktige upphävts. Av första punkten följer att lagen träder i kraft . Av andra punkten följer att lagen tillämpas första gången inför och vid valet till 2019. äldre föreskrifter ska tillämpas om beslutar att omval ska hållas val till eller valen till landstings- eller kommunfullmäktige men före valet till 2019. Detsamma gäller om regeringen beslutar om extra val till eller 2017/18:286 om landstings- eller kommunfullmäktige beslutar att extra val till dessa församlingar ska hållas efter valen 2018 men före valet till 2019. Av tredje punkten, som har fått sin utformning efter synpunkter från Lagrådet, följer att äldre föreskrifter ska tillämpas om beslutar att omval ska hållas val till eller valen till landstings- eller kommunfullmäktige och den berörda valmyndigheten beslutar att valet ska hållas i samband med eller efter valet till 2019. Övergångsbestämmelsen innebär att oavsett när i tiden ett omval hålls med anledning av att ett ordinarie val i de allmänna valen har upphävts ska äldre föreskrifter tillämpas. Övervägandena finns i avsnitt 6. Sammanfattning av promemorian Stärkt skydd för valhemligheten Det är av största vikt att det i samhället bland både väljarna och de politiska partierna finns ett stort förtroende för valförfarandets förutsättningar att säkerställa korrekta och demokratiskt legitima valresultat. Som grundläggande förutsättning gäller bl.a. att valen ska vara fria och hemliga. I syfte att ytterligare stärka skyddet för valhemligheten föreslås i promemorian ändringar i vallagen som innebär att det ställs krav på att det i anslutning till en vallokal eller röstningslokal för förtidsröstning ska ordnas en avskärmad plats där valsedlar kan läggas ut. För att kravet på avskärmning ska vara uppfyllt krävs att valsedelstället effektivt skyddas från insyn från andra väljare så att en väljare kan välja sina valsedlar utan påverkan och insyn från andra väljare. Om en sådan plats inte kan anordnas i anslutning till röstmottagningsstället får den i stället ordnas inne i lokalen. För alla partier som deltar i ett val bör en särskild personröst kunna lämnas på alla typer av valsedlar som används i valet. Förutom genom markering på en valsedel som innehåller förtryckta uppgifter om partiets kandidater, en s.k. namnvalsedel, bör en särskild personröst även kunna lämnas genom tillskrift på en valsedel med enbart valbeteckning (s.k. blanka valsedlar) eller på en valsedel med uppgift om val- och partibeteckning (partimarkerade valsedlar) för ett parti som anmält samtliga sina kandidater. I promemorian föreslås därför ändringar i vallagen med denna innebörd. Möjligheten att använda en blank valsedel för att göra både ett partival och ett personval kan också bidra till att ytterligare stärka den enskilda väljarens möjligheter att själv skydda sin valhemlighet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2017/18:286 Bilaga 1 Väljare som vill lämna en särskild personröst ska på valsedeln markera detta i det särskilda utrymme för personröst som finns vid den kandidat som de helst vill se vald.Om en väljare skriver till en kandidat på en valsedel för ett parti som inte har registrerat sinpartibeteckning eller anmält kandidater enligt 2 kap., ska väljaren anses ha lämnat en personröst för den kandidaten. Omväljaren skriver till flera kandidater på en sådan valsedel, ska väljaren anses ha lämnat enpersonröst för den första kandidaten.Om en väljare skriver till en kandidat på en sådan valsedel som avses i 6 kap. 1 § 1 eller 3 för ett parti som har registrerat sinpartibeteckning och anmält kandidater enligt 2 kap., ska väljaren anses ha lämnat en personröst för den kandidaten om kandidaten är anmäld av partiet. Om väljaren skriver till flera kandidater på en sådan valsedel, ska väljaren anses ha lämnat en personröst för den första av 2017/18:286 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) Härigenom föreskrivs i fråga om vallagen (2005:837) dels att 7 kap. 2 §, 8 kap. 2 § och 13 kap. 8 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 14 kap. 2 a §, av följande lydelse. För att göra i ordning en röst skall För att göra i ordning en röst ska väljarna för varje slag av val de vill väljarna för varje slag av val de vill 1.ta en valsedel, 2.lägga in valsedeln i ett valkuvert utan att vika den, och Väljare som vill lämna en särskild personröst skall på valsedeln markera detta i det särskilda utrymme för personröst som finns vid den kandidat som de helst vill se vald. Om en väljare skriver till en kandidat på en valsedel för ett parti som inte registrerat sin partibeteckning eller anmält kandidater enligt 2 kap., skall väljaren anses ha lämnat en personröst för den kandidaten. Har flera kandidater skrivits till på en sådan valsedel, skall väljaren anses ha lämnat en personröst för den första kandidaten. kandidaterna som är anmäld av Valsedlar och valkuvert får inte förses med obehöriga märkningar. ordnas en lämplig plats där ordnas en lämplig avskärmad plats valsedlar kan läggas ut. där valsedlar kan läggas ut. inte är möjligt får en sådan plats i sådan plats inte kan anordnas i stället ordnas inne i lokalen. denna plats skall väljarna ha stället får den i stället ordnas inne i På denna plats ska väljarna 1.valsedlar med enbart valbeteckning, 2.valsedlar med parti- och valbeteckning, a)för val till samt landstings- och kommun-fullmäktige för varje parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i hela landet,