prop · H503245 · 2018-05-03 00:00:00 — Tabellen tar inte hänsyn till förändringen när det gäller periodiseringsfonder, säkerhetsreserven, leasingreglerna, primäravdraget och förändringarna 44 Avseende finansiella begränsningar se t.ex. Fazzari, S. M., , . G., , B. C., Blinder, A. S., & Poterba, J. (1988). Financing constraints and corporate investment. Brookings papers on economic activity, 1988(1), 141–206. & Zingales, L. (1997). Do investment-cash flow sensitivities provide useful measures of financing constraints? , 112(1), 169–215 & Hadlock, C. J., & , J. (2010). New evidence on measuring financial constraints: Moving beyond the Review of Financial studies, 23(5), 1909–1940. 2017/18:245 avseende de riktade ränteavdragsbegränsningarna. Det tas inte heller hänsyn till det första steget när det gäller bolagsskattesänkningen. Tabellen nedan visar att effekten på medianbolaget (sett till alla bolag som har överskott) av införandet av en EBITDA-begränsning. Tabellen understryker att effekten av den föreslagna reformen för medianföretaget är relativt liten. Medianföretaget med överskott kommer att se en minskning av bolagsskattebetalningar Den förväntade skatte-kostnaden för medianföretaget minskar på grund av bolagsskattesänkningen från till . till alla företag som har överskott så är det av bolagen med överskott som beräknas betala mer skatt införandeåret. Räknar man på skatteförändringen för på följande sätt så är den förväntade förändringen av bolagsskattebasen för medianföretaget. Detta kan visas med följande exempel. Detta motsvarar av bolagsskattebetalningarna för medianföretaget. Tabell 15.11 understryker att effekten av den föreslagna reformen för medianföretaget är relativt liten (-0,01) med en EBITDA-baserad begränsning av ränteavdragen. Medianökningen av skattebetalningar bland bolagen som beräknas betala mer skatt är 0,20 av bolagsskattebasen efter reformen. Tabell 15.11 Sammanlagda effekter av förändringarna avseende EBITDA, förenklingsregeln och sänkt bolagsskatt (2015) Antal bolag som betalar Antal bolag som kommer att betala mer skatt regler (2015) A Jordbruk och jakt samt service i anslutning härtill D Försörjning av el, gas, E Vatten, avlopp, avfall G Handel reparation av H transport och magasin I Hotell- och Restaurang M Juridik, ekonomi N Uthyrning och leasing Q Vård och Omsorg R Kultur, Nöje, Fritid De sammantagna effekterna av förslagen för företag inom jordbruk, skog och fiske bedöms överlag bli positiva, men begränsade i sin omfattning. Till skillnad från andra sektorer utgörs en betydande andel av den ekonomiska aktiviteten inom sektorn primärt av enskilda näringsidkare snarare än verksamhet som bedrivs i aktiebolagsform. Enskilda näringsidkare omfattas inte av den föreslagna ränteavdragsbegränsningen och inte heller av bolagsskattesänkningen. De omfattas i stället främst av sänkningen av expansionsfondsskatten. Det finns omkring 224 155 enskilda näringsidkare inom jordbruk, skog och fiske . Dessa har sammanlagt 8 904 anställda och har en nettoomsättning på . 2017/18:245 Tabell 15.12 Antal enskilda näringsidkare inom jordbruk, skog och fiske (2015) Källa: och egna beräkningar Det finns omkring 8528 aktiebolag som är verksamma inom sektorerna jordbruk, skog eller fiske . Dessa har sammantaget omkring 18 000 anställda. Nettoomsättningen uppgick till . Införandet av en ränteavdragsbegränsning på av EBITDA inklusive förenklingsregeln bedöms påverka färre en 10 aktiebolag som är verksamma inom jordbruk, skog eller fiske. Tabell 15.13 Antal aktiebolag inom jordbruk, skog och fiske (2015) Källa: och egna beräkningar Antalet bolag inom den primära sektorn jordbruk, skog och fiske som beräknas få en minskad skattekostnad är betydligt fler än antalet bolag som berörs av ränteavdragsbegränsningen (färre än 10). Detsamma gäller sett till antalet anställda och nettoomsättningen. Bolagsskattesänkningen beräknas minska skattekostnaderna för omkring 5000 aktiebolag inom sektorn jordbruk, skog och fiske. påpekar att det kapitalintensiva skogsfastighets- ägandet i stort utelämnas vid bedömning av konsekvenserna. I och med att regeringen föreslår en EBITDA-begränsning på innebär det att kapitalintensiva företag kommer att gynnas i förhållande till förslaget i promemorian. Tabell 15.14 Antal aktiebolag mm inom jordbruk, skog och fiske som beräknas få sänkt bolagsskatt Källa: och egna beräkningar De flesta av förslagen i denna proposition påverkar de offentliga finanserna. De delar som har störst påverkan på skatteintäkter i varaktiga termer är den stegvisa sänkningen av bolagsskattesatsen från till och införandet av en generell ränteavdragsbegränsning för negativa räntenetton. Sänkning av bolagsskattesatsen beräknas minska skatteintäkterna med varaktigt. Förslaget om en ränteavdragsbegränsning som baseras på av EBITDA beräknas öka skatteintäkterna med varaktigt. Det bör nämnas att effekterna som presenteras i detta avsnitt främst beräknas som s.k. statiska effekter med fasta priser och baser. De beskriver den effekten på skatteintäkterna på kort sikt. De långsiktiga effekterna som kan förväntas av en sänkt bolagsskatt ingår inte i dessa kalkyler. I Beräkningskonventioner 2018 – Metoder för effekt- beräkningar vid ändrade skatteregler beskrivs de långsiktiga offentligfinansiella effekterna av förändringar i bolagsskattesatsen och självfinansieringsgraden. Dessa effekter beaktas inom ramen för prognosverksamhet. Förslagen kan därutöver leda till vissa beteendeeffekter. Företag kan minska sin belåning, minska avsättningarna till periodiseringsfonden eller avsättningarna till säkerhetsreserven. Dessa effekter bedöms dock inte påverka de offentlig- finansiella effekterna i någon betydande omfattning. I budgetpropositionen aviserades förslagen om nya skatteregler för företagssektorn med budgeteffekt . aviserades minskade skatteintäkter och därefter och varaktigt ökade skatteintäkter. Då förslagen om nya skatteregler för företagssektorn förändrats i vissa avseenden sedan budgetpropositionen har de samlade offentligfinansiella effekterna av förslagen justerats. Beskrivningarna av de offentlig- finansiella effekterna av förslagen i propositionen redovisas i tabellen nedan tillsammans med både den aviserade storleken på de förändrade skatteintäkterna samt differensen mot vad som aviserades i budgetpropositionen . Den i budgetpropositionen aviserade budgeteffekten uteblir med de förslag som redovisas i propositionen då ikraftträdandet för förslagen föreslås bli . Samtliga förslags påverkan på de offentliga finanserna sammanfattas i Tabell 15.15 nedan. 2017/18:245 Begränsningen av ränteavdragen till av EBITDA och förändringen avseende den riktade ränteavdragsbegränsningen och förändringarna avseende hybrida missmatchingar leder till en positiv offentligfinansiell effekt. Påverkan på de offentliga finanserna ökar –2022 då skatteintäkterna beräknas stiga. Anledningen till detta är att vissa företag med negativa räntenetton kan ha stora underskott av näringsverksamhet som kvarstår från föregående beskattningsår. Dessa minskar dock . Förslagen bedöms leda till ökade skatteintäkter netto om ca , ca och ca och ca varaktigt. Det uppstår en skillnad mellan brutto och nettosiffrorna för säkerhetsreserven eftersom en betydande del av säkerhetsreserven är hänförlig till avtalsförsäkringar. Kostnaderna för avtalsförsäkringar är avdragsgilla. När /PRI träffas av en kostnadshöjning på grund av den permanenta schablonintäkten till säkerhetsreserven förväntas bolagen att höja priserna för sina försäkringar. Detta leder till att /PRIs kunder måste betala mer för sina försäkringar. är kostnaderna för /PRIs kunder avdragsgilla. När det gäller den permanenta schablonintäkten för säkerhetsreserven och för periodiseringsfonder så har den offentligfinansiella effekten reviderats på grund av förändrade prognoser. NSD anser att det är angeläget att den offentligfinansiella analysen fördjupas och att dataunderlag, metoder och känslighetsanalyser redovisas noggrannare i den fortsatta beredningen av ärendet. Vidare är det angeläget att den sammantagna effekten av de olika förslagen blir offentligfinansiellt neutrala. Redovisningen i den remitterade promemorian pekar på en ökad nettobeskattning för bolagssektorn med upp till (beroende på tidsperiod och reformalternativ) och enligt NSD:s analyser kan det vara fråga om en nettoökning om ytterligare ett par miljarder kronor. NSD anför vidare att det därför torde finnas betydande utrymme att förena eftersträvansvärd bibehållen offentligfinansiell balans med justeringar i förslaget som lämnas i promemorian, bl.a. vad gäller att inte tillfälligt begränsa underskottsavdrag samt att införa en mer konkurrenskraftig taknivå (av EBITDA). I den mån andra åtgärder blir aktuella för att säkerställa budgetbalans bör detta enligt NSD kalibreras genom successiv anpassning av bolagsskattesatsen. Regeringen påpekar att förslaget som presenteras i propositionen skiljer sig i en betydande omfattning mot det EBIT-förslag som förordades i promemorian. Några centrala delar som bör nämnas är att den generella ränteavdragsbegränsningen föreslås baseras på EBITDA och procentsatsen föreslås höjas från . Vidare föreslås beloppsgränsen inom ramen för förenklingsregeln för ränteavdragsbegränsningen höjas betydligt. Bolagsskattesänkningen sker i två steg och den varaktiga offentligfinansiella effekten har förändrats så att skatteuttaget från företagssektorn sänks. När det gäller en känslighetsanalys av förslagens effekter vill regeringen förtydliga att de beräkningar som redovisas i propositionen bygger på med data där räntenivåerna och konjunkturläge skiljer sig åt . perspektivet anses uppgifterna som redovisas i propositionen vara Prop. 2017/18:245 robusta. Tabell 15.15 Sammanfattning av offentligfinansiella nettoeffekter för respektive förslag, –2021 samt varaktigt med en EBITDA-begränsning Miljarder kronor, fasta priser även regler för att neutralisera begränsning av ränteavdrag för vissa Sänkt bolagsskatt till 2019- -3,52 -3,52 -3,52 -8,20 -8,00 -1,70 -1,70 -1,70 -1,70 -1,70 -0,30 -0,01 Skatteregler om avtal för finansiell Primäravdrag för hyreshus () -0,98 -0,98 -1,30 -1,62 -0,74 Ändrade regler för schablonintäkt för Återföring säkerhetsreserven, tillfällig -0,05 -0,07 -0,52 -0,99 -0,08 *Bruttoeffekter redovisades inte i aviseringen i budgetpropositionen **Offentligfinansiella effekter redovisades inte i aviseringen i budgetpropositionen 15.10.3 Effekter på regelbördan Förslagen leder initialt till en ökad regelbörda, varefter den totalt sett bedöms att minska något jämfört nuvarande regler. generell ränteavdragsbegränsning som baseras på resultatmått med utgångspunkt i resultaträkningen och som anpassas utifrån skattereglerna ökar regelbördan, framför allt i samband med införandet, men även för Den generella ränteavdragsbegränsningen breddar bolagsskattebasen, ger utrymme för en sänkning av bolagsskatten samt minskar möjligheterna till skatteplanering med ränteavdrag. kostnaden i form av ökad regelbörda för företagen uppskattas till 114,3 2017/vid införandet, om ränteavdragsbegränsningen baseras på en EBITDA-modell och om man inte räknar med att de riktade ränteavdragsbegränsningsreglerna snävas in. De initiala kostnaderna uppskattas till ca . Med initiala kostnader menas temporära kostnader som uppstår som en direkt följd av regeländringen i sig, t.ex. kostnader för att tolka det nya regelverket och bedöma vilka följder det får för den egna verksamheten. Utöver sådana kostnader för att ta in information finns det dock ytterligare initiala kostnader i form av omställning av databaserade system för redovisning och skatter. Sådana kostnader uppstår i och med att skattesatser ändras och regler justeras. När det som i detta fall sker en mer genomgripande förändring av reglerna uppstår det dock en merkostnad. Denna merkostnad har dock inte kunnat uppskattas eftersom det saknas relevant empiriskt underlag över omfattningen av detta slags kostnader. Av de olika förslagen utgör kostnaderna för den generella ränte- avdragsbegränsningen de största. Det beror främst på att det är många företag som berörs och att det rör sig om ett nytt regelverk. Genom den s.k. förenklingsregeln minskar dock dessa kostnader med ca . De riktade ränteavdragsbegränsningsreglerna, som har kritiserats för att vara oförutsebara och svåra att tillämpa, föreslås få ett mycket snävare tillämpningsområde. Den sammantagna bedömningen är att förslaget förväntas minska regelbördan med ca för företag som använder interna lån i affärsmässigt syfte. De initiala kostnaderna som uppkommer i samband med införandet av reglerna om generell ränteavdragsbegränsning bedöms som stora i förhållande till de kostnader som kommer att löpa när reglerna har etablerats. bedöms lättnaden av regelbördan pga. förändringen av de riktade ränteavdragsbegränsningsreglerna som stor. Sammantaget innebär detta att förslaget bedöms medföra att de samlade löpande kostnaderna är lägre efter att de föreslagna reglerna införts än vad de var innan. Minskningen av de samlade löpande kostnaderna bedöms uppgå till . Tabell 15.16 Sammanfattning av förändring i regelbörda för respektive Avdragsbegränsning enligt en EBITDA-modell (varav 155,0 utgör kostnader i samband med -33,0 Regler för att neutralisera effekterna av hybrida Avdragsförbud för ränta på vissa skulder vid Riktad begränsning av ränteavdrag för vissa interna -53,0 Skatteregler om avtal om finansiell leasing Ändrade regler för schablonintäkt för avsättning till Ändrade regler för schablonintäkt på säkerhetsreserven Samlad effekt, vid införande Samlad effekt, löpande -40,7 15.10.4 Förslagens effekt på internationell skatteplanering Förslagen som lämnas i denna proposition bygger både på FSK:s ursprungliga förslag och på arbetet mot aggressiv internationell skatteplanering såväl på EU-nivå som på G20- och OECD-nivå inom ramen för . Flera forskningsstudier visar att erodering av skattebaser och vinstförflyttning (BEPS) är ett påtagligt globalt problem och att det har en betydande omfattning.45 Även den svenska bolagsskattebasen är utsatt för aggressiv skatteplanering när det gäller multinationella koncerner. Detta har varit en orsak till införandet av de riktade ränteavdragsbegränsningsreglerna 2009, vilka skärptes . (2015) uppskattar att aggressiv internationell skatteplanering leder till intäktsförluster på omkring 4–av de globala bolagsskatteintäkterna som det uppkommer tydliga skillnader i de effektiva bolagsskattesatserna för de multinationella och inhemska företagen. Skillnaden beräknas av (2015) vara mellan 4 och 8,5 45 Se t.ex. Desai, M. A., Foley, C. F., och Hines, J. (2004). A multinational perspective on capital structure choice and internal capital markets. , 59(6), 2451–2487. What do we Know about Base Erosion and Profit Shifting? Review of the Empirical Literature. Fiscal Studies, 35(4):421–448, 2014. pågår det en internationell konkurrens om skattebaserna.46 EU:s åtgärder mot internationell skatteplanering innefattar bl.a. vissa av G20/. EU:s åtgärder som inriktar sig mot internationell skatteplanering omfattar bl.a. direktivet mot skatteundandraganden47 samt direktiven om automatiskt informations- utbyte vad gäller finansiella konton48, förhandsbesked49 på skatteområdet och land-för-landrapporter.50 Ett EU-gemensamt införande av åtgärder mot internationell skatte- planering kan förväntas leda till ett antal effekter. En fördel med ett gemensamt införande av åtgärder mot skatteplanering är att detta begränsar möjligheterna till skattekonkurrens mellan EU:s medlems- stater. Om ett land med mindre strikta regler av någon anledning skulle stå utanför en skärpning av lagstiftningen skulle det landet kunna vinna i konkurrenskraft i förhållande till de länder som inför eller redan har striktare regler. Genom att en större grupp länder (t.ex. EU) inför liknande regler minskar risken för den typen av skattekonkurrens. Åtgärderna mot aggressiv internationell skatteplanering förväntas jämna ut spelplanen mellan multinationella företag och inhemska företag. Det blir dessutom svårare för länder att införa särskilt gynnsamma skatte- regler i syfte att attrahera en ökad bolagsskattebas från multinationella företag. har generellt sett striktare regler för att motverka internationell skatteplanering än många andra medlemsstater inom EU. Några exempel är lagen (1995:575) mot skatteflykt, CFC-regler och uttagsbeskattnings- regler. Därför kan det antas att åtgärderna mot skatteplanering kommer att innebära relativt sett mildare justeringar av svensk lagstiftning än för många andra medlemsstater när de fullföljer sina åtaganden. Denna bild återspeglas i en av beställd studie som presenteras . I Ramböll (2016)51 görs en sammanställning över hur utsatt ett lands skattesystem är för internationell skatteplanering. Ju högre ATD-nivå, desto lättare bedöms det vara att utnyttja ett lands skattesystem för internationell skatteplanering. I diagrammet nedan redogörs för de ATD-nivåer som Ramböll tagit fram för EU:s medlemsstater. 46 (2015), Measuring and Monitoring BEPS, Action 11 - 2015 Final Report, , . 47 Rådets direktiv (EU) 2016/1164 av om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion. 48 Rådets direktiv (EU) 2014/107 av om ändring av direktiv /16/EU (ang. automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton, DAC 2). 49 Rådets direktiv (EU) 2015/2376 av om ändring av direktiv /16/EU (ang. utbyte av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning, DAC3). 50 Rådets direktiv (EU) 2016/881 av om ändring av direktiv /16/EU (ang. land-för-land-rapportering, DAC 4). 51 Taxation paper No 61: Study on Structures of Aggressive Tax Planning and Indicators. Diagram 15.2 ATD-nivå EU:s medlemsstater En hög ATD-nivå indikerar hög känslighet för internationell skatteplanering DE FR SE UK ES DK Källa: Ramböll (2016) ATD-nivåerna visar att skattesystemen i , och i hög grad kan utnyttjas för aggressiv skatteplanering. , , , m.fl. har däremot regler som är svårare att utnyttja. Det kan alltså förväntas att flera andra medlemsstater, på grund av de internationella åtagandena, kommer att behöva göra större skärpningar av sina skattesystem än , vilket kan förväntas stärka relativa konkurrenskraft inom EU. Detta skulle öka möjligheter att attrahera investeringar inom EU. kan dock EU:s åtgärder mot internationell skatteplanering minska unionens skattemässiga konkurrenskraft i förhållande till tredjeland i den mån dessa länder inte har eller inför motsvarande regler för att motverka aggressiv internationell skatteplanering. Det är förenat med betydande svårigheter att uppskatta den fiskala effekten av att åtgärder införs på ett koordinerat sätt och även att uppskatta effekten för företagen. Den främsta anledningen är att aggressiv internationell skatteplanering är mycket svår att mäta och identifiera. Det är också osäkert hur lagstiftningen i andra länder kommer att se ut. Vidare är det svårt att skilja mellan legitima ekonomiska aktiviteter och aggressiv skatteplanering (Dharampala, 2004).52 Ökad transparens rörande företagens gränsöverskridande verksamhet kommer att vara ett viktigt resultat av arbetet mot aggressiv internationell skatteplanering. Den ökade transparensen kan som Pomeranz (2015) och What do we Know about Base Erosion and Profit Shifting A Review of the Fiscal Studies, 35(4):421–448, 2014. 2017/18:245 Bø et al (2015) visar anses vara en nyckel till att minska aggressiv internationell skatteplanering. kommer de större krav som ställs på multinationella företag när det gäller transparens att leda till högre administrativa kostnader för dessa.53 Förslaget om en generell ränteavdragsbegränsningsregel i EU-länderna kan väntas ge en relativt stor offentligfinansiell effekt samt en begränsad effekt på konkurrenskraft jämfört med vad som kan förväntas vid ett unilateralt införande. Detta eftersom spelplanen jämnas ut när det finns en gemensam minsta standard för ränteavdragsbegränsningsregler inom EU. Dessutom finns det krav på regler för att neutralisera effekterna av hybrida missmatchningar och att räntekomponenten i finansiell leasing ska omfattas av den generella ränteavdrags- begränsningsregeln. Vidare minskar den sänkta bolagsskattesatsen incitamenten till aggressiv skatteplanering i . Bolagsskatte- satssänkningen ger därmed de multinationella företagen större incitament att redovisa vinster i . Sammanfattningsvis kan ett koordinerat införande av åtgärder mot aggressiv skatteplanering förväntas påverka skatteintäkterna för , konkurrenskraften för svenska företag och attraktivitet när det gäller investeringar. Det finns tre aspekter som bedöms vara särskilt relevanta. För det första förväntas mindre omfattande anpassningar av regelverket behöva göras i än i många andra medlemsstater. Dessutom föreslås en sänkt bolagsskattesats motsvarande det utrymme som basbreddningen bedöms medföra. Sammantaget bör detta stärka konkurrenskraft och ge incitament till att investera i . Utöver detta kommer att leda till förändringar även utanför EU när även andra länder förändrar sin nationella lagstiftning för att motverka skattebaserodering och vinstförflyttning. I den mån EU går längre än BEPS- rekommendationer kan det ha en negativ effekt på EU:s konkurrenskraft gentemot övriga världen. För del kan det antas att en negativ effekt i förhållande till tredjeländer som inte har motsvarande regler delvis balanseras av att attraktivitet för investeringar inom EU ökar. Eftersom konkurrerar främst med andra EU-länder om investeringar, är bedömningen att konkurrenskraft inom EU väger tyngre än effekterna i förhållande till tredjeland. 15.11Effekter för och de allmänna för- valtningsdomstolarna FSK beräknade de initiala kostnaderna för till avseende huvudförslaget (bl.a. i form av ett finansieringsavdrag). Därutöver bedömdes att det skulle tillkomma årliga merkostnader på 53 Pomeranz, Dina. No taxation without information: Deterrence and self-enforcement in the value added tax. 105.8 (2015): 2539–2569. Bø, , , and . Taxes on the Internet: Deterrence Effects of Public Disclosure. : Economic Policy 7, no. 1 (2015): 36– Vidare beräknade FSK att kostnaderna för de allmänna förvaltningsdomstolarna skulle uppgå till . FSK gjorde bedömningen att effekterna för det alternativa förslaget som lämnades, bl.a. i form av en EBIT-regel, inte avviker i något nämnvärt avseende från de effekter som beräknats för huvudförslaget (se närmare om FSK:s förslag i avsnitt 4.1). Jämfört med FSK:s förslag har det aktuella förslaget ändrats i följande avseenden. FSK utgick från en avdragsbegränsning för finansiella kostnader, vilket är en betydligt vidare definition av ränteutgifter än den som föreslås. Till skillnad mot FSK:s förslag omfattas inte handelsbolag som bara ägs av fysiska personer. De riktade reglerna föreslås behållas men ges ett betydligt snävare tillämpningsområde. Vidare föreslås regler mot vissa hybrida missmatchningar och regler om finansiell leasing. De nya reglerna om hybrida missmatchningar innebär bl.a. att inte behöver angripa vissa upplägg med ränteavdragsbegränsningsregler eller med lagen (1995:575) mot skatteflykt. Därutöver föreslås olika förenklingsregler som kommer att innebära att betydligt färre skattskyldiga kommer att behöva tillämpa reglerna. För det första föreslås en förenklingsregel som innebär att avdrag alltid får göras för ett negativt räntenetto . Detta gäller oavsett storleken på EBITDA-underlaget. Beloppet gäller sammantaget för en företagsgrupp. Avdrag kan i stället göras för ränteutgifterna enligt huvudregeln, dvs. av EBITDA om det innebär ett högre belopp. ingår inte FSK:s förslag om avdragsförbud för ränta på vissa efterställda skulder eller förslaget på en schablonintäkt för finansiella företag i denna proposition. Ytterligare en skillnad är att FSK föreslog att kvarvarande underskott permanent skulle reduceras till hälften.