prop · H60310 · 2018-11-07 00:00:00 — Det kan också handla om en kombination av dessa tendenser, det vill säga både för höga förväntningar och ett oväntat lågt utfall. Ett oväntat lågt utfall kan bero på brister i dels insatsens utformning, dels Arbetsförmedlingens implementering. Det kan också vara orsakat av förändringar i omvärlden som var svåra att förutspå, exempelvis tvära konjunkturkast. I granskningen har det emellertid inte ingått att närmare analysera om och i så fall varför olika arbetsmarknadspolitiska insatser har fått ett lägre deltagande än vad som rimligen kunde förväntas. Fokus har i stället legat på volymbedömningarnas träffsäkerhet och hur väl dessa bedömningar har förberetts. En möjlig förklaring till den bristande träffsäkerheten i regeringens volymbedömningar är att man inte tillräckligt noga har analyserat sådana faktorer som enligt forskning och tidigare erfarenheter har betydelse för vilka volymer en arbetsmarknadspolitisk insats brukar uppnå. fallstudier av fem arbetsmarknadspolitiska insatser visar att det finns utrymme att förbättra detta förberedande analysarbete och hur det dokumenteras. Bristande analys och förberedelser kan emellertid inte ensamt förklara de stora och systematiska avvikelser mellan prognos och utfall som noterats . Om så var fallet skulle avvikelserna ha en jämnare fördelning mellan över- och underskattningar. Skillnaderna mellan prognos och utfall kan, enligt bedömning, även förklaras av en inbyggd överoptimism i bedömningarna samt att bedömningarna utgjort målsättningar snarare än realistiska prognoser. Det förefaller också troligt att riskerna med att överskatta en enskild insats inte har framstått som särskilt stor. R I K S R E V I S I O N E N D E L T A G A R A N T A L I N Y A A R B E T S M A R K N A D S P O L I T I S K A I N S A T S E R Om volymbedömning och utfall skiljer sig åt för enstaka insatser utgör det inte något större problem för arbetsmarknadspolitiken i stort. Men eftersom regeringens volymbedömningar innehåller systematiska fel blir skillnaden mellan bedömda volymer och utfall sammantaget stor . Dessa systematiska överskattningar av deltagarantalet medför bland annat att resurser som avsätts för arbetsmarknadspolitik inte kommer till användning. Det innebär också en risk för att resurser läggs på insatser med låg kostnadseffektivitet. 4.1.1 Systematiska överskattningar av insatsernas omfattning Granskningen visar att regeringen systematiskt har överskattat det framtida deltagarantalet respektive kostnaderna för nya insatser under hela den studerade perioden. Endast i 8 av 48 fall () ligger det faktiska utfallet för insatsen inom intervallet ± av volymbedömningen. I tre fjärdedelar av fallen når inte utfallet upp till hälften av den förväntade volymen, och i av fallen ligger utfallet av volymbedömningen. I vissa fall har implementeringstiden underskattats och då har insatsen nått önskade volymer först . Vanligare är emellertid att insatsen ligger kvar på en låg nivå tills den avvecklas. Nästan hälften av de insatser som startade –2015 lades ned . 4.1.2 Bristande analys och dokumentation har genom fem fallstudier granskat underlaget för regeringens volymbedömningar. För fyra av fem granskade insatser saknas en tydlig dokumentation över hur volymbedömningarna har tagits fram. Av intervjuer och arbetsmaterial framgår att det för samtliga insatser saknas analyser av flera faktorer som är av betydelse för hur deltagarantalet utvecklas i arbetsmarknadspolitiska insatser. Alla volymbedömningar bygger dock på en mer eller mindre utvecklad analys av målgruppens storlek. Utifrån fallstudierna är det svårt att dra säkra slutsatser om i vilken utsträckning ett bättre förberedelsearbete skulle leda till mer träffsäkra volymbedömningar. Enligt mening är det dock ett rimligt antagande att systematiskt genomförda förberedelser med utgångspunkt i kända förklaringsfaktorer skulle kunna öka träffsäkerheten i regeringens volymbedömningar. 4.1.3 Överoptimism en orsak till överskattningarna Att regeringen genomgående bedömer att det ska bli fler deltagare i insatserna än vad som senare visar sig bli fallet tyder på att det finns en tendens till överoptimism i bedömningarna snarare än svårigheter att göra en träffsäker prognos. Om felbedömningarna hade berott på svårigheter att prognostisera rätt hade det inte förekommit en så tydlig överrepresentation av överskattade 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N volymbedömningar utan prognoserna hade haft en jämnare spridning kring utfallet. I inledningskapitlet beskrevs risken för överdrivet optimistiska bedömningar av framgången för nya projekt. De orsaker till överoptimism som beskrevs kan bidra till att förstå de bakomliggande mekanismer som leder till de stora överskattningarna av deltagarantalet i arbetsmarknadspolitiska insatser. De orsaker till överoptimistiska bedömningar av framtida utfall som togs upp var: inifrånperspektiv, bedömning av framtida utfall i form av målsättning i stället för prognos samt att projekt med lägre, mer realistiska prognoser inte anses viktiga nog att genomföra. I de studerade arbetsmarknadspolitiska insatserna har volymbedömningarna gjorts i samband med att insatserna utformades. Det är ett naturligt förfaringssätt men riskerar också att leda till ett inifrånperspektiv som genererar överoptimistiska bedömningar av möjligheten att nå framgång med insatsen. I de volymbedömningar som studeras i fallstudierna har främst förhållanden som rör den aktuella insatsen analyserats för att bedöma det framtida deltagarantalet. Inte i något fall har det gjorts en systematisk jämförelse med tidigare, liknande insatser och deltagarantalet i dessa för att göra en bedömning av hur många deltagare det kan komma att vara i den nya insatsen. Det kan bero på att insatsen betraktas som unik. Att betrakta ett projekt som en unik företeelse är ytterligare en faktor som enligt litteraturen kan driva fram överoptimistiska bedömningar. Volymbedömningarna har ibland sitt ursprung i att man från regeringens sida vill skapa sysselsättning för ett stort antal arbetslösa.114 I dessa fall kan volymbedömningen i sig vara ett mål och insatsen konstrueras för att möta volymmålet. Att utgå från ett volymmål och därefter utforma insatsen för att möta målet medför dock stor risk för att volymbedömningen inte blir objektiv utan präglas av en inneboende överskattning. Volymbedömningarna kan även ha överskattats i samband med att insatserna planerades för att de ska framstå som tillräckligt intressanta att genomföra. Ju fler deltagare en insats har, desto större påverkan på sysselsättningen får den. En insats med många deltagare framstår därmed som mer relevant att genomföra än en insats med få deltagare. Det är sannolikt att flera av insatserna inte skulle ha genomförts om regeringen på förhand känt till att de bara skulle få några hundra deltagare, så som i fallet med exempelvis Kulturarvslyftet eller Traineejobb. Höga volymmål kan också tänkas vara självuppfyllande. Genom att sätta ett högt mål kan Arbetsförmedlingen förväntas höja ambitionsnivån och satsa extra på införandet av den nya insatsen. Om volymbedömningen skulle motsvara en mer realistisk nivå finns en risk att deltagarantalet skulle bli ännu lägre på grund av att 114Detta var t.ex. fallet i Traineejobb och Utbildningskontrakt där man utgick från antalet arbetslösa ungdomar då man konstruerade insatsen och gjorde volymbedömningarna. R I K S R E V I S I O N E N D E L T A G A R A N T A L I N Y A A R B E T S M A R K N A D S P O L I T I S K A I N S A T S E R Arbetsförmedlingen skulle uppfatta att regeringens ambitioner med insatsen inte var så höga. 4.1.4 Överskattade volymbedömningar innebär risker Överskattade volymbedömningar kan också bottna i en uppfattning om att det inte finns några risker med att överskatta deltagarantalet och avsätta stora resurser för nya insatser. Ett av målen med det finanspolitiska ramverket är att undvika underskott inom utgiftsområdena. Detta kan ha bidragit till uppfattningen att det inte är särskilt problematiskt med stora överskott på anslagen. Granskningen visar emellertid att det finns flera risker med att överskatta deltagarantalet i nya insatser, framför allt att resurser binds upp till arbetsmarknadspolitiska insatser utan att komma till användning. –2016 har i genomsnitt () av anslaget för arbetsmarknadspolitiska program och insatser inte använts. Granskningen visar att överskattade volymbedömningar sannolikt var den huvudsakliga orsaken till de oförbrukade medlen på nära . En systematisk överskattning av deltagarantalet i nya insatser riskerar också att leda till en lägre kostnadseffektivitet för arbetsmarknadspolitiken som helhet. Regeringen har i genomsnitt lanserat två nya insatser . I vissa fall har implementeringskostnaderna för dessa insatser varit betydande, som deltagarantalet inte kommit i närheten av det förväntade. Höga, fasta implementeringskostnader i kombination med ett lågt deltagande innebär höga styckkostnader. Detta minskar i sin tur sannolikheten för att insatsen ska vara kostnadseffektiv. En annan risk med överskattade volymbedömningar är att Arbetsförmedlingen anvisar deltagare till insatser i syfte att öka volymerna snarare än att utgå från vad som är bäst ur den arbetssökandes perspektiv. Vid volymbedömningar finns också en risk för att implementeringstiden underskattas så att insatsen kommer ur fas med andra insatser eller i relation till konjunkturutvecklingen. Det finns också en viss risk att systematiska överskattningar av deltagarantalet i arbetsmarknadspolitiska insatser kan försämra prognoserna över framtida sysselsättning och arbetslöshet. bedömer att systematiskt genomförda förberedelser med utgångspunkt i kända förklaringsfaktorer skulle kunna öka träffsäkerheten i regeringens volymbedömningar. Exempelvis skulle de kriterier för en väl underbyggd volymbedömning som presenteras i denna granskning kunna tjäna som utgångspunkt för arbete med att förbättra volymbedömningarna. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N anser det också viktigt att volymbedömningarna och deras förberedelser dokumenteras väl, dels för att möjliggöra uppföljning och lärande inför framtida bedömningar, dels för att synliggöra och därmed kanske också begränsa den tendens till ett inneboende önsketänkande som kan finnas i samband med den här typen av bedömningar. Vidare är det enligt mening viktigt att följa upp såväl volymbedömningar som utfall för arbetsmarknadspolitiska insatser för att möjliggöra utvärderingar av insatsernas genomslag och effekter. Systematiska avvikelser mellan förväntningar och utfall indikerar att regeringen har otillräcklig kunskap om effektiviteten i sina arbetsmarknadspolitiska instrument. Det är därför angeläget att såväl förväntningar som utfall dokumenteras och följs upp på ett transparent sätt, samt att orsakerna till eventuella avvikelser analyseras. Enligt mening är det också angeläget att allmänheten och dess företrädare får information, inte bara om regeringens förväntningar, utan även om utfallet av olika arbetsmarknadspolitiska satsningar. Mot ovanstående bakgrund lämnar följande rekommendationer: •Regeringen bör i sina volymbedömningar av nya arbetsmarknadspolitiska insatser systematiskt ta hänsyn till faktorer som visat sig påverka deltagarantalet. Antaganden och analys bör därvid dokumenteras för att möjliggöra uppföljning. •Regeringen bör redovisa vilka volymer man förväntar sig i insatserna samt säkerställa att det i efterhand går att följa hur många personer som deltagit i insatsen. •Regeringen bör följa upp och utvärdera träffsäkerheten i sina volymbedömningar samt analysera orsakerna till eventuella avvikelser. R I K S R E V I S I O N E N D E L T A G A R A N T A L I N Y A A R B E T S M A R K N A D S P O L I T I S K A I N S A T S E R Förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Förordning (2014:375) om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och regionala stödfunktioner för yrkesutbildning. Förordning (2015:503) om särskilt anställningsstöd. Förordning (2015:504) om statsbidrag för utbildning som kombineras med traineejobb eller annat arbete. Förordning (2016:367) om ändring i förordningen (2015:503) om särskilt anställningsstöd. 2008/09:97. Åtgärder för jobb och omställning. 2012/13:1. 2013/14:1. 2014/15:99. 2014/15:100. 2015/16:1. 2016/17:1. 2017/18:1. Regeringsbeslut och övrigt material från Regeringsbeslut A2011/4341/A (). Uppdrag till Arbetsförmedlingen att ta fram förslag till praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning. Regeringsbeslut A2012/4066/A (). Uppdrag om praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen (). Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen (). Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen (). , Support for vocational introduction employments, Memorandum. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Partiledarprojekt – Delprojekt integration ett internt PM från 2012-05-14. Regeringen (). Arbete för alla – Insatser för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens externa och interna dokument/beslut och publikationer Arbetsförmedlingen, 2012. Budgetunderlag 2013–2015. Arbetsförmedlingen (). Arbetsförmedlingens återrapportering – Uppdrag att ta fram förslag till praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning. Dnr: AF-2011/403088. Arbetsförmedlingen (). Arbetsförmedlingens återrapportering – Uppdrag att ta fram förslag till praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning. Dnr: AF-2011/403088. Arbetsförmedlingen (). Arbetsförmedlingens återrapportering 2013- Uppdrag att ta fram förslag till praktikprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning Avser januari – . Dnr: Af-2012/425846. Arbetsförmedlingen (). Arbetsförmedlingens återrapportering – Uppdrag att ta fram förslag till praktikantprogrammet inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning. Dnr: Af- 2013/508922. Arbetsförmedlingen (2016). Årsredovisningarna , 2015 samt 2016. Arbetsförmedlingen (). Prognos för utbetalningar –2021. Dnr: Af- 2017/0003 9067. Arbetsförmedlingen (). Prognos för utbetalningar –2021. Dnr: Af- 2017/0022 3405. Arbetsförmedlingen (). Förändringar av arbetsmarknadspolitiken. Dnr: Af-2017/0014 3456. Flyvbjerg B (2006). From to : Getting Risks . 37, nr. 3, pp. Kahneman D och Tversky A (1979). Theory: An Analysis of Decision under Risk Econometrica, vol. 47, nr. 2, pp. Kahneman D och Lovallo D (1993). Timid Choices and Bold Forecasts: A Cognitive Perspective on science, vol. 39, nr. Kahneman D och Lovallo D (2003). Delusions of Success: How Optimism Undermines R I K S R E V I S I O N E N D E L T A G A R A N T A L I N Y A A R B E T S M A R K N A D S P O L I T I S K A I N S A T S E R Skedinger P (2010). Hur fungerar arbetsmarknadspolitiken under olika konjunkturlägen? Rapport till 2010/7. Arbetsförmedlingens webbplats (): Stöd och insatser A-Ö. Arbetsförmedlingens webbplats : Arbetsförmedlingens faktablad 2015–08. Pressmeddelande från (): Regeringen presenterar traineejobb och utbildningskontrakt för unga, se bildspel: 90-dagarsgarantin – en bra start på arbetslivet. Pressmeddelande från (): Individanpassning i jobb- och utvecklingsgarantin samt avveckling av fas 3. webbplats (): Statsbidrag för insatser inom yrkesintroduktionsavtal. Socialdemokraternas vallöfte om 90-dagarsgaranti för ungdomar (). Bifogad i e-post från , . () (). Arbetskraftsundersökningarna 1:a kvartalet 2017. (2016) Årsredovisning 2016. (2016). Utvecklingen på arbetsmarknaden på lång sikt, fördjupning i Konjunkturläget . Rapporter som använts som underlag för framtagande av faktorer som påverkar deltagarantalet i avsnitt 4.1 Arbetsförmedlingens årsredovisningar 2007–2016. Arbetsförmedlingens prognoser för utbetalningar publicerade åren 2012–2017. Budgetpropositioner för åren 2006–2016. Arbetsförmedlingen och (). Slutrapport enligt regleringsbrev för Coach över tröskeln. Af-2010/436389. Arbetsförmedlingen (). Dnr: Af-2013/508922. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Arbetsförmedlingen (). Återrapportering Uppdrag om praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning Dnr: Af- 2013/508922. Arbetsförmedlingen (). Arbetsförmedlingens återrapportering – Kulturarvslyftet slutrapport åren 2012–2014. Dnr: Af-2015/235202. Arbetsmarknadsekonomisk rapport – Tudelningarna på Arbetsmarknaden. Yrkesintroduktionsanställningar – Slutrapport om effekter på sysselsättning och lönebildning Specialstudie 49. PM om yrkesintroduktionsanställningar. Dnr 120/2014. (2007). Uppföljning av plusjobb Rapport 2007:14 IFAU 2010. (2010). Vad var det som gick snett? En analys av lärlingsplatser för ungdomar. Rapport 2010:3 IFAU 2010. Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Kulturarvslyftet – rapport till i anslutning till årsredovisningen Dnr.1.4.2-4069-2013. Statskontoret (). Subventionerade anställningar - En kartläggning 2011:34. Statskontoret (). Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar Delrapport 2015:22. Dnr: 2014/35–5. Statskontoret (). Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar Slutrapport 2016:101. Dnr: 2014/35. Tankesmedjan (). Med löfte om sysselsättning - en granskning av traineejobben och extratjänsterna i välfärden Analys Nr 2 2016. R I K S R E V I S I O N E N D E L T A G A R A N T A L I N Y A A R B E T S M A R K N A D S P O L I T I S K A I N S A T S E R Villkor för att ingå i granskningen har sammanställt samtliga arbetsmarknadspolitiska program och insatser som regeringen fattat beslut om under åren 2006–2015. Uppgifter om vilka insatser som regeringen har fattat beslut om har hämtats från budgetpropositionen, särskilda regeringsuppdrag och Arbetsförmedlingens regleringsbrev. Några insatser har emellertid exkluderats ur granskningen eftersom de inte bedömts vara relevanta för en jämförelse mellan volymbedömning och utfall. Flera arbetsmarknadspolitiska program (t.ex. Jobb- och utvecklingsgarantin) har uteslutits ur granskningen eftersom de inte innebär att Arbetsförmedlingen fattar beslut om deltagande i en specifik aktivitet. Granskningen omfattar inte heller insatser såsom Snabbspår för nyanlända och Kompletterande aktörer eftersom de främst innebär ett förändrat arbetssätt hos Arbetsförmedlingen. Försöksverksamheter (t.ex. Coach över tröskeln) har också uteslutits ur granskningen eftersom de i många fall endast bedrivits i delar av landet och för ett begränsat urval av arbetssökande. Det finns ingen vedertagen definition av vad en arbetsmarknadspolitisk insats innebär, men har ställt upp följande villkor för att en insats ska ingå i granskningen: •Insatsen har beslutats av regeringen. Insatser på Arbetsförmedlingens eget initiativ som genomförs utan regeringsbeslut ingår inte. •Insatsen bygger på en förordningsändring som trädde i kraft –2015, eller ett regeringsbeslut som fattades . •De första deltagarna i insatsen ska ha börjat –2015. •Insatsen förvaltas och administreras av Arbetsförmedlingen (som fattar beslut om insatsen för personer som är inskrivna på Arbetsförmedlingen) och inte av kommuner, utbildningsväsende eller andra aktörer. •Insatsen riktar sig direkt till arbetslösa individer. Insatser som i första hand riktar sig till andra än arbetssökande ingår inte. •Insatsen innebär att den arbetssökande deltar i någon form av aktivitet och inte endast leder till en ”statusförändring”. •Insatsen tillhandahålls över hela landet och inte endast i vissa regioner. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Arbetsmarknadspolitiska insatser 2006–2015 I tabellen nedan redovisas de insatser som lanserats av regeringen –2015. Under rubriken ”Bedömning år 1, 2 och 3” i tabell 3 redovisas regeringens första bedömning av antalet deltagare eller kostnader för insatsen från en proposition, ett regeringsuppdrag eller regleringsbrev. I första hand redovisas bedömningar av deltagarantal. I de fall bedömning av deltagarantal saknas visas i stället regeringens bedömning av kostnader för insatsen. I några fall har regeringen inte publicerat några bedömningar vare sig av deltagarantal eller kostnader. I tabellen redovisas de år då det inte gjordes någon volymbedömning som ett streck (-). Under rubriken ”Utfall år 1,2 och 3” redovisas uppgifter om faktiskt deltagarantal eller kostnader för insatsen efter att insatsen startat. Uppgifterna om deltagarantal respektive kostnader är hämtade från Arbetsförmedlingens datalager respektive ekonomisystem (uttag resp. ). I de flesta fall visas deltagarantal som kvarstående deltagare i ett genomsnitt . Data är framtaget utifrån SKAT-kod eller, för Folkhögskolesatsningen, beslut. Slutligen redovisas den procentuella skillnaden mellan prognos och utfall år 1, 2 och 3. Tabell B1 Bedömning och utfall av volymer i arbetsmarknadspolitiska insatser år 1, 2 år 1, 2 utfall år 1, 2 2006–2006 Insatsen jämföra med utfall. 2006/07:1) 2005/06:1. kvar till 2008. R I K S R E V I S I O N E N D E L T A G A R A N T A L I N Y A A R B E T S M A R K N A D S P O L I T I S K A I N S A T S E R år 1, 2 år 1, 2 utfall år 1, 2 månad i utfall. 2005/06:1. 2006/07:1) fanns kvar till juli Jobb i små och månad i utfall. 2005/06:1. 2006/07:1) fanns kvar till 2007. bedrivs i form av en månad i utfall. 2005/06:1. 2006/07:1) fanns kvar till 2009. 2005/06:1. behov av stöd i sin R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N år 1, 2 år 1, 2 utfall år 1, 2 Samma som ovan. som står långt från månad i utfall. 2007: prop. 2006/07:1. delvis är baserad på utfallet för året. 2009: prop. 2008/09:1. R I K S R E V I S I O N E N D E L T A G A R A N T A L I N Y A A R B E T S M A R K N A D S P O L I T I S K A I N S A T S E R år 1, 2 år 1, 2 utfall år 1, 2 Praktik för den som arbetslös i upp till 2008/09:97. Personlig jobbcoach, upphandlad 2008/09:97. 2010–2010. kvar till 2011. månad i utfall. osäkert på grund av beslut över året i R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N år 1, 2 år 1, 2 utfall år 1, 2 2009/10:1. månad i utfall. 2011/12:1. Utvecklingsanställning inom för personer som har deltagit i arbetslivsintroduktion Subventionerad 2012–2014 anställning för personer som har deltagit i arbetslivsintrodukti on och har deltagit i förberedande insatser hos . Praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning R I K S R E V I S I O N E N D E L T A G A R A N T A L I N Y A A R B E T S M A R K N A D S P O L I T I S K A I N S A T S E R år 1, 2 år 1, 2 utfall år 1, 2 et och som är i månad i utfall. 2012/13:1. de kan få på en Arbetsträning inom praktiskt basår månad i utfall. 2012/13:1. Utvecklingsanställning hos för personer från sysselsättningsfasen 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N år 1, 2 år 1, 2 utfall år 1, 2 kostnader går ej att följa om att en ungdom upp ( se avsnitt 3.3). 2015/16:1. Traineejobb (bristyrken och välfärdsyrken) 2016: prop. 2015/16:1. de som deltagit i 2015/16:1. R I K S R E V I S I O N E N D E L T A G A R A N T A L I N Y A A R B E T S M A R K N A D S P O L I T I S K A I N S A T S E R Deltagare i insatserna 2006–2016 Nedan redovisas deltagarantalet i insatserna –2016. I tabellen redovisas de insatser som går att följa upp med Arbetsförmedlingens utfallsmått ”sökandekategori unika deltagare”. För övriga insatser har det inte funnits tillgång till detta utfallsmått vilket gör att uppgiften utelämnas. Totalt finns deltagaruppgifter för 17 av 23 insatser i granskningen.