prop · H50398 · 2018-04-16 00:00:00 — Sänkningen av subventionsgraden i ROT- avdraget som gjordes i samband med en mycket stark utveckling av svensk ekonomi bedöms, mot bakgrund av ovanstående analys, vara samhällsekonomiskt motiverad. Uppgifter från SCB visar dock att arbetskostnadsunderlaget för skattereduktionen 2016 ligger på i stort sett samma nivå som 2014. Detta indikerar att värdet av arbetet som utförts inom ramen för ROT-avdraget inte har minskat i någon större omfattning trots att subventionsgraden har sänkts från till . Utifrån ett jämställdhetsperspektiv förväntas ROT-avdraget främst gynna män. Fler män än kvinnor köper tjänsterna och enligt SCB:s Tidsanvändningsundersökning tar män i större utsträckning ansvar för de arbeten i hemmet som är berättigade till ROT-avdrag. I den mån ROT- avdraget minskar det obetalda hemarbetet torde det således främst vara för män. Vad gäller sysselsättning och företagande är män överrepresenterade inom ROT-branschen. genomförs Bränslebytet, en reform bestående av ett reduktionspliktssystem i kombination med ändrade skatteregler. Bränslebytet syftar till att minska utsläpp från bensin och diesel genom ökad användning av biodrivmedel och bidra till mål om en minskning av utsläppen från inrikes transporter, utom luftfart, , jämfört med . ska den som har reduktionsplikt se till att utsläppen från den reduktionspliktiga energimängden jämfört med utsläppen från motsvarande mängd fossil bensin eller fossil diesel minskar med för bensin och med för diesel. För att vara förenlig med kan reduktionsplikten inte kombineras med skattebefrielse för de delar av bränslet som framställts av biomassa. Alla komponenter i bensin respektive diesel måste därför beskattas lika per liter. Punktskatt på bensin och omärkt dieselbränsle tas ut i form av energiskatt och koldioxidskatt uttryckt i kronor per volymenhet. för energi- och koldioxidskatterna definieras dock som skatteuttag per energienhet, öre/kWh, respektive skatteuttag per viktenhet koldioxid, öre/kg koldioxid. för energi- och koldioxidskatterna är definierad på samma sätt före och efter för att få en likvärdig norm och referenspunkt för hela 2018. Däremot minskar nivån på energiskattenormen till följd av en justerad skattesats på bensin. Då omfattningen av beskattningen förändras och en lika beskattning per liter införs inom reduktionsplikten leder detta till en ny skatteutgift och en energiskattesanktion. Nedan förklaras varför. Vid fastställandet av de nya koldioxidskattesatserna på bensin och omärkt dieselbränsle som träder i kraft i samband med att reduktionsplikten införs har hänsyn tagits till det genomsnittliga innehållet av beståndsdelar som framställts av biomassa. Därför sänks koldioxidskattesatserna när alla beståndsdelar av bensin och diesel beskattas. Syftet är att bibehålla skatteuttaget per kg utsläpp av fossil koldioxid. för koldioxidskatten är både före och efter /kg fossil koldioxid. En liter fossilt drivmedel ger upphov till större utsläpp av fossil koldioxid än en liter drivmedel där vissa komponenter är framställda av biomassa. Då ingen skillnad görs av koldioxidskattesatsen för ett drivmedel inom reduktionsplikten och dess fossila motsvarighet utanför plikten blir konsekvensen att skatteuttaget per kg utsläpp av fossil koldioxid blir något lägre än /kg koldioxid utanför plikten. Skatteutgiften beräknas utifrån denna skillnad. Vid införandet av reduktionsplikten kommer skatt att tas ut enhetligt per liter bensin respektive diesel. för energiskatt baseras på energiskatteuttaget per energienhet för ett rent fossilt bensinbränsle. Bensin miljöklass 1 inom reduktionsplikten innehåller en andel biodrivmedel som utgörs nästan uteslutande av etanol. Etanol har ett lägre energiinnehåll än fossil bensin och ger då ett totalt lägre energiinnehåll per liter inom reduktionsplikten jämfört med ren fossil bensin. Energiskatteuttaget per energienhet inom reduktionsplikten blir då något högre än , vilket ger upphov till en skattesanktion. 3 Redovisning av skatteutgifter I tabell 3.2 redovisas skatteutgifterna uppdelade på skatteslag för inkomståren 2017–2020. Tabellen inleds med saldopåverkande skatteutgifter och avslutas med icke saldopåverkande skatteutgifter. De saldopåverkande skatteutgifterna har fördelats på utgiftsområden (UO) eller klassats som skattetekniskt motiverade (ST), vilket framgår av kolumn 2 i tabellen. I tabell 3.1 finns en sammanställning av samtliga utgiftsområden . I redovisningen av skatteutgifter beaktas endast beslutade regelförändringar. Ett ”-” i kolumnen betyder att utgiften inte kunnat kvantifieras. En del skatteutgifter har upphört. Dessa redovisas om de fortfarande har en offentligfinansiell effekt något av de redovisade åren. Ett ”u” i tabellen innebär att skatteutgiften har upphört. Ett ”f” innebär att redovisningen har flyttats till statsbudgetens utgiftssida. De icke saldopåverkande skatteutgifterna har inte fördelats på utgiftsområden då de inte påverkar statsbudgetens saldo. Tabell 3.1 Utgiftsområden (UO) 2018 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap 09Hälsovård, sjukvård och social omsorg 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 11Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn 13Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 17Kultur, medier, trossamfund och fritid 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 20Allmän miljö- och naturvård 23Areella näringar, landsbygd och livsmedel 25Allmänna bidrag till kommuner 27Avgiften till Europeiska unionen Tabell 3.2 Skatteutgifter fördelade på skatteslag och utgiftsområde Skatteutgift (mdkr) Inkomst av tjänst och allmänna avdrag Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansföretag Lönebaserat utrymme i fåmansföretag Kapitalvinst på kvalificerade andelar Utdelning på kvalificerade andelar Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. Avdrag för kostnader i tjänst Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor Avdrag för resor till och från arbetet Avdrag för utbildningsresor vid omstrukturering Skattefria förmåner och ersättningar Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av utbildning vid omstrukturering m.m. Förmån av miljöanpassade bilar Lättnader i beskattningen av personaloptioner i vissa fall Vissa ersättningar och förmåner till EU-parlamentariker Ersättningar och förmåner till personal vid Europaskolor Ersättning för blod m.m. Inkomst från försäljning av vilt växande bär Ersättningar till statligt anställda stationerade utomlands Kostnadsersättning till viss personal på Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg Förmån av privatfinansierad hälso- och sjukvård Utjämning av småföretagares inkomst Kostförmån vid tjänsteresa och vid representation Förmån i samband med fredsbevarande tjänst Skatteutgift (mdkr) Kapitalvinst på näringsfastigheter och näringsbostadsrätter Avdrag för resor till och från arbetet Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal Anläggning av ny skog m.m. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Nedskrivning av lager och pågående arbete Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar Utdelning av andelar i dotterföretag Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt Värdeförändring på aktier m.m. Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt Schablonmässigt underlag för kapitalinkomstskatt (på investeringssparkonto) Framskjuten beskattning vid andelsbyte Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Kapitalförluster på marknadsnoterade delägarrätter m.m. Skatteutgift (mdkr) Regional nedsättning av egenavgifter Generell nedsättning av egenavgifter Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med FoU Växa-stöd för den först anställda – sänkta arbetsgivaravgifter för enskilda näringsidkare, vissa Nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt och är födda eller Nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som är födda eller tidigare Nedsatt särskild löneskatt för anställda som fyllt och som är födda eller Nedsatt särskild löneskatt för anställda som är födda eller tidigare Undantag från skatteplikt (ingen avdragsrätt) Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av konstverk för Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster Vissa posttjänster och frimärken Undantag från skatteplikt (avdragsrätt gäller) Skattesats (avdragsrätt gäller) Sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer Försäljning av konstverk för Skatteutgift (mdkr) Omsättning i ideella föreningar Avdrag för ingående skatt Ingående skatt på jordbruksarrende Energiskatt på diesel i motordrivna fordon Energiskattebefrielse för naturgas och gasol som drivmedel Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart Nedsatt energiskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Energiskattebefrielse för biobränsle m.m. för uppvärmning El som inte är skattepliktig Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Nedsatt energiskatt för leveranser av värme och kyla till industrin m.m. Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom industrin Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom jord-, skogs- och Nedsatt energiskatt på el inom industrin och i datorhallar Nedsatt energiskatt på el inom jord-, skogs- och vattenbruksnäringarna Energiskattebefrielse på el vid deltagande i PFE inom industrin Nedsatt energiskatt på elförbrukning i vissa kommuner Nedsatt koldioxidskatt för diesel till arbetsmaskiner och fartyg inom jord-, skogs- och Koldioxidskattebefrielse på bränsle vid bandrift Koldioxidskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart Nedsatt koldioxidskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom industrin utanför EU ETS Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom jord-, skogs- och Lägre koldioxidskatt för fossila drivmedel utanför reduktionsplikten J. Skattereduktioner m.m. Begränsad fastighetsavgift för pensionärer Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el Skatteutgift (mdkr) Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund Kyrkor, vissa hushållningssällskap, sjukvårds- och barmhärtighetsinrättningar Akademier, arbetslöshetskassor, vissa stiftelser m.m. Ägare av vissa fastigheter Begränsning i avdragsgilla ränteutgifter -0,12 -0,11 -0,14 -0,21 -0,43 -0,41 -0,46 -0,56 Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus -1,37 -1,40 -1,42 -1,45 -6,58 -6,68 -6,78 -6,88 -1,56 -1,57 -1,62 -1,63 -3,56 -2,65 -1,12 -0,69 Socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete -15,99 -17,01 -17,76 -18,84 Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer -2,56 Energiskatt på bensin inom reduktionsplikten -0,08 -0,19 -0,30 Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU ETS -0,06 -0,08 -0,08 -0,09 Koldioxidskatt på fossila bränslen i kraftvärmeverk inom EU ETS -0,12 -0,12 -0,12 Flyttningsersättningar av allmänna medel Totalförsvarspliktigas och rekryters ersättningar och förmåner Ersättningar till nyanlända invandrare Beskrivning av enskilda skatteutgifter 4 Beskrivning av enskilda skatteutgifter I denna del ges en beskrivning av samtliga skatteutgifter och skattesanktioner. Beskrivningarna innehåller även hänvisningar till aktuella lagrum. I beskrivningarna används följande förkortningar: inkomstskattelagen (1999:1229) lagen (1994:1776) om skatt på mervärdesskattelagen (1994:200) Det kapitalbeskattade utrymmet bestäms genom att ett gränsbelopp beräknas. Gränsbeloppet beräknas enligt antingen huvudregeln eller förenklingsregeln. Vid tillämpning av huvudregeln beräknas utrymmet genom att det omkostnadsbelopp som skulle ha använts om andelen hade avyttrats vid årets ingång multiplicerat med statslåneräntan ökad (57 kap. 11 § 2 IL). I vissa fall tillkommer ett lönebaserat utrymme, se skatteutgift A2. Enligt förenklingsregeln beräknas årets gränsbelopp till 2,75 inkomstbasbelopp fördelat med lika belopp på andelarna i företaget (57 kap. 11 § 1 IL). Om utdelningen understiger gränsbeloppet utgör skillnaden sparat utdelningsutrymme som förs vidare (57 kap. 13 § IL). För vissa delägare medför reglerna att en del av kapitalinkomsten beskattas som tjänsteinkomst. För andra delägare beskattas i stället en del av tjänsteinkomsten som kapitalinkomst. I den mån den senare gruppen dominerar, medför detta en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på 4.3Beskrivning av skatteutgifter inkomst av tjänst och särskild löneskatt och A Inkomst av tjänst och allmänna avdrag A1 Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansföretag I 57 kap. IL finns särskilda regler för utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna. Syftet med reglerna är att dels på ett schablonmässigt sätt dela upp inkomsten mellan inkomstslagen tjänst och kapital, dels förhindra att högre beskattade förvärvsinkomster omvandlas till lägre beskattade kapitalinkomster. består av skillnaden i skattesats mellan tjänstebeskattad utdelning och kapitalbeskattad utdelning. Denna skillnad ökar till följd av att endast 2/3 av utdelningen i inkomstslaget kapital tas upp till beskattning (se skatteutgift D4) medan tjänsteinkomsten tas upp i sin helhet. A2 Lönebaserat utrymme i fåmansföretag Enligt 57 kap. 11 § jämfört med 16–19 a §§ IL tillkommer vid tillämpning av huvudregeln enligt ovan ett utdelningsutrymme baserat på företagets Detta gäller endast om det s.k. löneuttagskravet är uppfyllt och bara om delägaren äger en andel som motsvarar av kapitalet. Det lönebaserade utrymmet är av löneunderlaget och fördelas med lika belopp på andelarna i företaget. En skatteutgift uppkommer i den mån huvudregeln tillämpas och löneuttagskravet och ägarkravet är uppfyllt, såvida det lönebaserade utrymmet resulterar i att viss del av avkastningen som baseras på löner till anställda beskattas i inkomstslaget kapital. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt och består i skillnaden i skattesats mellan tjänstebeskattad utdelning och kapitalbeskattad utdelning. Det lönebaserade utrymmet ingår i det s.k. gränsbeloppet, se också skatteutgift D4. A3 Kapitalvinst på kvalificerade andelar Enligt 57 kap. 21 och 22 §§ IL ska kapitalvinst på kvalificerade andelar som överstiger gränsbeloppet tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst. Den kapitalvinst som ska redovisas som inkomst av tjänst är maximerad till 100 inkomstbasbelopp . Kapitalvinst utöver 100 inkomstbasbelopp beskattas som kapitalinkomst till . Den del av kapitalvinsten som överstiger gränsbeloppet men som på grund av basbeloppsregeln ändå beskattas som kapitalinkomst medför en skatteutgift som avser skatt inkomst av tjänst. Skatteutgiften består i skillnaden i skattesats mellan tjänstebeskattad kapitalvinst och kapitalbeskattad kapitalvinst. A4 Utdelning på kvalificerade andelar Enligt 57 kap. 20 och 20 a §§ IL ska utdelning på kvalificerade andelar som överstiger gränsbeloppet tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst. Under ett och samma beskattningsår ska dock högst 90 inkomstbasbelopp beskattas som tjänsteinkomst. Ytterligare utdelning beskattas som kapitalinkomst. Den del av utdelningen som överstiger gränsbeloppet men som på grund av begränsningsregeln ändå beskattas som kapitalinkomst medför en skatteutgift som avser skatt på inkomst av tjänst. Skatteutgiften består i skillnaden i skattesats mellan tjänstebeskattad utdelning och kapitalbeskattad utdelning. A5 Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Arbetsgivarens kostnader ska inte tas upp till beskattning hos arbetstagaren om kostnaderna avser tryggande av utfästelse om pension genom till exempel betalning av premie för pensionsförsäkring på visst sätt och inom vissa ramar (11 kap. 6 § IL). Utfästelsen utgör en ersättning för utfört arbete som inte är förmånsgrundande i socialförsäkringssystemen och ligger därför till grund för särskild löneskatt. Skatteutgiften för skatt på inkomst av tjänst är beroende av skillnaden i marginalskatt vid avsättning och utbetalning av pensionen. A6 Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. Underskott av aktiv näringsverksamhet får dras av som allmänt avdrag under vissa förutsättningar (maximalt med högst ; restriktionerna gäller dock inte litterär, konstnärlig eller liknande verksamhet), se 62 kap. 2–4 §§ IL. är annars att underskottet får sparas och kvittas mot senare överskott i den aktiva näringsverksamheten. Den tidigarelagda kvittningen är en skattekredit. Skatteutgiften utgörs av räntan på skattekrediten och avser skatt på inkomst av tjänst. A7 Avdrag för pensionspremier Enligt 59 kap. IL får skattskyldiga som helt saknar pensionsrätt i anställning eller skattskyldiga som har inkomst från aktiv näringsverksamhet göra avdrag för erlagda för pensionsförsäkringar och inbetalningar på pensionssparkonton. Avdragsrätten är begränsad till av inkomsten, dock högst 10 prisbasbelopp. Om marginalskatten vid utbetalningen av pensionen är lägre än vid inbetalningen av premien uppstår en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Skattskyldiga som har sjöinkomst under hela beskattningsåret ges, i stället för grundavdrag, sjöinkomstavdrag med om fartyget till övervägande del går i fjärrfart och om det går i närfart (64 kap. 2 § IL). Om den skattskyldige inte har arbetat ombord ges avdrag för som sjöinkomst uppbärs. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Beskattning av förmån av personaloption sker först när en personaloption utnyttjas eller överlåts (10 kap. 11 § andra stycket IL). Det innebär att beskattningen skjuts upp och i princip att en räntefri skattekredit uppstår. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. A10 Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor Den som har tillfälligt arbete på annan ort än hemorten eller har flyttat till annan ort på grund av arbete men har kvar den tidigare bostaden kan under vissa förutsättningar få avdrag för den ökning av levnadskostnaderna som därigenom uppkommer (12 kap. 18–22 §§ IL). Om den skattskyldige på grund av sitt arbete vistas på annan ort än hemorten kan denne, under vissa förutsättningar, göra avdrag för utgifter för en hemresa (12 kap. 24 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. A11 Avdrag för resor till och från arbetet Skäliga utgifter för arbetsresor ska dras av vid inkomstbeskattningen, om arbetsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att denne behöver använda något transportmedel (12 kap. 26 § IL). Om arbetsresorna görs med bil ska vissa förutsättningar vara uppfyllda (12 kap. 27–30 §§ IL). Avdraget utgör en skatteutgift eftersom kostnader för arbetsresor skatterättsligt generellt anses vara privata levnadskostnader och inte en kostnad för intäkternas förvärvande då den skattskyldige själv anses kunna välja sin bostadsort. Kostnaderna är till den del de överstiger ett gränsbelopp avdragsgilla vid inkomstbeskattningen. 2017 är gränsbeloppet (12 kap. 2 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. A12 Avdrag för utbildningsresor vid omstrukturering Skattskyldiga som har skattefri förmån av utbildning eller annan åtgärd enligt 11 kap. 17 § IL ska göra avdrag enligt 12 kap. 26–30 §§ IL för utgifter för resor mellan bostaden och platsen för utbildningen eller åtgärden (12 kap. 31 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. A13 Avdrag för inställelseresor Om den skattskyldige har haft utgifter för resa mellan två platser inom EES i samband med tillträdande eller frånträdande av tjänst, s.k. inställelseresa, är kostnader till den del de överstiger ett gränsbelopp, som är , avdragsgilla vid inkomstbeskattningen (12 kap. 2 och 25 §§ IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. A14 Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Vissa förmåner och ersättningar till utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner kan under vissa förutsättningar undantas från beskattning (11 kap. 22 och 23 §§ IL). Bland annat undantas av lönen och vissa ersättningar för utgifter, t.ex. avgifter för barns skolgång i grund- och gymnasieskola, från beskattning. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A15 Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av resa till eller från anställningsintervju mellan två platser inom EES och ersättning för sådan resa som inte överstiger kostnaden för resan är inte skattepliktig (11 kap. 26 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A16 Förmån av utbildning vid omstrukturering m.m. Förmån i form av utbildning eller annan åtgärd som är av betydelse för att den skattskyldige ska kunna fortsätta att förvärvsarbeta ska inte tas upp till beskattning hos den som blivit eller löper risk att bli arbetslös på grund av omstrukturering, personalavveckling eller liknande i arbetsgivarens verksamhet. Det gäller också om avsikten är att den skattskyldige ska få annat arbete hos arbetsgivaren (11 kap. 17 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A17 Förmån av miljöanpassade bilar Förmånsvärdet för en bil som – helt eller delvis – är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller diesel och som därför har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, sätts ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den närmast jämförbara bilen utan sådan teknik (61 kap. 8 a § IL). Vidare gäller att förmånsvärdet för förmånsbilar som drivs med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller annan gas än gasol utgörs av av förmånsvärdet för jämförbar bil utan miljöanpassad teknik. var nedsättningen begränsad till högst . är nedsättningen begränsad till högst . Den senare nedsättningen är tidsbegränsad till och med . Skatteutgiften uppstår till följd av det nedsatta förmånsvärdet och avser inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A18 Lättnader i beskattningen av personaloptioner i vissa fall ska förmån av personaloption inte tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst om vissa villkor är uppfyllda för såväl det företag från vilket personaloptionen förvärvas, som personaloptionen och optionsinnehavaren (11 a kap. IL). Arbetsgivaren ska därmed inte heller betala arbetsgivaravgifter. Skatteutgiften består i att beskattning i stället, som huvudregel, sker i inkomstslaget kapital och det först när den skattskyldige avyttrar den andel som har förvärvats genom utnyttjande av personaloptionen. Skatteutgiften avser också arbetsgivaravgifter. Enligt 8 kap. 5 § IL är stipendier som är avsedda för mottagarens utbildning undantagna från inkomstbeskattning. Stipendier som är avsedda för andra ändamål är undantagna från inkomstbeskattning om de inte utgör ersättning för arbete för utbetalarens räkning och inte betalas ut periodiskt. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A20 Personalrabatter och reseförmåner Personalrabatter beskattas normalt inte (11 kap. 13 § IL). Reseförmåner med inskränkande villkor som tillhandahålls anställda inom t.ex. flyg eller järnväg beskattas enligt en schablon (61 kap. 12– 14 §§ IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A21 Vissa ersättningar och förmåner till EU- parlamentariker