prop · H503100 · 2018-04-16 00:00:00 — Medelkvadratfelet är medelvärdet av de kvadrerade prognosfelen. Rangordningen sker fallande från vänster. Bedömarna är regeringen (), (), (), (), (), Sve nskt näringsliv (SN), (), , Nordea (NO) och (). Källor: Respektive bedömare och egna beräkningar. 4.8Regeringens mått på välstånd Regeringen vill kunna följa hur den politiska inriktningen återspeglas i samhällsutvecklingen. har därför ett arbete bedrivits med att ta fram ett nytt ramverk för att följa befolkningens livskvalitet och ekonomins långsiktiga hållbarhet. Regeringens mått på väl- stånd presenterades ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100, bilaga 4, Nya mått på välstånd). syftar till att följa samhällets utveckling genom att komplettera BNP med ytterligare 14 indikatorer som omfattar ekonomiska, miljömässiga och sociala hållbarhetsaspekter. Indikatorerna visar på både befolkningens livskvalitet inom ett antal nyckelområden och ekonomins långsiktiga håll- barhet. Tanken är att ramverket ska ge inform- ation om hur indikatorerna utvecklas på nationell nivå. Flera av indikatorerna kan brytas ned på olika sätt, t.ex. på regional nivå, på kvinnor och män, på inkomstgrupper eller på utbildningsnivå. Nedan följer en kortare sammanfattning av in- dikatorernas utveckling. Regeringen avser att ge ansvariga myndigheter uppdrag att följa upp måtten på välstånd. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Tabell 4.8 Indikatorernas utveckling från föregående mätning 15–74 år 15–74 år Hushållens låneskulder i procent av Den offentliga sektorns konsoliderade Halter av NO2 och PM2,5 i gatumiljö Andel sjöar, vattendrag och kustvatten med god eller hög status/potential Miljöföroreningar i blod och bröstmjölk Samlade utsläpp av koldioxid, metan, dikväveoxid och fluorerade gaser Andel av befolkningen med en inkomst som är lägre än av medianinkomsten Andel som bedömer sin hälsa som bra eller Andel av befolkningen 16–med minst Andel som har hög tillit till människor i Andel som är mycket nöjda eller ganska nöjda med det liv de lever 1Halterna av NO2 har minskat medan halterna av PM2,5 är oförändrade. 2Bedömningar av vattenkvalitet görs i fleråriga förvaltningscykler, nästa förvaltningscykel avser 2017–2021. 3Halterna av de reglerade miljöföroreningar (PCB 153, p,p -DDT, PBDE, summa PBDE, PCDD/F TEQ, PFOS, PFOA) som ingår har minskat medan halterna av de oreglerade miljöföroreningarna (summa PFNA, PFDA, PFUnDA, PFDoDA, PFTrDA) har ökat. Källor: , , , och Vatteninformationssystem . De ekonomiska indikatorerna för livskvalitet och långsiktig hållbarhet ska belysa förändringar i humankapitalet och arbetskraften samt den finansiella stabiliteten och de offentliga finanser- nas långsiktiga hållbarhet. har BNP per capita ökat med en genomsnittlig årlig öknings- takt på . Sedan finanskrisen har BNP per capita utvecklats relativt svagt. Det beror bl.a. på att har en fallande andel befolkning i arbetsför ålder. En sådan demo- grafisk trend har pågått och den väntas fortsätta. har en hög efterfrågan på arbetskraft medfört att arbetsmarknaden har utvecklats starkt: sysselsättningsgraden har ökat stadigt och var 2017. Sysselsättningsgraden ökade för både kvinnor och män men starkare för männen. Arbetslösheten har minskat för bägge könen, och sjönk från till . Regeringens mål att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 är vägledande för den ekonomiska politiken. Regeringens jobbagenda består av insatser för ökad kompetens och en aktiv arbetsmarknads- politik, investeringar i bostäder och infrastruktur samt en aktiv näringspolitik. Snabbt stigande bostadspriser har gjort att hushållens skulder har ökat snabbare än inkomsterna. Hushållens skul- der som andel av den disponibla inkomsten uppgick till , vilket är en historiskt hög nivå. har hushållen haft ett högt sparande, vilket har bidragit till att hushållens finansiella tillgångar har ökat i ungefär samma takt som skuldsättningen. Skuldsätt- ningen i förhållande till finansiella tillgångar har därmed hållit sig på en relativt nivå . För att dämpa hushållens skuldsättning och därmed stärka hushållens mot- ståndskraft mot makroekonomiska störningar infördes ett amorteringskrav , som förstärktes . Den offentliga sektorns konsoliderade brutto- skuld som andel av BNP, ofta kallad Maastricht- skulden, är det mått på den offentliga sektorns skuld som används inom EU. Regeringen har sedan den tillträdde 2014 bedrivit en ansvarsfull finanspolitik, som angelägna satsningar gjorts. Detta arbete har, tillsammans med den starka utvecklingen i ekonomin och på arbets- marknaden, bidragit till en snabb förstärkning av den offentliga sektorns finanser och att Maast- richtskulden genomgående minskat som andel av BNP . De miljömässiga indikatorerna i ramverket syftar till att ge en övergripande bild av utvecklingen mot de av beslutade nationella miljö- kvalitetsmålen och generationsmålet för miljö. Regeringen har tagit flera viktiga steg för att stärka arbetet och öka takten i arbetet med att nå miljömålen. Nedan ges en kort beskrivning av utvecklingen för de områden som omfattas av de miljömässiga indikatorerna i ramverket för mått på välstånd. Luftkvaliteten har blivit stadigt bättre och halterna av en av de vanligaste och mest hälsovådliga luftföroreningarna i svenska städer, kvävedioxid, har fortsatt att minska även . Även för små partiklar har halterna minskat , minskningen 2016 jämfört med var dock marginell. Det finns fortfarande problem kvar i närheten av högtrafikerade vägar i och kring större städer. För att förbättra luftkvaliteten i tätorterna avser regeringen att ge kommunerna möjlighet att inrätta miljözoner. Vattenkvaliteten i form av vattenförekomster som har hög eller god status och potential i enlighet med EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG) har inte förändrats nämnvärt i förhållande till den redovisning som gjordes . Genom- förandet av åtgärdsprogrammen enligt ram- direktivet för vatten är av stor betydelse för att nå flera av miljökvalitetsmålen, bl.a. Levande sjöar och vattendrag. Regeringen avser vidare att lägga fram en proposition till om vattenmiljö och vattenkraft som kommer att bidra till att nå miljökvalitetsmålet. Indikatorn skyddad natur har vidareutvecklats sedan förra årets rapportering och omfattar nu utöver nationalparker, naturreservat och natur- vårdsområden även Natura 2000-områden. Med Natura 2000-områden breddas konceptet och ger en mer heltäckande bild av skyddade områden. Andelen skyddad natur har ökat generellt och i synnerhet för havsom- råden. Arealmålet inom etappmålet för hav om 10 procents skydd uppnåddes nationellt under P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 2016 genom att fyra nya skyddade områden ut- sågs och arealen uppgår nu totalt till . Det är en fördubbling av arealen marint skyddade områden. har läns- styrelserna även beslutat om drygt 700 natur- reservat. Därutöver har godkänt regeringens förslag att inrätta Åsnens national- park samt att utvidga Björnlandets och nationalparker. Kemikaliebelastningen i befolkningen kan följas genom mätningar av ett antal långlivade miljögifter i modersmjölk och blod. Expone- ringen mot de kemikalier som reglerats fortsätter att minska, medan motsvarande minskning inte kan ses för de ämnen som är oreglerade. Att kunna byta ut farliga ämnen mot bättre och mindre farliga alternativ är en viktig åtgärd i kemikaliepolitiken. Regeringen har därför in- rättat ett substitutionscentrum och tillsatt medel för arbetet med att byta ut farliga ämnen mot mindre farliga eller mot andra alternativa lös- ningar. Ambitionen är att substitutionsarbetet bland företag och offentliga upphandlare ska öka och därmed även bidra till utveckling av hållbara kemiska produkter, varor och icke-kemiska me- toder och tekniker. uppgick växthusgasutsläppen i till koldioxidekvivalenter, vilket motsvarar en minskning om sedan jämfört med . Ut- släppen måste dock minska i en snabbare takt om vi ska nå klimatmålen. För att öka tydligheten och långsiktigheten i klimatpolitiken har beslutat om regeringens proposition Ett klimat- politiskt ramverk för (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Propo- sitionen omfattar en svensk klimatlag, nya ut- släppsmål och ett oberoende klimatpolitiskt råd. Det långsiktiga utsläppsmålet innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser för att därefter uppnå negativa utsläpp. Regeringen har också beslutat om flera reformer för att minska utsläppen från exempel- vis transportsektorn och industrin. Viktiga styr- medel är Klimatklivet som hjälper kommuner och privatpersoner med omställningen till ett fossil- fritt samhälle, Industriklivet som bidrar till att minska utsläppen inom industrin samt Bonus– malus och Bränslebytet som bidrar till en fossilfri fordonsflotta. Regeringen föreslog även i budget- propositionen att det skulle införas en flygskatt. beslutade i enlighet med P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 regeringens förslag (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). De sociala indikatorerna för välstånd och hållbar livskvalitet ger information om social inklude- ring, utbildning och hälsa för olika grupper i samhället. Låg ekonomisk standard avser den andel av befolkningen som har en ekonomisk standard lägre än av medianinkomsten. Ekono- misk standard är summan av alla skattepliktiga och skattefria inkomster, minus skatter och övriga negativa transfereringar, justerad för hushållets försörjningsbörda. Andelen med låg ekonomisk standard har ökat . hade av befolk- ningen låg ekonomisk standard. Ett centralt mål för den ekonomiska politiken är att det växande välståndet ska komma alla till del, och regeringens reformer har haft en tydligt utjämnande fördelningspolitisk profil. För mer information, se bilaga 2. Indikatorn självskattad allmän hälsa visar på befolkningens upplevda hälsostatus och ger en övergripande bild av de svarandes fysiska och psykiska hälsa. Andelen som bedömer att deras hälsa är bra eller mycket bra är större bland män, , än bland kvinnor, . Inom gruppen kvinnor är det särskilt ensamstående kvinnor med barn och utrikesfödda kvinnor som redovisar en låg självskattad allmän hälsa. Regeringens långsiktiga mål är att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. har flera åtgärder vid- tagits för att uppnå målet om en jämlik vård som t.ex. satsningen på att införa standardiserade vårdförlopp i cancervården. Även riktade sats- ningar på barns och ungas psykiska hälsa väntas bidra positivt. Utbildningsnivån har visat en fortsatt positiv trend med en ökande andel som har minst gymnasial utbildning. finns det variation mellan olika grupper. För utrikes födda har andelen som saknar gymnasial utbild- ning exempelvis inte uppvisat samma nedgång som för övriga. Även när det gäller behörighet att påbörja gymnasieskolans nationella program är variationen stor mellan olika grupper. Bland dem som kommer till efter ordinarie skolstart är andelen som når kunskapskraven för behörig- het lägst. Regeringens utgångspunkt är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. I propositionen En gym- nasieutbildning för alla (prop. 2017/18:183) har regeringen föreslagit ett antal åtgärder som syftar till att öka andelen som påbörjar och slutför en gymnasieutbildning. Vidare har på för- slag av regeringen beslutat om att göra det obligatoriskt för huvudmännen att erbjuda lov- skola för elever i årskurs 8 och 9 som riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Regeringen har även infört en rätt att studera på vuxenutbildning för att uppnå behörighet till högskola och yrkes- högskola. Hög tillit människor emellan kan ses som ett socialt kapital och ett sammanhållande kitt i samhället. präglas av en internationellt sett mycket hög grad av mellanmänsklig tillit och andelen som anger att det går att lita på människor i allmänhet, , har varit förhållandevis stabil . Även vad gäller indikatorn nöjd med livet utmärker sig i internationella jämförelser. har andelen som bedömer att de är mycket nöjda med livet ökat från , medan andelen som svarar att de inte är särskilt nöjda eller inte alls är nöjda pendlat mellan . Många studier, exempelvis återkom- mande rapport ’s life?, visar att låg arbets- löshet, demokrati, politisk stabilitet och rättssäkerhet är viktigt för det subjektiva väl- befinnandet. Även ekonomisk trygghet och jäm- likhet mellan inkomster och olika befolknings- grupper är avgörande. Regeringens ambition är att det gemensamma samhällsbygget ska fortsätta och den generella välfärden ska utvecklas. En väl utformad välfärd främjar en god ekonomisk utveckling, som den jämnar ut livs- villkoren och bidrar till en ökad jämlikhet och jämställdhet. P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 5 De budgetpolitiska målen I detta avsnitt följer regeringen upp de budget- politiska målen. Dessa mål skapar förutsättningar för att uppnå de politiska målen på ett sätt som är hållbart på både kort och lång sikt. De budgetpolitiska målen består av ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande, ett utgiftstak för staten, ett kommunalt balanskrav och ett skuldankare. I detta avsnitt omhändertar regeringen även förslagen i betänkandet En sammanhållen budgetprocess (SOU 2017:78). –ändras nivån på överskottsmålet till i genomsnitt en tredje- dels procent av BNP över en konjunktur- cykel. Uppföljningen av det finansiella sparandet förstärks och ramverket komplet- teras med ett skuldankare enligt den överenskommelse som nåddes i samband med arbete. –bedöms sparandet vara i linje med överskottsmålet. Regeringens ansvarsfulla finanspolitik har åtgärdat av- vikelsen från överskottsmålet som uppstod under förra mandatperioden. Regeringen bedömer även att sparandet 2019 ligger i linje med den nya nivån på överskottsmålet. –Det åttaåriga bakåtblickande genomsnittet av det finansiella sparandet ligger under målnivån. Detta förklaras delvis av den utdragna lågkonjunkturens effekter på de offentliga finanserna, men också av de ofinansierade åtgärder, framför allt stora skattesänkningar, som den förra regeringen vidtog. –Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld bedöms ligga i linje med skuld- ankaret. –Regeringen bedömer att utgiftstakets nivå ska uppgå till . –Som helhet bedöms kommunsektorn klara balanskravet under hela prognosperioden. Resultatet bedöms dock försvagas då växande behov av kom- munal verksamhet gör att kostnaderna för- väntas öka snabbare än intäkterna. –Som medlem i EU är bundet av bestämmelserna i stabilitets- och tillväxt- pakten. Marginalerna till stabilitets- och tillväxtpaktens gränsvärden för under- skottet i de offentliga finanserna och för den offentliga skulden är mycket goda. förväntas även med bred marginal uppfylla sitt medelfristiga budgetmål om minus av potentiell BNP i strukturellt sparande 2017 och 2018. –Regeringen föreslår att det i riksdagsordningen ska regleras att lagförslag som har en tydlig anknytning till statens budget och som lämnas i eller i anslutning till en proposition om statens budget ska ingå i något av besluten om statens budget. Förslaget överensstämmer med vad Kommittén om en tydligare budgetprocess framfört i betänkandet En sammanhållen budgetprocess (SOU 2017:78). P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 Ändringarna i det finanspolitiska ramverket tillämpas i denna proposition Regeringen bedömde ekonomiska vårproposition att nivån på överskottsmålet bör ändras till en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel, i enlighet med Överskottsmåls- kommitténs förslag i betänkandet En översyn av överskottsmålet (SOU 2016:67). Vidare gjordes bedömningen att det finanspolitiska ramverket bör kompletteras med ett skuldankare för den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, den s.k. Maastrichtskulden. Regeringen gjorde även bedömningen att uppföljningen av över- skottsmålet bör stärkas och att bör tilldelas en tydligare roll i uppföljningen (prop. 2016/17:100). Vid behandlingen av den ekonomiska vårpropositionen välkomnade finansutskottet regeringens bedömningar (bet. 2016/17:FiU20 s. 71). I budgetpropositionen föreslog regeringen, i enlighet med de bedömningar som redovisats i den ekonomiska vårpropositionen, att nivån på överskottsmålet skulle ändras till i genomsnitt en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel och att det finanspolitiska ram- verket skulle kompletteras med ett skuldankare för den offentliga sektorns konsoliderade brutto- skuld. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). Ändringarna i det finanspolitiska ramverket tillämpas fr.o.m. budgetarbetet , dvs. i denna och kommande propositioner. avvikelser används ett bakåtblickande åttaårigt genomsnitt av det faktiska finansiella sparandet. Ackumulerade avvikelser av det finansiella sparandet som leder till oönskade skuldnivåer kan även motivera att målnivån för sparandet justeras vid nästa översyn av överskottsmålet. Det bakåt- blickande genomsnittet ska dock inte styra finanspolitiken på kort sikt utan används i huvud- sak för att vid nästa översyn utvärdera om målnivån, givet måluppfyllelsen och skuldut- vecklingen, behöver anpassas för att säkerställa hållbarheten och marginalerna i de offentliga finanserna. Enligt målet för det finansiella sparandet ska sparandet i den offentliga sektorn motsvara en tredjedels procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Att målet för det finansiella sparandet är formulerat som ett genomsnitt över en konjunkturcykel, i stället för som ett årligt mål, är motiverat av stabiliseringspolitiska skäl. Om målet skulle vara en tredjedels procent av BNP varje enskilt år skulle finanspolitiken behöva stramas åt när konjunkturen försvagas för att säkerställa att det årliga målet nås. Finans- politiken skulle då förstärka konjunktur- svängningarna i stället för att stabilisera dem. Att målet är formulerat som ett genomsnitt över en konjunkturcykel gör det dock svårare att följa upp om finanspolitiken ligger i linje med målet, eftersom det är svårt att bedöma när en konjunkturcykel börjar och slutar, samt i vilket konjunkturläge ekonomin befinner sig. Trots den betydande osäkerhet som finns kring det strukturella sparandet bedöms detta mått, beräknat enligt gängse metoder, vara bäst lämpat för att bedöma om det aktuella finansiella sparandet och finanspolitiken är förenliga med 5.1Uppföljning av målet för det överskottsmålet. Att använda strukturellt spa- Ny uppföljning av det finansiella sparandet I denna proposition ändras uppföljningen av överskottsmålet till att ha ett tydligare fokus på det strukturella sparandet. En avvikelse från överskottsmålet anses före- ligga om det strukturella sparandet tydligt avviker från målnivån det innevarande eller det närmast följande året, dvs. Att det föreligger en målavvikelse kan ha flera skäl och ska inte likställas med att politiken är felaktigt utformad eller oförenlig med det finanspolitiska ramverket. För att i efterhand utvärdera om överskotts- målet uppnåtts och för att upptäcka systematiska rande som huvudindikator i den framåtblickande uppföljningen av överskottsmålet bedöms även överensstämma med . I tabell 5.1 redovisas utfall och prognos för det offentliga finansiella sparandet. Det strukturella sparandet år t och t+1, dvs. innevarande år och budgetåret, används för att bedöma målupp- fyllelsen i förhållande till överskottsmålet i ett framåtblickande perspektiv. Tabell 5.1 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot målet för det finansiella sparandet Procent av BNP respektive procent av potentiell BNP Utfall 2017 och prognos 2018–2021 -0,2 1 Andel av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Det strukturella sparandet är en beräkning av det finansiella sparandet i den offentliga sektorn under förutsättning att sektorns inkomster och utgifter inte påverkas av konjunkturläget eller av engångseffekter. Det strukturella sparandet är inte en del av den officiella statistiken och kan beräknas på flera sätt. Det gör att nivån på det strukturella sparandet kan skilja sig åt mellan olika bedömare, t.ex. på grund av olika bedöm- ningar av potentiell BNP, och att det sällan finns någon allmänt accepterad nivå (se avsnitt 8.4 för prognosjämförelser mellan olika institutioners bedömning av det strukturella sparandet). Regeringens ansvarsfulla finanspolitik har åtgärdat avvikelsen från överskottsmålet som uppstod under den förra mandatperioden och fr.om. 2016 bedöms sparandet vara i linje med överskottsmålet. Regeringen bedömer även att sparandet 2019 ligger i linje med det nya överskottsmålet (se tabell 5.1). Det strukturella sparandet bedöms sedan förstärkas betydligt . Effekter av olika antaganden om ekonomins potentiella utveckling Potentiell BNP är en viktig del i beräkningen av det strukturella sparandet. Potentiell BNP är ett teoretiskt begrepp och avser den nivå på BNP som är förenlig med en ekonomi i balans. Potentiell BNP går inte att observera och måste därför bedömas utifrån olika indikatorer och statistiska analyser. Bedömningen är förknippad med stor osäkerhet. En viktig del i bedömningen av potentiell BNP är bedömningen av nivån på jämviktsarbetslösheten. Även jämviktsarbetslös- heten är en storhet som inte är observerbar. I avsnitt 8.2 presenteras därför en känslighetsanalys där jämviktsarbetslösheten antas vara 1 procent- enhet högre respektive lägre än bedömningen i nuvarande prognos. Resultaten från denna känslighetsanalys visar att de banor för jämvikts- arbetslösheten som studeras inte ger några tydliga P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 avvikelser från överskottsmålet och därmed att den finanspolitiska inriktningen fram- över är robust för alternativa bedömningar av jämviktsarbetslösheten (se avsnitt 8.2, tabell 8.7). Det genomsnittliga finansiella sparandet uppgick till -0,av BNP 2010–2017. Den låga nivån förklaras delvis av den utdragna låg- konjunkturens effekter på de offentliga finan- serna, men också av de ofinansierade åtgärder, framför allt stora skattesänkningar, som den förra regeringen vidtog. Regeringen anser att den finanspolitiska inrikt- ningen innebär en lämplig övergång till det nya överskottsmålet på en tredjedels procent av BNP. Regeringen bedömer att sparandet 2019 ligger i linje med det nya överskottsmålet. Regeringen gör även bedöm- ningen att den finanspolitiska inriktningen är välavvägd ur ett stabiliseringspolitiskt perspektiv. Som framgår av beskrivningen av det ekono- miska läget är resursutnyttjandet i svensk eko- nomi högre än normalt. Det skulle i sig tala för en åtstramande finanspolitik. Det finns dock ett flertal faktorer som talar emot en sådan inriktning på finanspolitiken. Till att börja med saknas ett tydligt underliggande inflationstryck. Både pris- och löneinflationen är dämpad, och det mesta tyder på en måttlig utveckling även framöver. Risken för en överhettning av svensk ekonomi bedöms därmed vara begränsad. fortsätter att bedriva en mycket expansiv pen- ningpolitik och har av allt att döma begränsade möjligheter att ytterligare stimulera ekonomin. Dessutom befinner vi oss i ett läge då många av de nyanlända som kom till nu träder in på arbetsmarknaden och behöver komma i sysselsättning. Deras möjlig- heter att snabbt etablera sig på svensk arbets- marknad underlättas av ett högt efterfrågetryck i ekonomin. Vidare utgör de demografiska förändringar som sker i – med en högre andel unga och gamla – att det finns en underliggande efterfrågan på offentligfinan- sierade tjänster. Därmed finns också ett under- liggande behov av ökade offentliga utgifter. Det budgetutrymme som finns tillgängligt i för- hållande till överskottsmålet används därför till investeringar i välfärden. Den förda politiken medför att de demografiskt betingade behoven P R O P . 2 0 17 / 1 8: 1 0 0 kan mötas som överskottsmålet nås . Överskottsmålets grundläggande motiv är håll- barhet och stabiliseringspolitiskt handlings- utrymme. Det är därför i grunden kopplat till skuld- och förmögenhetsnivåer, snarare än till det finansiella sparandet .