prop · H503145 · 2018-03-20 00:00:00 — Personen bör även vidta vissa andra åtgärder som att byta arbete, skydda sina personuppgifter eller på annat sätt hjälpa till att upprätthålla effekten. En bedömning måste göras i varje enskilt fall. och socialnämnden ska på begäran lämna biträde vid utredning av frågor om sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen (17 a § folkbokföringslagen). När har registrerat en sekretessmarkering för ett barn i folkbokföringsdatabasen ska underrätta social- nämnden i den kommun där barnet är folkbokfört eller, om barnet inte är 2017/18:145 folkbokfört, i den kommun där barnet har fötts (7 § förordningen [2001:589] om behandling av personuppgifter i folkbok- föringsverksamhet). avsikt med sekretessmarkeringen är att den ska omfatta alla personuppgifter, även uppgifter i andra myndigheters system som kan ge ledning om var en person eller någon närstående till denne kan befinna sig. Sekretessmarkeringen aviseras därför tillsammans med personuppgifterna till alla myndigheter, som får grundläggande personuppgifter från folkbokföringsverksamhet, och till andra verksamheter inom som SPAR. Mottagande myndigheter bestämmer själva hur de ska hantera sekretessmarkerade personuppgifter i sina system. Däremot lämnar SPAR inte ut uppgifter om personer med sekretessmarkering. Uppgifter från folkbokföringen om personer med sekretessmarkering lämnas därför inte ut till företag eller andra privata organisationer. Det framgår inte av själva sekretessmarkeringen vilka uppgifter om personen som kan vara skyddsvärda eller varför. rekommenderar att första gången en sekretessmarkering medges bör den gälla . Så länge det kan göras antagligt att hotbilden är oförändrad kan det finnas skäl att bevilja en förnyad ansökan om sekretessmarkering. Vid varje ansökan om förnyelse ska dock den enskilde redogöra för de aktuella omständigheterna. En sekretess- markering kan tas bort antingen om personen själv begär det eller om bedömer att det saknas skäl för att låta den vara kvar. Giltighetstidens utgång behöver inte väntas in. Möjligheten att förändra förfarandet med sekretessmarkering Mot bakgrund av sekretessmarkeringars praktiska betydelse för de enskilda har det i olika sammanhang framförts önskemål om att ska vara skyldigt att under vissa förutsättningar registrera en sekretessmarkering i folkbokföringen och att det ska vara möjligt att överklaga beslut att inte registrera en sekretessmarkering. Ett sådant förfarande skulle innebära ytterligare formalisering av sekretessmarkering i folkbokföringen. Innebörden av Barnombuds- mannens och Föreningen är även de önskemål om en fastare reglering av sekretessmarkeringen i folkbokförings- databasen. Frågorna har varit återkommande och har även utretts vid ett flertal tillfällen. kom i betänkandet Brottsoffer – Vad har gjorts? Vad bör göras? fram till att en lagreglering inte behövdes med hänsyn till att en sekretessmarkering enbart är en varningssignal. Utredningen menade att även om en högre instans beslutar om sekretessmarkering, binder likväl detta beslut inte den som senare ska pröva om någon sekretessbestämmelse är tillämplig (SOU 1998:40 s. 328). Frågan har vidare utretts av som i delbetänkandet Nationell handlingsplan mot våld i nära relationer, med hänvisning till de skäl som hade anfört, ansåg att det inte var någon framkomlig väg att lösa problemen genom att enbart i lag reglera förfarandet med sekretessmarkering. lämnade därför något sådant förslag (SOU 2002:71 s. 103). Dåvarande regeringen ansåg att de skäl som anförts mot Prop. 2017/18:145 införandet av en klagorätt i frågor om sekretessmarkeringar fortfarande hade bärkraft och föreslog därför inte att någon möjlighet att överklaga ställningstagande att införa eller inte införa en sekretessmarkering skulle införas (prop. 2005/06:161 Sekretessfrågor – Skyddade adresser, m.m. s. 56). gjorde i betänkandet Stalkning – ett allvarligt brott bedömningen att det från ett brottsofferperspektiv finns starka skäl för en lagreglering av formerna för sekretessmarkering men att frågan behövde behandlas vidare och att det skulle ske inom ramen för uppdrag (SOU 2008:81 s. 238–240). ansåg däremot i slutbetänkandet Folkbokföringen att det inte bör införas någon skyldighet att sekretessmarkera uppgifter i folkbokföringsdatabasen. Detta bl.a. med hänsyn till att en grundläggande ordning när det gäller offentlighet och sekretess är att det ankommer på respektive myndighet att självständigt pröva om en sekretessmarkering ska göras beträffande en handling och att själv pröva om någon sekretessbestämmelse är tillämplig när fråga om utlämnande uppkommer. Därtill är det enbart fråga om en varningssignal och inte något bindande avgörande som skapar rättsliga eller faktiska verkningar utöver skyldigheten för att under vissa förutsättningar införa en sekretessmarkering. ansåg att det istället borde kunna registreras en särskild uppgift om skyddsbehov i databasen och att beslut om avslag skulle kunna överklagas (SOU 2009:75 s. 411–418). Även i departementspromemorian Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer gjordes bedömningen att förutsättningarna och formerna för sekretessmarkering i folkbokföringen i huvudsak inte bör bli föremål för en närmare reglering i lag eller förordning. Skälet var huvudsakligen att sekretessmarkeringen i praktiken inte skulle medföra ett förbättrat skydd eftersom den inte skulle vara bindande vid en prövning av utlämnande av uppgifterna (Ds 2013:47 s. 93–99). Som noterat påminner rutiner för sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen om sådana rutiner som används i författningsreglerade ärenden där beslutet har rättsverkningar. Detta kan även ge intrycket av att sekretessmarkeringen är ett skyddsinstitut med motsvarande rättsliga grund. Frågan är dock inte okomplicerad och en skyldighet för att registrera en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen skulle enligt både utredningens och regeringens mening stärka bilden av att sekretessmarkering är ett skydd som vilar på samma rättsliga grund som andra skydd. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att de skäl som framförts av flera tidigare utredningar mot att författningsreglera användande av sekretessmarkeringar är hållbara och att möjligheterna att föreslå förbättringar av denna skyddsform är begränsade. sekretessmarkeringar i folkbokförings- databasen bör därför inte formaliseras ytterligare. 2017/18:145 4.4.2 Uppgift om beteckning på fastighet och tomträtt Regeringens bedömning: Undantaget i 21 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen för uppgift om beteckning på fastighet och tomträtt bör inte tas bort. Utredningen föreslår att undantaget ska tas bort. Remissinstanserna: , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , , , E- hälsomyndigheten, , Nationellt centrum för kvinnofrid vid , , Transportstyrelsen, , , Arbetsförmedlingen, , Fastighetsägarna , , för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks), advokatsamfund tillstyrker eller har inte haft något att invända mot Vissa remissinstanser har särskilt yttrat sig över förslaget. hade önskat ett resonemang kring vilka avvägningar som är lämpliga vad gäller hanteringen av uppgifter i myndighetens register. vara möjligt att hantera skyddsvärda uppgifter i register på För detta hade emellertid krävts en fördjupad analys av frågan. uppger att det är viktigt för allmänheten att kunna ta del av hur exekutiva verksamhet är det angeläget att skyddet för hotade och förföljda personer blir så heltäckande som möjligt. Trots att det rör sig om en mindre krets av personer kan ställa sig bakom förslaget eftersom insynsintresset här bör ge vika till förmån för att skydda utsatta personer. uppger att en ändamålsenlig hantering av sekretess för uppgifter om fastighetsbeteckningar sannolikt kommer att kräva visst utvecklingsarbete avseende domstolarnas verksamhetsstöd. i uppmärksammar att vissa bestämmelser i (2010:900) är uppbyggda med utgångspunkten att dessa beslut är offentliga. konstaterar att de olika verksamhetsgrenarna kommer att påverkas genom stora kostnader och därtill betydande utvecklingsinsatser i de befintliga it-systemen. Dessa riskerar att inte stå i rimlig proportion till det antal ärenden som innehåller kombinationen skyddade personuppgifter och boende på egen fastighet hade fyra gäldenärer med skyddade personuppgifter ett pågående försäljningsärende med egen fastighet, totalt hade två gäldenärer fått sina fastigheter utmätta 2015, medan det respektive 2013 var fyra respektive sju Utredningens förslag får direkta konsekvenser för flera verksamheter och myndigheten är inte övertygad om att en sekretessbilaga är helt tillämpbar på myndighetens olika verksamheters För att kunna möta de förändringar som förslaget innebär, måste myndigheten först lösa den praktiska hanteringen av att fastighets- eller tomträttsbeteckningen ska återfinnas i en bilaga till beslutet. ”verkställighet” omfattas uppgift om fastighetsinnehav av sekretess så länge uppgiften inte anges i ett beslut. Uppgiften kan också förekomma i en utredningsrapport, vilken också ses som ett beslut i ett mål/ärende om verkställighet. Dessa beslut omfattas inte av 34 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen och det måste därför införas rutiner som utesluter risken för att både uppgift om personnummer och fastighetsbeteckning förekommer i beslutet. Kronofogde- myndigheten bedömer att förslaget inte kommer att medföra att möjligheten att upptäcka ett fastighetsinnehav vid en tillgångs- undersökning försvinner. kommer det finnas ett behov av att göra sekretessprövningar, i de fall det inte finns någon särskild bestämmelse om underrättelse till enskilda, då dessa behöver eller önskar få ta del av handlingar i vilka både fastighetsbeteckning och personnummer förekommer. För i vart fall utredningsrapporten kan det finnas anledning att överväga att ta bort uppgift om fastighetsbeteckning helt och hållet. Avseende det exekutiva försäljningsförfarandet behöver innehållet i de handlingar som upprättas i ett försäljningsärende ses över i syfte att motverka att handlingarna innehåller både uppgift om fastighetsbeteckning och personnummer. Förändringen borde i sin helhet inte medföra något större merarbete. Andra handlingar som skickas till de närmast berörda, exempelvis köpebrev måste dock även i fortsättningen innehålla personnummer och fastighetsbeteckning. Dessa handlingar kommer i övrigt att omfattas av det föreslagna sekretesskyddet och det kommer behöva göras en sekretessprövning inför ett eventuellt utlämnande. Förslaget berör konkurstillsynen i en mindre omfattning. För skuldsaneringsverksamheten finns det situationer när personnummer och fastighetsbeteckning måste anges. När en gäldenär, som ansöker om skuldsanering, också är fastighetsinnehavare finns ett sådant behov när myndigheten bedömer att gäldenären ska få bo kvar i fastigheten. Förslaget om skuldsanering ska skickas ut till samtliga borgenärer för godkännande och då måste denna omständighet kunna motiveras. I skuldsaneringssammanhang är ofta en före detta make, maka eller sambo solidariskt ansvarig för skulderna, och därmed part i ärendet, vilket medför att denne har rätt till partsinsyn. finns det inget lagkrav om att uppgift om fastighetsbeteckning faktiskt måste tas med i beslutet om inledande av skuldsanering eller i det slutliga beslutet om skuldsanering. Även om en lösning på problemet skulle vara att ta med uppgiften om fastighetsbeteckning i en sekretessbelagd bilaga till beslutet, får skuldsaneringsgäldenären inte ett fullständigt skydd om den förföljande personen också är part i ärendet och kan ha rätt till partsinsyn. Det är även oklart om ärendehanteringssystemet klarar av att bygga in en sekretessbelagd bilaga. Sammantaget bedömer mot bakgrund av att konsekvenserna inte är tillräckligt utredda vad gäller att ta in skyddade personuppgifter i en sekretessbilaga, att förslaget inte fullt ut beaktar den summariska processens behov av en effektiv handläggning. Detta gäller framför allt de mål i den summariska processen där det fastställs att betalning ska utgå ur fast egendom. I dessa mål har myndigheten behov av att ange 2017/18:145 svarandens personnummer och fastighetsbeteckningen i föreläggandet till svaranden om att yttra sig över ansökan om betalningsföreläggande, men även i utslaget. Lantmäteriet delar utredningens bedömning att det är viktigt att skyddet för personer som är hotade eller förföljda utökas men anser att förslaget endast bör genomföras om och när inför rutiner som innebär ett tekniskt fungerande sekretesskydd för hela den personkrets som omfattas av sekretesskyddet i den aktuella bestäm- melsen och av folkbokföringssekretessen. Det är endast den som har fått en sekretessmarkering som kan få ett ”tekniskt” sekretesskydd hos Detta innebär att sekretessmarkeringen inte per automatik hindrar utlämnande av uppgifter om en anhörig/närstående, trots att sekretessbestämmelsen kan omfatta uppgifter eller skydd även för denne. En sekretessmarkering fungerar som teknisk varningssignal även utanför fastighetsregistret endast om den uppgift som skyddas finns i ett datasystem som innehåller personnummer och är kopplat till En sekretessmarkering, som inte har teknisk koppling till systemet eller dokumentet där den uppgift som eventuellt omfattas av sekretess finns, fungerar endast om det finns rutiner för prövningen och omständigheter som talar för att uppgiften kan Sekretessbestämmelsen i 21 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen är tillämplig på en stor del av Lantmäteriets Fastighetsbeteckningar förekommer oftare än t.ex. uppgift om fastighetens belägenhetsadress. Utan en rutin hos som innebär att samtliga erforderliga sekretessmarkeringar antecknas och aviseras finns det en risk för att den föreslagna utökningen av sekretesskyddet inte medför ett ökat skydd i praktiken. behov av utveckling av rutiner och/eller datasystem i större utsträckning än vad utredningen verkar förutsätta. Lantmäteriet ansvarar bl.a. för fastighetsregistret, vilket omfattas av folkbokföringssekretessen. Eftersom många verksamheter inom myndigheten är integrerade i varandra finns det en gråzon när det gäller vilka uppgifter som omfattas av folkbokföringssekretessen och vilka som i stället skulle omfattas av 21 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen, om undantaget för uppgift om beteckning på fastighet- och tomträtt tas bort. någon påverkan på nuvarande rutiner och arbetssätt i den mån hanteringen bedöms avse verksamhet inom fastighetsregistret, eftersom folkbokföringssekretessen är tillämplig på sådan verksamhet. inte alla system inom myndigheten är tekniskt synkroniserade med aviseringar av sekretessmarkeringar finns alltid risk för att sekretessbelagda uppgifter lämnas ut. Även om alla system skulle vara tekniskt synkroniserade med sekretessmarkeringar förekommer inte alltid personnummer när uppgifter handlar om en fysisk person. personnummer i register eller datasystem innebär att sekretess- markeringar inte kommer att fungera som varningssignal och att skyddet därigenom inte fungerar i praktiken. uppgift utanför verksamhet som avser fastighetsregistret kan hindras endast om det finns omständigheter som talar för eventuell sekretess och en sökning sker efter eventuell förekomst av sekretessmarkering, vilket förutsätter tillgång till bl.a. personnummer. annars finnas i ett register/system som direkt eller indirekt är uppkopplat mot sekretessmarkeringar, vilket också förutsätter användning av bl.a. personnummer, eller att den enskilde har uppmärksammat myndigheten på att en uppgift omfattas av sekretess och att det av den anledningen finns en sekretessmarkering. Dessa förutsättningar finns . Det är således svårt att upprätthålla ett fullgott skydd när det gäller sekretess enligt 21 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen. Denna problematik skulle kvarstå även om förslaget genomfördes men kunna minska om sekretessmarkeringar som är ”heltäckande” fanns. Eftersom personnummer inte alltid finns i hanteringen hos myndigheten innebär det bl.a. att även med sekretessmarkeringar är det inte alltid möjligt att uppnå åsyftat skydd. Lantmäteriet anser sammanfattningsvis att även om behovet av skydd för den enskilde är stort och i de flesta fall överväger de problem som förslaget kan innebära för myndigheten så bör den avgörande frågan vara vilka effekter förslaget får för den enskilde. Syftet är att den enskilde ska få ett bättre skydd än vad som kan erhållas . Det är inte otänkbart att skyddsbehovet framstår som viktigare för den enskilde än intresset av att delta i det lokala samhället. Det torde även finnas ett intresse av att sekretessbestämmelser är möjliga att efterleva samt att uppgifter i fastighetsregistret även fortsättningsvis är så offentliga som möjligt. Skälen för regeringens bedömning: För förföljda personer finns det i 21 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen en särskild generell sekretessbestämmelse. Enligt bestämmelsen gäller sekretess, oavsett i vilket sammanhang uppgiften förekommer, för uppgift om en enskilds bostadsadress eller annan jämförbar uppgift som kan lämna upplysning om var den enskilde bor stadigvarande eller tillfälligt och för vissa kontaktuppgifter såsom telefonnummer och e-postadress samt motsvarande uppgifter om den enskildes anhöriga. Sekretessen förut- sätter att det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte utan vissa undantag. Ett sådant undantag är uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt. När motsvarande bestämmelse infördes i den numera upphävda sekretesslagen (1980:100) uttalade den dåvarande regeringen bl.a. följande (prop. 2005/06:161 s. 51). Även uppgift om fastighets- beteckning kan avslöja var den enskilde bor. Enligt folkbokföringslagen ska den enskilde folkbokföras på den fastighet där den enskilde är att anse som bosatt. Detta gäller oavsett om personen äger fastigheten eller inte. Dessa uppgifter omfattas dock av folkbokföringssekretessen om den enskilde är utsatt för personförföljelse. Fastighetsbeteckningen framgår inte heller av personbevis. I de fall en person är lagfaren ägare till den fastighet på vilken personen bor finns uppgift om fastighetsbeteckningen och adressen till fastigheten exempelvis hos lantmäterimyndigheterna och inskrivningsmyndigheterna. Namnet på en lagfaren ägare till en fastighet kan sekretessbeläggas i lantmäterimyndigheternas och inskrivningsmyndigheternas informationssystem. Eftersom namnet på en förföljd person kan sekretessbeläggas behöver inte uppgift om fastighets- beteckningen sekretessbeläggas i de verksamheterna för att det ska kunna hemlighållas var den enskilde bor. I andra sammanhang kan dock uppgift om såväl fastighetsbeteckningen som den lagfarne ägarens namn sakna 2017/18:145 sekretesskydd. Regeringen ansåg att det var viktigt att skapa klarhet i frågan i vilken utsträckning uppgift om fastighetsbeteckning omfattas av Eftersom en uppgift om fastighetsbeteckning kan avslöja var den enskilde bor ansåg regeringen att en fastighetsbeteckning i princip är att jämställa med en adressuppgift och att motsvarande resonemang kan föras om tomträttsbeteckningar. att det kan finnas många fall då en sådan uppgift är offentlig enligt rådande reglering och där den bör vara det även fortsättningsvis, exempelvis i mål om bättre rätt till fastighet. Regeringen ansåg att det var svårt att på beredningsunderlaget avgöra i vilka fall det kan finnas skäl att låta en beteckning på fastighet eller tomträtt omfattas av För att undvika att bestämmelsen gavs ett alltför vitt tillämpningsområde gjordes därför ett undantag för Om en uppgift om fastighets- eller tomträttsbeteckning är avslöjande och därmed känslig beror på i vilket sammanhang den förekommer. sådan uppgift är enbart avslöjande när den förekommer i ett sammanhang där den kan kopplas ihop med ett namn eller personnummer. Förekommer fastighetsbeteckningen ensamt är uppgiften inte känslig och även med ett slopande av undantaget skulle något hinder inte finnas mot att redovisa beteckningarna. Utredningen har föreslagit att undantaget ska tas bort. dragits är att uppgifterna i stor utsträckning redan omfattas av olika sekretessbestämmelser och att många myndigheter har att förhålla sig till möjligheten att en sådan uppgift omfattas av sekretess i Det borde därför finnas rutiner för exempelvis hanteringen av sekretessbelagda uppgifter i beslut. och Lantmäteriets remissvar får dock förslaget stora konsekvenser på respektive myndighets verksamhet, trots att det enligt utredningen torde vara ett mycket begränsat antal personer med skyddad folkbokföring som bor på en egen fastighet och att förslaget således kan antas beröra ett fåtal personer. En utvidgning av sekretessen innebär en begränsning av offentligheten och en intresseavvägning måste därför göras. påpekat finns det ett betydande insynsintresse när det gäller exekutiva verksamhet och inskränkningar i offentligheten bör endast göras när det finns starka skäl för det. Det går att notera konsekvenser i flertalet av verksamheter, framförallt inom skuldsaneringen och den summariska processen där det i vissa fall finns ett tydligt behov av att ange både svarandens personnummer och fastighetsbeteckning. tveksamt om utredningens förslag att använda en bilaga för sekretessbelagda uppgifter ger en tillfredsställande lösning och ett I ljuset av remissvar framstår det inte som klarlagt att utredningens förslag tar hänsyn till de problem som uppstår i verksamheten. Utredningen menar att för Lantmäteriets verksamhet får en ändring endast begränsade konsekvenser då fastighetsregistret omfattas av folkbokföringssekretessen och således inte kommer beröras av en ändring i 21 kap. 3 § offentlighets- och beteckningar förekommer dock även i Lantmäteriet där bestämmelsen skulle vara tillämplig och som kan Prop. 2017/18:145 beröras. Lantmäteriets synpunkter synes dock främst ta sikte på en generell problematik för verksamheten att hantera sekretessprövningar i förhållande till såväl 22 kap. 1 § som 21 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen. Det går inte att bortse från att vad som förts fram tyder på att det krävs en djupare utvärdering av förslagets konsekvenser och effekter. Det kvarstår frågor om i vilken omfattning beteckningarna kan sekretessbeläggas, detta särskilt i förhållande till Kronofogde- myndighetens verksamhet. Det är även nödvändigt att belysa om åtgärden kan bedömas som behövlig och proportionerlig med hänsyn till den som åtgärden medför avseende ett starkare skydd för den enskilde. Sammanfattningsvis saknas en djupare konsekvensanalys av förslaget. Regeringen anser därför att det saknas förutsättningar att nu gå vidare med detta förslag. 4.4.3Stark sekretess för personer med skyddad folkbokföring Regeringens förslag: En ny sekretessbestämmelse införs som ska gälla i mål eller ärende vid domstol eller annan myndighet om en part har skyddad folkbokföring för uppgift som lämnar eller tillsammans med andra uppgifter i målet eller ärendet bidrar till upplysning om var den parten bor stadigvarande eller tillfälligt, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men. Sekretessen ska inte omfatta uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt. Den nya bestämmelsen ska inte tillämpas om någon annan sekretessbestämmelse som ger ett starkare skydd för uppgiften är tillämplig hos myndigheten. Utan hinder av sekretess ska uppgiften kunna lämnas till en förvaltare i den enskildes konkurs. Sekretessen hindrar inte heller att uppgift om en enskild lämnas mellan och Säkerhetspolisen, om den mottagande myndigheten behöver uppgiften i sin brottsbekämpande verksamhet. För uppgift i en allmän handling ska sekretessen gälla i högst . Den tystnadsplikt som följer av sekretessen ska inskränka