prop · H60331 · 2018-12-18 00:00:00 — redovisade 2008 uppskattade kostnader för utrullning enligt fordonsstrategin (med och utan statlig subvention), enligt infrastrukturstrategin samt alternativet ingen utrullning av ERTMS.154 Att olika fordonsstrategier prövades innebär att operatörernas förutsättningar vägdes in i planeringen, om än på en övergripande nivå. Stort fokus har legat på val mellan infrastruktur- och fordonsstrategin genom stora delar av planeringsprocessen, som infrastrukturstrategin inte har framstått som fördelaktig. Vidare fanns här även jämförelsealternativet att behålla ATC, trots att detta inte är i enlighet med järnvägslagen. Tidsaspekten i den svenska reinvesteringsplanen utreddes inte närmare. Swedish ERTMS Implementation Plan. 2007, s. 9. PM Kommentar till ND:s uppdrag om kostnadsutveckling för etablering av ERTMS. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N lämnade rapporten ”ERTMS – nuläge och viktiga vägval” till regeringen. Regeringen gav i uppdrag till att ta ett helhetsansvar för det fortsatta ERTMS-införandet. Uppdraget gav inte någon specifik vägledning när det gäller hur den samhällsekonomiska lönsamheten i ERTMS-införandet skulle utvärderas och vilka alternativ som skulle testas. I uppdraget ingick att •planera införandet av ERTMS i samråd med branschen •identifiera alla frågeställningar och processer som påverkar genomförandet •bedöma vilka frågeställningar och processer som själva kan driva på EU-nivå och vilka som bör drivas av annan myndighet eller organisation •presentera en plan för införandet av ERTMS (senare framflyttat till , i samband med inlämnande av förslag till nationell plan) •redogöra för kostnader för ombordutrustning och lämna förslag på hur dessa ska finansieras •redovisa kostnader för hela införandet samt redogöra för nyttan för infrastrukturhållare och användare av järnvägen. I den nya svenska införandeplanen lyfte fram de europeiska direktiven för driftskompatibilitet samt den befintliga signalanläggningens begränsade livslängd som motiv för införandet. I planen fanns en redogörelse av samhällsekonomiska effekter av ERTMS-införandet. Kalkylen bygger även här på en jämförelse mellan att införa ERTMS och att behålla ATC trots att ATC- alternativet inte är i enlighet med järnvägslagen och överenskommelser med andra EU-länder.155 De samhällsekonomiska nyttorna av investeringen i utredningsalternativet beräknades uppgå till (främst förkortade restider till följd av ökad kapacitet, se avsnitt 4.3), att jämföra med den uppskattade totalkostnaden på . kan konstatera att ändå har haft prioriteringen mellan EU:s utpekade införandetakt och det svenska reinvesteringsbehovet som en grundförutsättning i arbetet med svenska ERTMS-planer och nationella transportplaner. Men den inriktningen fick inte tillräckligt genomslag i de samhällsekonomiska analyserna, vilket innebär att alternativa lösningar för att uppnå hög effektivitet i införandet inte prövades i tillräcklig utsträckning. Sådana samhällsekonomiska analyser hade kunnat inkludera olika alternativ för utrullningstakt, turordning, hur stora delar som ska reinvesteras och konverteras och liknande faktorer som påverkar vad som ger den lägsta livscykelkostnaden. ser även en risk för att den felaktiga ”investeringslogiken” skapade incitament att visa på ett stort mervärde av ERTMS- Förslag till plan för Införande av ERTMS i . R I K S R E V I S I O N E N N Y T T S I G N A L S Y S T E M F Ö R J Ä R N V Ä G E N – E F F E K T I V I T E T E N I I N F Ö R A N D E T A V E R T M S Detta kan ha bidragit till de kraftigt överskattade nyttorna av kapacitetshöjningar i förhållande till ATC-systemet som kommunicerades . 5.3.2Effektbedömning 2017 av olika införandetakt saknade meningsfulla alternativ tog fram en ny samhällsekonomisk kalkyl där förutsättningarna för och logiken bakom de alternativ som prövas var dramatiskt förändrade jämfört med den förra . Här gjordes en kalkyl där samhällsekonomiska effekter av alternativa tidsplaner för ERTMS- införandet testades. I kalkylen är endast en nytta på inkluderad i utredningsalternativet, jämfört med den uppskattade totalkostnaden på 30,2 miljarder kronor.156 Skillnader i kostnaderna för införandet har betydligt större påverkan på utfallet för de olika scenarierna än skillnader i nyttoeffekter. I analysen förutsätts att signalanläggningen behöver reinvesteras enligt en given tidsplan på grund av anläggningens skick, medan tidpunkten för när ERTMS som system ska börja användas i den moderniserade anläggningen är det som skiljer sig mellan alternativen. I alternativen med uppskjutet införande av ERTMS sker reinvesteringar i anläggningen enligt den givna tidsplanen, men initialt med ett modernt ATC-system som konverteras till ERTMS vid en senare tidpunkt.157 kom fram till att ett tidigt införande av ERTMS, som är samordnad med den givna reinvesteringstakten, ger lägre kostnader i infrastrukturen, medan ett senarelagt införande ger upphov till merkostnader för konverteringen. De lägre infrastrukturkostnaderna motiverar därför enligt kalkylen ensamt ett tidigt ERTMS-införande, men även nyttan av förbättrad driftsäkerhet tillgodoräknas. bedömer dock att jämförelsealternativen inte väger in sådana faktorer som gör att potentiellt mer effektiva strategier för införandet kan prövas. Det som saknas är alternativa strategier för att minska kostnaderna för vägen till målbilden för signalsystemet. Det handlar till exempel om hur turordning och reinvesteringstakt kan utformas för att minimera reinvesteringar utanför ERTMS- planen samt tillfälliga lösningar och maximera vinster av läreffekter. Men för den här kalkylen var utrymmet att testa sådana alternativ för begränsat. Tillståndet i signalanläggningen tillsammans med EU:s tidsgränser satte i det här skedet upp förutsättningar så att planen för reinvesteringstakten bedömdes vara en fast förutsättning som inte kunde ruckas på. Därför gjordes en samhällsekonomisk analys där reinvesteringen i anläggningen sker på samma sätt, enligt gällande tidsplan, i samtliga alternativ men där konverteringen från ATC till ERTMS senareläggs i jämförelsealternativen. Detta medför en kostnad för konverteringen som växer ju längre fram den ska genomföras. Införandetakt av ERTMS-systemet. 157Det fanns önskemål från branschföreningen om att utreda olika införandetakt. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bedömer därmed att alternativa lösningar för en reinvesteringsplan inte har prövats tillräckligt då det fortfarande var mer meningsfullt. Reinvesteringar i signalanläggningen kommer att krävas , oavsett när själva bytet av signalsystem genomförs. För varje tillfälle som en reinvestering genomförs med moderniserad ATC uppstår stora merkostnader för konverteringen till ERTMS i ett senare skede. har uppskattat kostnaden till av den ursprungliga reinvesteringskostnaden. Det beror på de omfattande förändringar i anläggningen som behöver genomföras på grund av att fysiska komponenter i ERTMS- och ATC-systemen skiljer sig åt.158 Ett annat alternativ är att genomföra tillfälliga reinvesteringar med äldre ATC- utrustning, men då handlar det om mer kortsiktiga lösningar. Vad som krävs för ett effektivt införande av ERTMS i är en plan som utgår från behovet av reinvestering och samordnar det med EU:s krav, på ett sätt som ger tillräckliga förutsättningar för tågoperatörerna att anpassa sin verksamhet efter tidsplanen. är förutsättningarna sådana att handlingsutrymmet för att pröva alternativa lösningar har blivit begränsat på grund av den befintliga anläggningens status och på grund av styrningen från . kan konstatera att har haft en svår uppgift i ERTMS- införandet. Utvecklingsarbetet visade sig vara betydligt mer tids- och resurskrävande än förväntat. Även i andra europeiska länder har komplexiteten i uppgiften underskattats, vilket till exempel är en av förklaringarna till det uppskjutna införandet i . Till detta kommer att besluten på EU-nivå och den svenska tidsplanen har förändrats under projektets gång. Sammantaget har inte planeringen bedrivits så att den ger tillräckliga förutsättningar att omhänderta reinvesteringsbehovet i signalanläggningen på ett effektivt sätt. Införandetakt av ERTMS-systemet. 2017; Möte med , . R I K S R E V I S I O N E N N Y T T S I G N A L S Y S T E M F Ö R J Ä R N V Ä G E N – E F F E K T I V I T E T E N I I N F Ö R A N D E T A V E R T M S 1995/96:220, Lag om statsbudgeten, bet. 1996/97:KU3, rskr. 1996/97:27 Prop. 2003/04:123 Järnvägslag, bet. 2003/04:TU14, rskr. 2008/09:35 Framtidens resor och transporter, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:93 Mål för framtidens resor och transporter, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2016/17 Infrastruktur för framtiden, bet 2016/17:TU4, rskr. Swedish ERTMS implementation plan. Implementation Plan – Regarding obligations concerning fulfilment of TSI-CCS (2016/919/EU). Framtidsplan för järnvägen. Del 1 Åtgärder på nationell nivå 2004–2015. Nationell plan för transportsystemet 2010–2021. Underhålls- och reinvesteringsbehov signalställverk. ERTMS i – Nuläge och viktiga vägval. Förslag till plan för införande av ERTMS i . ERTMS – Alternativ för finansiering av ombordutrustning. Nationell plan för transportsystemet 2014–2025. Införandeplan för ERTMS. Förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029. Införandetakt av ERTMS-systemet – Effektbedömning och samhällsekonomisk analys. Granskning av byggstartsförslag . Ett gemensamt europeiskt trafikstyrningssystem för järnväg: kommer det politiska beslutet någonsin att bli verklighet? Version egnet til offentliggørelse. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Kommentar till ND:s uppdrag om kostnadsutveckling för etablering av ERTMS. ERTMS med och för införande av ERTMS. Fullständig osäkerhetsanalys enligt Successivprincipen, TDOK 2011:185 version 3.0. Samhällsekonomiska effekter av ERTMS. , beslut /17038. ERTMS val av system för lågtrafikerade banor. , minnesanteckningar från ERTMS samrådsgrupp , dok nr ERTMS15-065. Uppgifter om trafikering på det svenska järnvägsnätet från . Material från , presentation av ERTMS. Material från , driftsäkerhet. (a). Material från , organisation och processer. (b). Material från , . (a). Material från , kostnadskalkyler. (b). Material från , reinvesteringsbehov. (c). Material från , svar om avtal och kostnader. Material från , svar om kostnader för ERTMS-utrullning. Material från , svar om kostnader för ERTMS-utveckling. Material från , återstående frågor kopplade till kalkyler. Material från , förteckning utvecklingskostnader, ÄTA. Material från t, syfte och effekter. Material från , terminologi ytteranläggning. Material från , ny tidsplan för införandet. Material från företrädare för Norrtåg. Regeringens skrivelse 2010/11:139. granskning av kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar. R I K S R E V I S I O N E N N Y T T S I G N A L S Y S T E M F Ö R J Ä R N V Ä G E N – E F F E K T I V I T E T E N I I N F Ö R A N D E T A V E R T M S Transport-, Bygningsog . Forligskreds bakker op om ny strategi for Signalprogrammet. Besökt . signalprogrammet. Transport-, Bygningsog . Materiale fra møde om Signalprogrammet. Besökt ; Deloitte. Version egnet til offentliggørelse. Råd till dig som ska installera ERTMS ombordsystem, från 2015-04-09. Besökt . transportsystemet/Trafikstyrningssystemet-ERTMS/Ombordsystem/Rad-till-dig- som-ska-installera-ERTMS-ombordsystem/. Möte med företrädare för , . Möte med ERTMS-projekt, , samhällsekonomiska bedömningar. Möte med ERTMS-projekt, , driftsäkerhet. Möte med ERTMS-projekt , erfarenheter från pilotbanor. Möte med ERTMS-projekt, , mer om driftsäkerhet. Möte med ERTMS-projekt , kostnadsuppskattningar. Möte med ERTMS-projekt , reinvesteringsbehov. Möte med ERTMS-projekt, , avtal. Möte med ERTMS-projekt, , systemutveckling och avtal. Möte med ERTMS-projekt, , kostnadskalkyler. Möte med ERTMS-projekt , effekter och reinvestering. Möte med Verksamhetsområde Planering, . Telefonmöte med Transportstyrelsen . Möte med företrädare för branschföreningen . Möte med företrädare för Norrtåg, . 68 R I K S R E V I S I O N E N NYTT SIGNALSYSTEM FÖR JÄRNVÄGEN – EFFEKTIVITETEN I INFÖRANDET AV ERTMS har granskat regeringens och planering och införande av det EU-gemensamma signalsystemet för järnvägen, ERTMS (). Det är ett led i att uppnå gränsöverskridande trafik på järnvägen inom unionen. Införandet ska samordnas med en reinvestering i den nuvarande, föråldrade signalanläggningen. Syftet med granskningen är att bedöma effektiviteten i planeringen och i införandet av ERTMS i . bedömer att uppskattning av kostnaden för att införa ERTMS på det svenska järnvägsnätet i huvudsak är välgrundad. Däremot har kostnaden för att utveckla den svenska tillämpningen av ERTMS-systemet nästan tredubblats . ser även en risk för ytterligare fördyringar. De positiva effekterna av ERTMS var tidigare kraftigt överskattade, men senaste effektbedömning är mer välgrundad och bygger på tillräckliga underlag. har inte undersökt alternativa lösningar till den valda planen för att kunna säkerställa att reinvesteringen i signalanläggningen genomförs samhällsekonomiskt effektivt. utredningar har enligt bedömning haft ett felaktigt fokus. Det kan dessutom komma att krävas omfattande reinvesteringsåtgärder i den nuvarande signalanläggningen som inte kan samordnas med ERTMS-införandet, vilket riskerar att leda till ökade kostnader. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , , , , , , Hellmark , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2018/19:31 om nytt signalsystem för järnvägen