prop · H503139 · 2018-03-20 00:00:00 — Antalet domar under övervakning fortsatte att minska och även dessa år avslutades rekordmånga övervakningar (3 2017 och 2 2016, att jämföra med 1 2015), däribland flera komplicerade domar. Antalet nya mål uppgick till 1 352 och till 1 331. hade antalet pågående mål sjunkit till under 10 000 sedan reformprocessen inleddes , och gick antalet ner ytterligare, till 7 582. Även antalet mål som visar på strukturella eller systematiska problem har gått ner från 1 555 (2015) till 1 493 (2016) och 1 378 (2017). Dessutom har ökningen av antalet domar under övervakning med en väntetid avstannat. En av förklaringarna är den effektivisering av ministerkommitténs arbetsmetoder för övervakningen som alltjämt pågår. Exempelvis uppmanades medlemsstaterna och för verkställande av domar under att se över vilka övervakningar som skulle kunna avslutas. Detta arbete har börjat visa resultat. Det kan också noteras att ministerkommittén numera behandlar fler mål . Ett antal utmaningar kvarstår dock, bland dessa arbetet med stora och komplexa strukturella problem. Den större delen av domarna under övervakning är av rent rutinmässig karaktär och föranleder enbart skriftväxling mellan svarandestat och sekretariatets avdelning för verkställande av domar. Ett antal domar tas upp till debatt i ministerkommittén. De domar som har ägnats särskild uppmärksamhet av ministerkommittén rör bland annat åtgärder vidtagna av säkerhetsstyrkor, undermåliga förhållanden i fängelser och på anstalter, lagstridiga frihetsberövanden samt bristande verkställighet av nationella domstolars avgöranden. Intressanta mål i urval En dom som särskilt uppmärksammats av ministerkommittén är Ilgar Mammadov mot , som meddelades (se avsnitt 6.2). 2017/18:139 Ett principiellt viktigt mål är Oao Neftyanaya Kompaniya Yukos mot som bland annat handlar om kränkningar av rättssäkerhetsgarantier i samband med företaget konkurs. Enligt domen ska betala nästan till Yukos före detta aktieägare. hänfördes domen till ryska som bedömde att Yukosdomen inte kunde verkställas i eftersom den stred mot konstitutionen. har emellertid i sina beslut understrukit den ovillkorliga skyldigheten för medlemsstater att följa domar. Målgruppen Yuriy Nikolayevich och mot , om bristande verkställighet av nationella avgöranden, har varit återkommande på dagordningen. Målgruppen blev än mer aktuell efter domen i målet Burmych mot (se ovan). Även övervakningen av den mellanstatliga domen mot har fortsatt (se avsnitt 6.11.4). Vissa steg har emellertid tagits mot verkställighet av den brittiska gruppen domar mot om avsaknad av rösträtt för fängelsedömda. Målgruppen har varit under ministerkommitténs övervakning på grund av motstånd i det brittiska parlamentet mot nödvändiga lagändringar. lade emellertid fram ett administrativt åtgärdspaket enligt vilket vissa kategorier av fängelsedömda skulle få rätt att rösta. noterade detta med tillfredställelse och uppmanade att genomföra de föreslagna åtgärderna möjligt. Inga domar mot har vållat några problem i ministerkommittén ur verkställighetssynpunkt . 5.1.2 kommissarie för mänskliga rättigheter Letten tillträdde sitt sexårsmandat som kommissarie för mänskliga rättigheter (MR-kommissarie). Muižnieks är den tredje innehavaren sedan posten instiftades 1999. företrädare var svensken som var MR-kommissarie Hans efterträdare blir bosniskan , som blir den första kvinnan i tjänsten. Hon inleder sin mandatperiod MR-kommissarien har en oberoende ställning vilket anses vara en förutsättning för genomförandet av kommissariens uppdrag. kommissariens främsta uppgift är att främja medvetenhet om och respekt för mänskliga rättigheter i 47 medlemsstater. innebär att i arbetet bistå organisationens medlemsstater i genomförandet av standarder för mänskliga rättigheter, främja utbildning i och om de mänskliga rättigheterna, identifiera eventuella brister i lag och praxis avseende mänskliga rättigheter, underlätta verksamheten hos nationella ombudsmän samt ge råd och information om skyddet av de mänskliga rättigheterna i hela regionen. intervenera som tredje part i mål vid . institutioner utanför är viktigt för uppdraget och äger rum med EU, FN och (). Regelbundna landsbesök i medlemsstaterna utgör kärnan i MR- kommissariens verksamhet. MR-kommissarien utgår inför sina landsbesök från öppna källor och granskningsrapporter som avges av övriga övervakningsorgan. Den 2–besökte MR- kommissarien , som blev ett av de sista länder Muižnieks besökte under sin mandatperiod. Under besöket fokuserade han framför allt på hur arbetar med frågor som mänskliga rättigheter för migranter, asylsökande och flyktingar samt mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Rapporten samt MR-kommissariens rekommendationer från besöket publiceras . I sin årsrapport konstaterar MR-kommissarien att situationen för de mänskliga rättigheterna i fortsatt har försämrats. Han uppmanar stater att arbeta proaktivt med det systematiska genomförandet av deras skyldigheter enligt internationella mänskliga rättighetsinstrument. I årsrapporterna ges en överblick över de landsbesök (inklusive i ) som genomförts samt över de tematiska aktiviteter som kommissarien engagerat sig i. Bland dessa kan nämnas flyktingars och migranters rättigheter, där kommissarien bland annat uppmanat stater att lyfta restriktionerna kring familjeåterförening. Andra exempel är hbtq-rättigheter där kommissarien noterade den positiva trenden att juridiskt erkänna samkönade äktenskap runt om i och betonade att det är ett viktigt steg i arbetet mot diskrimineringen av samkönade par. Han har även påpekat staters skyldighet att agera för att stoppa onödig kirurgi på unga intersexuella personer utan deras tillstånd och uttryckt oro över det krympande utrymmet för MR- försvarare. Bland andra frågor kommissarien fokuserat på kan bland annat yttrande- och mediefrihet samt jämställdhet och kvinnors åtnjutande av mänskliga rättigheter nämnas. 5.1.3 Romers möjligheter att åtnjuta sina mänskliga rättigheter inrättades det av delvis finansierade European (Eriac). Det övergripande syftet med institutet är att bidra till arbetet mot antiziganism och diskriminering av romer, bl.a. genom att bidra med underlag till och dess medlemsstater när det gäller romska frågor, främja dialog mellan romer och icke-romer samt visa upp mångfalden i den romska konsten och kulturen. Eriac ska fungera som en samlingspunkt och ett resurscenter för att främja romsk kultur i olika för romska frågor som rapporterar till ministerkommitté har haft ett möte och två möten under 2017/18:139 2017. representant i expertkommittén har utnämnts till särskild rapportör inom kommittén för frågor som rör antiziganism och hatbrott mot romer. är en styrkommitté i vilken samtliga 47 medlemsstater i är representerade. medlemsstater deltar och bidrar till arbetet synliggörs organisationens arbete på jämställdhetsområdet både inom och i en jämställdhetsrådgivare som stödjer jämställdhetsarbetet i hela organisationen genom att t.ex. bedöma vilka effekter olika förslag har för Arbetet för ökad jämställdhet och en balanserad representation av kvinnor i olika sammanhang är ett arbete som uppmärksammas inom olika organ och strukturer. upp, bl. a. genom rapporter i PACE och regionala och lokala kongressen, med könsuppdelad statistik och förslag om ytterligare förbättringar. mandat inkluderar bland annat att övervaka att jämställdhetsintegrering tillämpas i , att stödja genomförandet av jämställdhetsstrategi –2017 och att verka för att fler medlemsstater ansluter sig till konventioner om förebyggande och bekämpande av våld mot kvinnor och våld i nära relationer (Istanbulkonventionen) respektive om bekämpande Istanbulkonventionen trädde i kraft och för och förhandlingar om EU:s ratifikation pågår i rådsarbetsgruppen för Jämställdhet utgjorde också ett av EU prioriterat område för samarbetet med –2017. mötet i antog jämställdhetskommissionen det utkast till ny jämställdhetsstrategi för som planeras gälla för åren 2018–2023. Strategin är tänkt att lanseras vid ett möte i konstituerades 2015 och har i uppdrag att granska de anslutna staternas genomförande av konventionen. kommer att följas upp av Grevio genom en dialog med svenska representanter i och sedan ett besök och möten med representanter från olika delar av samhället Grevio består av 10 experter. från 10 till 15 medlemmar sedan som 25:e land ratificerade finns inte någon expert från eller norra i Grevio och inte heller några män i konventionsstater, uppmanats av sekretariatet att nominera kandidater till Skr. 2017/18:139 Grevio. I olika biståndsprogram ges ökad uppmärksamhet åt program och åtgärder för att stärka kvinnors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Bland annat ges stöd inför länders anslutning till Istanbulkonventionen och därefter till genomförandet av den. Detta uppmuntras av många länder, inklusive . 5.1.5Lika rättigheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck Hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter är prioriterade av den . hade en pådrivande roll för att ta fram rekommendationen om skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsöverskridande identitet eller uttryck (CM/Rec[2010]5). Rekommendationens antagande har lett till att det har skapats en funktion inom sekretariat, till att börja med finansierad från frivilligmedel, med uppgift att ansvara för frågor som rör lika rättigheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck och genomförandet av rekommendationen. En uppföljande rapport om staternas genomförande av rekommendationen antogs 2013. Arbetet med hbtq-frågor befästes . kan sekretariatet luta sig mot finansiering över den gemensamma budgeten av funktionen för råd och stöd till medlemsstaterna. Efter utdragna förhandlingar accepterade en sådan lösning, i en internationell organisation. Uppgörelsen bekräftades i samband med antagandet av 2018–budget. Det är viktigt att rekommendationen följs upp och kommer fortsatt att följa detta arbete. arrangerade under sitt ordförandeskap ett välbesökt möte kring hbtq-personers rättigheter i , där EU:s fokalpunkter, FN-rapportören i ämnet och representanter från medlemsstater och parlamentariska församlingen deltog. Hbtq-frågor ges också specifik uppmärksamhet under det danska ordförandeskapet i ministerkommittén. antog en ny strategi för barnets rättigheter för perioden –2021. I strategin prioriteras följande fem områden: jämlika möjligheter, delaktighet för alla barn, ett liv fritt från våld, ett barnvänligt rättssystem och barnets rättigheter i den digitala För att genomföra den nya strategin har en ad hoc-kommitté inrättats i vilken bidrar med en representant. kommitténs arbete utarbetas rekommendationer för medlemsstaterna i frågor som rör bl.a. barnets rättigheter i migrationssituationer och i digitala 2017/18:139 Flera av övervakningsmekanismer liksom särskilda representant för flyktingfrågor har ägnat särskild uppmärksamhet åt ensamkommande barn och barns utsatthet i samband med flykting- och migrationskrisen. Vid ministermötet i antogs en särskild aktionsplan för skydd av barn i dessa situationer, med ett antal konkreta åtgärder att vidta –2019. tillträdde konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp, den så kallade Lanzarotekonventionen, . Därefter har inom ramen för arbete bidragit till genomförandet av konventionen i , bl.a. genom framtagandet av rapporter och rekommendationer i syfte att bättre genomföra konventionens bestämmelser. mot rasism och intolerans (Ecri) är ett oberoende övervakningsorgan som är inrättat av och som är specialiserat på frågor som rör rasism, etnisk diskriminering och intolerans. Kommissionen genomför övervakningsarbete land för land, analyserar situationen i de olika medlemsstaterna och tar fram förslag och rekommendationer för hur de identifierade problemen ska åtgärdas. Arbetet sker i cykler om 4–och ungefär 9–10 länder granskas . Inom ramen för den femte övervakningsomgången besökte Ecri . I den femte omgången ligger fokus på fyra huvudteman: lagstiftningsfrågor, våld, hets mot folkgrupp (hatbrott) och integrationsfrågor. Ecri publicerade sin femte rapport om . Ecri utfärdar även allmänna policyrekommendationer på aktuella teman som riktar sig till alla medlemsstater. Som en uppföljning av en tidigare rekommendation hölls ett möte med berörda aktörer på temat skydd för illegala migranter från diskriminering. Ecri har även uppdaterat sin rekommendation om specialiserade organ för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och intolerans på nationell nivå. har utvecklat ett långtgående skydd för nationella minoriteter, främst under ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk med dess två har ratificerat båda dessa och rapporterar periodiskt om genomförandet av konventionerna till resolutionen för den sjätte övervakningscykeln om när det gäller europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Rekommendationerna i resolutionen handlar i huvudsak om att Skr. 2017/18:139 bör stärka arbetet med utbildning i och på de nationella minoritetsspråken, utveckla arbetet med tvåspråkig undervisning, lösa bristen på lärare i de nationella minoritetsspråken samt överväga att utsträcka metodiken med samiska språkcentrum till de övriga minoritetsspråken. publicerades den rådgivande kommitténs yttrande inom ramen för den fjärde granskningen av efterlevnad av ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter. Rekommendationerna i rapporten handlar i huvudsak om att bör förbättra genomförandet av minoritetslagen på lokal nivå och förtydliga lagstiftningen där så behövs samt introducera effektiva åtgärder för att säkerställa att lagen följs. När det gäller utbildning rekommenderas att förbättra tillgången till undervisning i och på minoritetsspråk, att göra det mer attraktivt att bli lärare och förskollärare i minoritetsspråk samt att utarbeta ett program för förskola på minoritetsspråk. Vidare rekommenderas att förbättra och formalisera det samiska folkets möjligheter till deltagande i beslutsprocesser på alla nivåer och att säkerställa att det samiska folket kan bibehålla och utveckla sin kultur när beslut fattas i fråga om områden som traditionellt bebos av samer. 5.1.9Rättigheter för personer med funktionsnedsättning gav expertkommittén för rättigheter för personer med funktionsnedsättning stöd åt genomförandet av sektorsövergripande program och främjandet av strategier inom funktionshindersområdet. Som underlag inför fortsatta arbete inom funktionshindersområdet har en utvärdering genomförts av effekterna av handlingsplan för funktionshindersområdet för åren 2006– 2015. Utvärderingen visade att arbetet för många medlemsstaters del handlar om att konsolidera och förbättra genomförandet av de rättigheter som redan finns. har aktivt deltagit i framtagandet av nya funktionshindersstrategi som löper över åren 2017–2023: Human Rights: A reality for all. Strategin antogs av ministerkommittén . Beslutet följdes av en lanseringskonferens i . Konferensen vände sig till samtliga medlemsstater, experter och civilsamhällets organisationer. Strategin lyfter fem rättighetsbaserade områden som är särskilt prioriterade: jämlikhet och icke-diskriminering, ökad kännedom, tillgänglighet, likhet inför lagen och skydd från utsatthet, våld och övergrepp. Syftet med strategin är att stödja både medlemsstaterna och funktioner i genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning inom ramen för tre grundpelare och genom stöd till nationell lagstiftning och andra strukturella förändringar. 2017/18:139 5.1.10 Yttrande- och mediefrihet Inom ägnas yttrande- och mediefrihet en stor uppmärksamhet i många organ och strukturer. arbete inom sektorn för yttrande- och mediefrihet inriktas på att främja yttrandefriheten, fria medier, mediemångfald och ett fritt informationsflöde. Standarder utarbetas och olika aktiviteter genomförs för att öka respekten för artiklarna 8 och 10 i och för att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna. Särskilt fokuserar arbetet på frågor om journalisters säkerhet, mediepluralism, tillgång till information och yttrandefrihet på nätet. fortsätter att uppmärksamma de inskränkningar och begränsningar av yttrande- och mediefriheten som sker i många länder. Detta är ett återkommande tema för inlägg vid ministerkommitténs möten. plattform för skydd för journalister har blivit en alltmer etablerad och uppskattad struktur och allt fler oberoende organisationer har anslutit sig till den. Den uppmärksammar enskilda ärenden där journalister drabbats eller förhindrats i sin verksamhet. Plattformen står i dialog med berörda länder för att se till att skyddet för journalister förbättras och att förklaringar lämnas eller utredningar tas vidare i ärendena. Ett viktigt förberedande arbete sker i styrkommittén för medie- och informationssamhället (CDMSI). Mandatet för CDMSI omfattar även ett ansvar för uppföljning av strategin för internets styrning. Ett särskilt fokus ska läggas på rätten till yttrandefrihet på internet och rätten att meddela och ta emot information oberoende av gränser. Genom CDMSI ska följa de snabba förändringarna inom medie- och informationssamhället och täcka alla dimensioner av det nya mediebegrepp som ministerkommittén antog i rekommendationen CM/Rec[2011]7. och har två expertgrupper arbetat med rekommendationer till ministerkommittén. MSI-MED (on Media Pluralism and Transparency of Media Ownership) har arbetat med frågan om mediepluralism och transparens när det gäller medieägarskap. Rekommendationerna syftar till att motverka koncentration bland mediebolag och till att göra det tydligt vem som är avsändare av exempelvis nyheter. Dokumentet, som förhandlades fram beräknas kunna antas . MSI-NET (on Internet Intermediaries) har arbetat med en rekommendation om mellanhänder på internet (Internet Intermediaries). Ordet mellanhänder avser allt från tjänsteleverantörer till sociala medieplattformar och sökmotorer. Den generella idén med rekommendationen är att garantera dessa mellanhänder frihet från statlig påverkan men med möjligheten att ställa krav på att nationella lagar och internationella mänskliga rättigheter även gäller på t.ex. sociala medier. Rekommendationerna har lett till omfattande debatt i CDMSI och även till en diskussion om relationen mellan Europeiska kommissionen och när det gäller kompetens på området. Förhandlingarna beräknas fortgå . arrangerade ett lunchseminarium med anledning Skr. 2017/18:139 av 250-årsjubileumet för svenska tryckfrihetsförordningen och offentlighetsprincipen. Fokus låg framför allt på vikten av transparens och yttrandefrihet för utvecklingen av demokratiska samhällen och de utmaningar som vi står inför . 5.2Ett utökat samarbete om tekniskt bistånd, demokrati- och rättsfrågor 5.2.1Europarådets tekniska bistånd och fältverksamhet tekniska bistånd och samarbete med medlemsstater och angränsande länder har vuxit kraftigt i betydelse och omfattning under generalsekreterare tid i tjänsten. har flera reformer genomförts och alltjämt pågår en strävan mot en ökad decentralisering inom detta område. har EU:s och medlemsstaternas frivilliga bidrag till ökat . uppgick frivilliga bidrag till till totalt och till . Endast mindre delar av detta bistånd genomförs med medel från den ordinarie budgeten. Reformarbetet i medlemsstaterna har även lett till en översyn av externa närvaro med fler fältkontor liksom mindre sambandskontor i , , , (bistånd för att motverka cyberbrott) och . De största kontoren finns i , , och . Fältkontor eller programkontor finns även i , , , , , , , , , och . Ett informationskontor finns i . Antalet anställda i fält har ökat till runt 300 personer. Inom sekretariatet är det direktoratet för program (Office of the Directorate General of Programmes, ODGP) som håller ihop och svarar för utvecklingen av förstärkta biståndsverksamhet, fältkontoren och kontakterna med givare. använder sig ODGP av en mer strategisk metodologi för biståndsverksamheten och introducerades en ny databas för projekthantering. Detta har lett till en bättre och mer strömlinjeformad planering, implementering och uppföljning av projekt och handlingsplaner. För de flesta länder finns fleråriga projekt- och handlingsplaner som presenterats av medlemsstaterna och antas av ministerkommittén. Detta gäller för , , , , , , och samt för icke-medlemsländerna , , , , , samt och Kosovo. En del länder, främst , , och har dock inte samtyckt till att sådana mer sammanhållna handlings- eller projektplaner presenteras och diskuteras av övriga medlemsstater. De projekt, inte sällan av en omfattande natur, som 2017/18:139 bedriver i dessa länder presenteras dock på respektive fältkontors webbplats. Den metodologi som används inom biståndsverksamhet och tekniska samarbete går ut på ett samspel mellan olika verksamhetsgrenar i utformningen av biståndet. Det påverkar mottagarlandet till att uppnå en förbättrad lagstiftning och genomförande av konventionssystem, främst inom kärnområdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Medlemsstater, inklusive , välkomnar den utökade biståndsverksamheten och ser gärna en fortsatt decentralisering för att bistå länder med deras anslutning till och genomförande av omfattande konventionssystem. Sida har haft ett relativt omfattande samarbete med , initialt genom ett bilateralt stöd till . har Sida ett ramavtal med som omfattar samarbeten i , , , , och . , som är giltigt fram till slutet av 2018, förutser främst icke öronmärkt stöd till genomförande av de handlingsplaner som utvecklats för de flesta av de berörda länderna. Sida har avsatt inom ramen för avtalet. En övervägande del av dessa medel har tillgängliggjorts för genomförande av handlingsplanen i . Sidas långsiktiga samarbete med har varit instrumentellt för att stärka strategiska samarbete med länderna inom EU:s östliga partnerskap. Det har bidragit till en mer programbaserad ansats och till att stärka institutionella kapacitet. Samarbete med ligger väl i linje med den svenska resultatstrategin för reformsamarbete med , och (2014–2020) där stärkt demokrati, ökad respekt för mänskliga rättigheter och en mer utvecklad rättsstat är ett viktigt resultatområde. verksamhet i de berörda länderna kompletterar och stärker andra svenska insatser. Demokratifrågor är ett av tre kärnområden. här inriktad på åtgärder för att stärka det demokratiska styrelseskicket på alla nivåer, stöd för politisk pluralism och ökad delaktighet från medborgares och civilsamhällets sida. bidrag inom detta område. Härunder faller även verksamheten inom den parlamentariska församlingen, den lokala och regionala kongressen, långtgående ungdomsverksamhet och stöd för utbildningsinsatser med fokus på demokratisk utbildning. inom ramen för nord-sydcenter i och olika samarbetsavtal inom kultur-, film- och mediesektorn hör till detta område. Åtgärder för att stärka förtroendet för demokratiska institutioner och öka medborgarnas engagemang har varit ett viktigt tema . Ämnet för generalsekretarere Jaglands fjärde årsberättelse var ”State of Democracy, human rights and rule of law - Populism – How strong are Europe’s checks and balances”. diskuterade hur den demokratiska säkerheten kan stärkas i . antog ministerkommittén nya riktlinjer för medborgerligt deltagande, och samtliga medlemsstater uppmanas att genomföra riktlinjerna i en bred bemärkelse. Rekommendationerna hade tagits fram av för demokrati och demokratisk styrning. Syftet med riktlinjerna är att stärka och underlätta för individer, icke-statliga organisationer och civilsamhället i stort att delta i demokratiska beslutsprocesser vid sidan av valen. Vikten av civilsamhällets funktion som röstbärare, som stöd till och granskare av statlig verksamhet samt dess insatser för att bygga ett mångsidigt och livskraftigt samhälle betonas.