prop · H503164 · 2018-03-20 00:00:00 — Förslagen bedöms få positiva konsekvenser för jämställdhet och integration. Förslagen bedöms även innebära ett stärkt förverkligande av barns rättigheter enligt . strategin kommer att leda till att fler barn och unga med olika bakgrund kommer att introduceras till verksamheten inom den kommunala Prop. 2017/18:164 och även få möjlighet att delta i undervisningen. mycket som kan hindra barn och ungas intresse för att delta i och deras möjligheter att göra det; föräldrarnas bakgrund är en av dem. En nationell satsning på att utveckla uppmärksammar barns och ungas lika rätt att ta del av dess utbud, oavsett bakgrund eller andra förutsättningar. Statligt stöd för utveckling av den kommunala ska bidra till att hinder för deltagande undanröjs bl.a. genom att val av kurser inte styrs av kön eller förutfattade uppfattningar om könsbestämda mönster. Funktionsnedsättning eller familjens ekonomiska situation bör inte heller vara hinder för att delta. Genom ett nationellt kulturskolecenter kan goda exempel på området spridas och särskilda utbildningsinsatser genomföras för att uppmärksamma och öka kunskapen på jämställdhetsområdet vilket regeringen bedömer kommer att leda till en mer jämställd kulturskola. Sammanfattning av betänkandet En inkluderande kulturskola på egen grund (SOU 2016:69) Juridisk ram önskvärd men inte genomförbar Utredningen bedömer att en juridisk ram i form av en kulturskolelag vore mest verkningsfullt som grund för att tydliggöra nationella intresse. Mot bakgrund av de ekonomiska konsekvenser som den så kallade finansieringsprincipen föranleder bedömer utredningen att det inte är görligt att överlämna ett lagförslag till regeringen. En helstatligt finansierad kulturskola ser inte utredningen som ett mål i sig, vilket är konsekvensen av en strikt tillämpning av den nämnda principen, utan det är en i lag reglerad kulturskola som bedöms vara angeläget. I stället föreslår utredningen nationella mål som vägledande för den kommunala och ett antal sammanlänkade förslag. bör en utvärdering genomföras för att ta reda på vilken verkan förslagen har haft på barns och ungas tillgång till en inkluderande kulturskola på egen grund. Om utvärderingens resultat visar att tillgång till en sådan kulturskola fortsatt saknas och om det finansiella läget så tillåter, bör regeringen överväga att genom lagstiftning göra den kommunala obligatorisk. utgör, på samma sätt som övrig verksamhet, en del av samhällets välfärd. Ny infrastruktur för den kommunala musik- och Utredningen föreslår en ny infrastruktur som tar sin utgångspunkt i nationella mål för samt ett antal sammanhängande förslag i syfte att barn och unga i hela landet oavsett bakgrund och uppväxtmiljö kan få ökad tillgång till en inkluderande kulturskola. Att utveckla kulturskolorna till att vara mer inkluderande kommer fortsatt att vara en utmaning. Utredningen vill med dessa förslag därför slå fast att detta ansvar inte bara bör vila på kommunerna utan är av ett nationellt och regionalt intresse som fordrar ett gemensamt ansvarstagande. Många kommuner har inlett ett ambitiöst arbete med att utveckla verksamhet för att stärka dess relevans i en förändrad omvärld. Utredningen menar att genom att införa nationella mål tydliggörs en riktning för verksamheten vilket kan gynna denna pågående utveckling. Utredningen föreslår att regeringen för beslut av lägger fram följande mål för den kommunala : –ge barn och unga möjlighet att lära, utöva och uppleva konstuttryck i första hand i grupp, –bedrivas på barns och ungas fria tid, –präglas av hög kvalitet och en konstnärlig och genremässig bredd med verksamhet inom tre eller flera konstuttryck, – tillämpa en pedagogik som utgår från barnets egna erfarenheter och –ge barn och unga goda förutsättningar att ha inflytande på verksamhetens utformning och innehåll, –ha en hög andel pedagogiskt och konstnärligt utbildad personal, –verka i för verksamheten anpassade lokaler med ändamålsenlig utrustning, –aktivt verka för att kommunens barn och unga har kännedom om och ges likvärdig möjlighet att delta i dess verksamhet, och –arbeta i bred samverkan och bedriva en utåtriktad verksamhet gentemot det övriga samhället. För att följa och stödja det kommunala arbetet utifrån dessa mål föreslår utredningen att ett nationellt kulturskolecentrum inrättas med ansvar för bl.a. nationell uppföljning och statistik. Utredningen bedömer att en av kommunernas största utmaningar är att kunna möta kulturskolornas behov av kunskapsutveckling, erfarenhetsutbyte, samverkan och uppföljning. Om dessa behov inte kan tillgodoses kan verksamheten riskera att förlora sin starka position i samhället på grund av bristande relevans sett ur ett medborgarperspektiv. Utredningen föreslår att ett nationellt kulturskolecentrum ska inrättas som ett särskilt beslutsorgan inom med ansvar för nationell uppföljning, att främja erfarenhetsutbyte och samverkan, att främja kulturskolerelaterad kunskap med grundforskning och beprövad erfarenhet och att fördela statsbidrag. Utredningen föreslår att ett nationellt kulturskolecentrum ska fördela ett utvecklingsbidrag till kulturskoleverksamhet, ett tidsbegränsat verksamhetsbidrag till kulturskola och ett bidrag till verksamhet med avancerad spetskompetens. Det nationella kulturskolecentrumet är, tillsammans med de kommunala kulturskolorna och en ökad samordning på regional nivå, avsett att ingå i kedja av samverkan med kommunernas behov i främsta rummet. Det nationella kulturskolecentrumet föreslås vara den länk som på nationell nivå sluter denna kedja och bör ha i uppdrag att samla in, analysera och förmedla dessa till i första hand de kommunala kulturskolorna men även till samhället i övrigt. Bidrag till regional samordning Vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet förordning (2010:2012) föreslås tillskjutas i syfte att för samordning av kulturskoleverksamhet på regional nivå. En sådan ny inriktning av bidraget förutsätter ett tillägg i bidragets förordning om kulturskoleverksamhet som ett nytt verksamhetsområde. Det föreslagna beloppet har beräknats utifrån för vardera av landets tjugo landsting och . Kommunerna har under utredningens arbete uppvisat ett behov av en förstärkt infrastruktur med en tydlig ansvarsfördelning mellan stat, landsting och kommun, som kan bidra till ökad samverkan. Utredningen menar att en ökad regional samordning kan främja musik- och kulturskolornas utveckling väsentligt. I flera delar av landet har samverkansinitiativ tagits kommuner emellan och med den regionala nivån. För att sådan samverkan ska vara hållbar menar utredningen att strukturer med fast finansiering fordras. Andra positiva effekter som utredningen pekar på är förbättrade möjligheter till kompetensutveckling. Ett kulturskolecentrum föreslås ha en samordnande och stödjande roll i förhållande till de funktioner som landstingen väljer att inrätta. För att främja utveckling av de kommunala kulturskolorna föreslår utredningen att ett nytt statsbidrag på inrättas. Sektorn som helhet uppvisar stora variationer; ifrån de kommuner som helt saknar verksamhet till kommuner som bedriver ett systematiskt kvalitetsarbete. Enligt utredningens mening finns goda skäl för att inrätta ett statligt stimulansbidrag som kan möta den bredd av utvecklingsbehov som kommunerna har. Tre huvudområden kan sägas sammanfatta de fält där utvecklingsbehoven bedöms vara som störst, men även andra områden bör vara bidragsberättigade: breddning av konstområden, inkludering och tillgänglighet, pedagogisk utveckling. Inom dessa områden ska insatser som ökar deltagandet av barn och unga med intellektuella eller fysiska funktionsnedsättningar prioriteras. I övrigt ska de lokala behoven styra och bredden av insatser som beviljas medel bör vara stor. Fördelning och uppföljning av statsbidraget bör vara en uppgift för ett nationellt kulturskolecentrum. En kommun eller kommuner i samverkan föreslås kunna söka bidraget. Även en samordnande funktion på regional nivå bör i samverkan med kommuner kunna ansöka om utvecklingsbidrag. En förutsättning för att få del av stödet är att verksamhet ska erbjuda eller ha för avsikt att erbjuda, verksamhet inom minst tre konstområden. Tidsbegränsat verksamhetsbidrag till kulturskola Utredningen föreslår att ett tidsbegränsat verksamhetsbidrag till kulturskoleverksamhet ska inrättas på . Kommuner med liten folkmängd samt låg befolkningstäthet ska kunna rekvirera i bidrag förutsatt ett eget ekonomiskt åtagande på av sökt belopp. Det föreslagna nationella kulturskolecentrumet föreslås ansvara för att fördela bidraget. Att bedriva kulturskola är ett frivilligt åtagande som faller inom ramen för den kommunala självstyrelsen. Utredningens kartläggning visar att en viss typ av kommuner med liten befolkning och låg befolkningstäthet av strukturella skäl tenderar att ha sämre förutsättningar än andra kommuner att bedriva kulturskola. Bidraget bör därför bidra till att starta eller förstärka den pågående kulturskoleverksamheten i de kommuner som uppfyller bidragets kriterier. Bidrag till nationell spetskompetens Utredningen föreslår att ett statsbidrag till kulturskoleverksamhet med nationell spetskompetens på inrättas. Fördelning och uppföljning av statsbidraget föreslås vara en uppgift för det föreslagna nationella kulturskolecentrumet. Bidraget syftar till att ge specialintresserade ungdomar ökade möjligheter att på en avancerad nivå möta professionellt verksamma. Utredningen menar att initiativ där konstnärligt nyskapande integreras är särskilt intressant. En sådan verksamhet ska bygga på ett brett samarbete med andra relevanta aktörer och vara öppen för specialintresserade ungdomar från hela landet. Den sökande ska bidra med ett eget ekonomiskt åtagande som motsvarar det sökta bidragets storlek i syfte att uppnå ett lokalt ansvarstagande och för att göra en volymökning möjlig. Förstärkta utbildningsvägar för att uppnå en inkluderande kulturskola på egen grund Det är utredningens bedömning att utbildningsvägarna till de kommunala kulturskolorna bör förstärkas för att uppnå en bättre kompetensförsörjning. Dagens högskoleutbildningar täcker in delar av kommunernas rekryteringsbehov. Kulturskolorna strävar efter ett breddat utbud av kulturuttryck och en ökad inkludering av barn och unga. står kommunerna inför stora behov av nyanställningar på grund av lärarkårens höga genomsnittliga ålder. De lärare som anställs kommer att prägla kulturskolornas inriktning . För att kunna motsvara kommunernas kompetensförsörjningsbehov krävs en pedagogisk utbildning som är uppbyggd kring en kärna som uttrycker särart. är i behov av pedagogisk kompetens inom konstnärliga områden som inte ryms inom dagens utbildningars huvudområden. och skolan har många gemensamma drag men har också egna karaktäristika; som ett frivilligt deltagande, en läroplanslös verksamhet och en flexibilitet som utgår från barnets perspektiv genom hänsyn till barns och ungas egna intressen. Även dess bredd vad gäller konstområden och publika aktiviteter, är utmärkande för . är en konstnärlig mötesplats som får sin legitimitet tack vare dess frivillighet och en demokratisk grundsyn om allas rätt till kultur. Utredningen menar att det finns goda skäl att förtydliga denna särart utifrån de pedagogiska grundvalar som verksamheten vilar på och därifrån bygga kompetens specifik för en kulturskola på egen grund. Samhället bör bättre ta vara på den kompetens som personer med konstnärlig bakgrund som invandrat till har och som inte per automatik passar in i det svenska akademiska sammanhanget. Sådana pedagoger skulle kunna bidra med en annan kunskap än den som finns representerad vid våra lärosäten och är enligt utredningens mening viktig för för att denna bättre ska avspegla det samtida svenska samhället. Utredningen menar att den kommunala potential att medverka till en förbättrad integration är stor. pedagogik behöver finna former för att i hög utsträckning möta barn och unga i den kultur där de befinner sig, men även att låta barnen möta En sådan strävan mot ökad inkludering är tydlig i många av dagens kulturskolor. Öppna upp för kandidatexamen inom fler konstnärliga ämnen Utredningen har noterat att flera lärosäten har eta- blerat nya kandidatutbildningar mot områden relevanta för . Dessa utbildningar omfattar 180 högskolepoäng och bygger på lärosätets examensrätt i ett huvudområde. Utredningen ser ett behov av att fler och nya områden utvecklas vid lärosätena för att bättre motsvara samtida kompetensbehov exempelvis inom film. Utredningen bedömer att en anpassning av ämneslärarutbildningarna behövs för att bättre motsvara kommunernas behov av kompetens. kommuner har behov av kombinationstjänster med pedagogisk personal med kompetens att arbeta såväl i skolan som i . kommunerna i stor utsträckning efterfrågar personer med Eftersom denna utbildning inte är avsedd för verksamhet i första hand bör dessa utbildningar öppna upp mot genom att införa kurser som relaterar till undervisning i och dito verksamhetsförlagd utbildning. Utredningen föreslår att en yrkesexamen i form av kulturskolepedagog om 90 högskolepoäng ska inrättas. Utbildningen ska vara uppbyggd kring en kärna som uttrycker särart. specifika utbildningsmiljö är väsentlig av flera skäl, men i synnerhet för att stärka pedagogiska grund. Kommunerna är i stort behov av pedagogisk kompetens inom konstnärliga områden som inte ryms inom något av förekommande utbildningars huvudområden. kräver både konstnärlig och pedagogisk kompetens vilket gör att en kulturskolepedagogexamen bör vila på utbildningsvetenskaplig grund, med konstnärlig kompetens som ett förkunskapskrav. En sådan utbildning kan utifrån den konstnärliga bakgrund de sökande bär med sig inbegripa en stor bredd av samtida konstområden och genrer, men även vara flexibel för framtida ännu ej kända konstområden. även ge utrymme för konstnärliga variationer beroende på lokala behov. Utbildningen föreslås kunna ges på halvfart för att redan verksamma pedagoger ska kunna genomföra utbildningen parallellt med tjänstgöring En yrkesexamen som leder till kulturskolepedagog om 90 högskolepoäng kan vara lämplig för personer med högre konstnärlig utbildning som vill ha tillgång till en större arbetsmarknad. personer med konstnärlig kompetens, men utan behörighet från högre konstnärliga studier, kan en sådan yrkesexamen vara lämplig. pedagoger, även de med en annan konstnärlig bakgrund än svensk, skulle kunna bidra med en annan kunskap än den som är representerad vid En sådan förstärkning är enligt utredningens mening viktig för att på ett bättre sätt än ska avspegla det samtida Utredningen föreslår att regeringen ger i uppdrag att utlysa projektbidrag om år för en satsning på forskning relevant för . Forskningen bör vara inriktad mot det utbildningsvetenskapliga ämnesområdet. Regeringen föreslås även ge i uppdrag att utlysa för att inrätta en nationell forskarskola i didaktik, som leder till licentiatexamen. Forskning om ungas lärande är ett mångfacetterat område som röner ett växande intresse, men har endast ett fåtal projekt beviljats medel. menar att de satsningar som görs i på offentligt organiserade fritidsverksamheter medför ett behov av ytterligare forskning. Detta gäller i hög grad som är i behov av forskning med större kontinuitet och omfattning än . Forskning kring lärande och undervisning i estetiska ämnen bedrivs men en mycket liten del utgår ifrån den kommunala egna perspektiv och behov. Utredningen menar att det behövs stimulansåtgärder av olika slag för att få till stånd ett arbete med en grund i forskning och beprövad erfarenhet motsvarar de behov kommunerna har för att kunna möta de utmaningar kulturskolorna har och kommer att ställas inför. Utredningen har gjort ett urval av förebildliga arbetssätt i form av rekommendationer till kommunerna för att främja en fortsatt utveckling mot en inkluderande kulturskola på egen grund. Ett nationellt kulturskolecentrum föreslås i uppdrag att i olika former bedriva ett främjandearbete som ett stöd i kommunernas arbete med kulturskola. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2016:69) Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig över betänkande: , , Myndigheten för delaktighet, , , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , , Universitets- och högskolerådet, , , , , , , , , Kungl. i , konstnärliga högskola, , , , Myndigheten för kulturanalys, , , , , , , , Myndigheten för tillgängliga medier, , utvärdering, , landsting, , , , , läns landsting, , , läns landsting, , , läns landsting, , , , Västra , , läns landsting, , kommun, kommun, Faluns kommun, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, Kommun, kommun, , kommun, , Kungliga Filharmoniska orkestern/, Judiska i , i , Kulturgruppen för resandefolket, , Mångkulturellt Centrum, , , , , Sverigefinländarnas delegation, , Handikappförbunden (Funktionsrätt ), , Lika Unika, - för döva, hörselskadade barn och barn med språkstörning, och Skola, , , , , , , , Ideell kulturallians, folkhögskola, Kulturens bildningsverksamhet, , , , i , , , , , , akademikers centralorganisation, Kommuner och Landsting, , , , Svenska Artisters och Musikers , Arméns Musikkår, Folkmusikens hus , Föreningen , , , , Kungl. , Körsam, Livemusik , Musikcentrum Riks, Regional Musik i , , unga musikanter, Stiftelsen , , , Assitej, , , , Kungl. för de fria konsterna, Manegen, Regionteater Väst, Svensk scenkonst, Teatercentrum, BUFF – barn- och ungdomsfilmfestival, Författarcentrum, , Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd, Filmregionerna, , Svensk form och . Skrivelser har därutöver inkommit från: kommun, Åre kommun, Kulturo Musikskolor 7-härads gruppen i , De små kommunernas samverkan, kommun, kommun, kommun, kommun, Sala kommun, , , Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, , , Nätverket för Musik- och kulturskolor, i , Lärare vid Kungl. , , kommun, , kommun, kommun, , , , kommun, Amatörkulturens samrådsgrupp, kommun, kommun, kommun, kommun, stad, Unga tankar om musik, Barnkulturcentra i , kommun, , Föreningen , Föreningen , Lunds internationella musiksalong, Svenska Filminstitutets partsammansatta Branschråd för filmpedagogiska frågor, Studieförbunden, , , kommun, Region , Lärare vid , kommun, , Lärare vid , läns musik- och kulturskolechefer, och , Försvarsmakten Livgardet, GR , , , kommuns kulturråd, Lärare vid i , kommun, läns musik- och kulturskolor, F-läns Musik- och Kulturskolechefer, vid Kumla, kommun, Musikhögskolelärare vid i , , Musiklärare vid , Kultur- och musikskolechefer i /och , Musikalliansen, Region och ett antal enskilda personer. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , M , , , , , Hellmark , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , , Regeringen beslutar proposition En kulturskola för framtiden - en strategi för de statliga insatserna