prop · H503164 · 2018-03-20 00:00:00 — –ett brett och angeläget utbud av kulturella och konstnärliga uttryck –hög kvalitet i såväl den breda som i den fördjupade undervisningen, –god kompetensförsörjning. För att uppnå målet behövs alltså även en struktur för statens insatser enligt vad som framkommer nedan och mer utvecklat i kommande avsnitt. Stöd till nationell samordning Nationellt stöd är viktigt för att kulturskolornas huvudmän, dvs. kommunerna, i högre utsträckning än ska kunna samverka och hitta gemensamma vägar att möta olika utmaningar. Nationell samordning bidrar också till viktig kunskapsuppbyggnad på området samt att angelägen forskning kan spridas. Den bidrar även till ökade möjligheter till både bredd och fördjupning i undervisning. Inte minst när det gäller fördjupad utbildning inom något konstnärligt uttryckssätt ökar nationell samordning möjligheterna till höjd kvalitet i undervisningen. Ett statligt bidrag för utveckling ger den kommunala möjlighet att pröva nya vägar för att exempelvis nå de barn och unga som ännu inte sökt sig till eller att pröva nya sätt att behålla de ungdomar som ofta lämnar verksamhet i högstadieåldern. Ett statligt bidrag möjliggör också utveckling av undervisning och synliggörande av möjligheter till samverkan om insatser för de barn som är särskilt intresserade av ett kulturuttryck och vill fördjupa sina kunskaper. Det bidrar också till förbättrad tillgång till kulturskoleverksamhet i hela landet. Stöd till förbättrad kompetensförsörjning En stor utmaning för den kommunala är att anställa lärare och pedagoger med adekvat utbildning som både är kvalificerade att undervisa i och har tillräckligt djupa kunskaper i de konstnärliga uttryck som vill erbjuda kommunens barn och unga. Personal med kompetens för undervisning av barn och unga med särskilda behov eller funktionsnedsättning är också nödvändigt för att ska kunna välkomna alla barn och unga till verksamheten. Statligt stöd till förbättrad kompetensförsörjning i bidrar till att ska kunna erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i olika uttryckssätt oavsett förutsättningar. Stöd till nationell samordning Ett nationellt kulturskolecentrum inrättas som en del av myndigheten . Det nationella kulturskolecentrets uppdrag är att stödja den kommunala . I uppdraget ingår att –fördela statliga bidrag –ansvara för statistik och uppföljning –följa och sprida forskning –identifiera utbildnings- och utvecklingsbehov, –främja samverkan mellan kommuner som bedriver kulturskola och med andra aktörer. 5.1.1Inrättande av ett nationellt kulturskolecentrum i Kommunernas största utmaningar vad gäller den kommunala är att kunna möta verksamheternas behov av kunskapsutveckling, erfarenhetsutbyte, samverkan och uppföljning. Om dessa behov inte kan tillgodoses kan riskera att förlora sin starka position i samhället på grund av bristande relevans för medborgarna. Bristen på nationell överblick har inneburit att positiva effekter av samverkan inte kunnat utnyttjas. Den lokala förankringen är viktig för , men med dagens utmaningar och den snabba samhällsutvecklingen finns stora fördelar med erfarenhetsutbyte och samverkan inom både verksamhets- och kompetensutveckling. För en långsiktig och hållbar utveckling av den kommunala behövs olika former av stöd. Regeringen ser inrättandet av ett nationellt kulturskolecentrum som en viktig del av det stöd som staten kan bidra med utan att det kommunala självstyret inskränks. har därför beslutat att tillföra för inrättandet av ett nationellt kulturskolecentrum i . 2017/18:1 utg.omr 17, bet. 2017/18:KrU1, rskr. 2017/18:91). Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att förbereda inrättandet av ett särskilt center för kulturskolefrågor. I uppdraget ingår att föreslå former för hur centret ska organiseras och följas upp. Av uppdraget framgår även att centret ska ingå som en del av myndigheten och bl.a. ha i uppdrag att stödja den kommunala . Enligt uppdraget till ska det också ingå att fördela statliga bidrag, ansvara för statistik, följa och sprida forskning samt identifiera utbildnings- och utvecklingsbehov. ska samverka med berörda aktörer i frågor som rör den kommunala och som hanteras inom ramen för det kulturskolecentrum som ska inrättas. ska även i fråga om kulturskolecentrum inhämta kunskap och erfarenheter från . Uppdraget och förslag till budget ska redovisas till . Uppdraget att fördela statliga bidrag, ansvara för statistik och uppföljning samt följa och sprida forskning Kulturskolecentret ska alltså fördela det statliga bidraget till den kommunala . I uppdraget ingår också att samla in och bearbeta statistik. Ett viktigt skäl till det är att kulturskolecentrum kommer att ha ansvar för att bygga upp och sprida kunskap om och då utgör statistik är ett viktigt underlag. Dessutom behöver statistik finnas tillgängligt och samlat i ett sammanhang där övrig kunskap om finns. Kulturskolecentrum ges även i uppdrag att följa upp de statliga insatserna på området i förhållande till det föreslagna målet för statens insatser till stöd för den kommunala . Myndigheten för kulturanalys ska dock även i fortsättningen ha till uppgift att, med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen, utvärdera, analysera och redovisa effekter av statens insatser på området i enlighet med sin instruktion (2011:124). I uppgiften ingår att analysera utvecklingen både inom detta område och inom andra samhällsområden som har betydelse för kulturlivet. som forskningsområde är litet. I och med stödet till förbättrad kompetensförsörjning utgår regeringen från att ytterligare forskning på området kommer att växa fram. En viktig del av kulturskolecentrets uppdrag blir därför att följa och sprida forskning på kulturskoleområdet både nationellt och internationellt. Detta kan ske genom insamling och sammanställning av forskning, men också genom att tillgängliggöra resultat av forskning i samband med konferenser eller i andra sammanhang. Uppdraget att identifiera utbildnings- och utvecklingsbehov Som redogjorts för ovan ser kulturskolorna i landet väldigt olika ut och har delvis skilda utmaningar. Därför finns det ett behov av att inventera utbildnings- och utvecklingsbehoven för att kunna samordna insatser på området. Regeringen menar att ett nationellt kulturskolecentrum kan bidra genom att identifiera kulturskolor med liknande behov. Som framgår av det föreslagna nationella målet ska de statliga insatserna främja den kommunala möjligheter att erbjuda barn och unga undervisning med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar. Tillgängligheten till undervisning för barn och unga med olika funktionsnedsättningar varierar över landet och är bristfällig eller saknas helt i flera kommuner. En kommuns storlek är avgörande för i vilken utsträckning kulturskoleverksamhet erbjuds barn och unga med behov av särskilt stöd. Det finns två specialiserade kulturskoleverksamheter för barn och unga med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar, en i och en i . Där har gedigen kunskap byggts upp om hur kan utveckla sin verksamhet och anpassa den till barn och unga med särskilda behov. När det gäller tillgänglighet för barn och unga med funktionsnedsättningar kan kulturskolecentrum bidra med kunskapsuppbyggnad och synliggöra möjligheter till samverkan. Detta gäller även på andra områden där enskilda kommuners uppbyggda kunskap och erfarenhet kan dokumenteras och spridas till övriga landet. På så sätt kan staten bidra till att de åtgärder kommuner vidtar har högre Prop. 2017/18:164 träffsäkerhet och får synergieffekter som kommer hela kulturskoleområdet Uppdraget att främja samverkan mellan kommuner och med andra aktörer Ett viktigt uppdrag för ett nationellt kulturskolecentrum kommer också att vara att identifiera möjligheter respektive främja samverkan mellan de kommuner som driver en kulturskola. Regeringen anser att ett nationellt kulturskolecentrum väsentligt kan bidra till en bättre samverkan på kulturskoleområdet, inte minst på regional nivå. Det finns stora fördelar med regional samverkan när det gäller att kunna erbjuda möjligheter till bredd och fördjupning i undervisningen. Samordning över kommungränser är viktigt i alla delar av landet, inte minst i storstadskommuner är det inte ovanligt att barn och unga bor i en kommun men tillbringar sin skoldag och en väsentlig del av sin fritid i en annan. En del barn till skilda föräldrar rör sig också över kommungränser . Därför behöver kommunerna samarbeta för att barn och unga ska kunna delta i på ett sätt som fungerar i vardagen. Ett nationellt kulturskolecentrum bör kunna bidra i denna fråga genom att i lämpliga sammanhang lyfta goda exempel och peka på ytor för samarbete mellan kommunerna så som kompetensutveckling, utvecklingsprojekt och genom att dela exempelvis pedagogiska resurser mellan kommunerna. Ett nationellt kulturskolecentrum kan sammanfattningsvis – genom nationella och regionala seminarier och konferenser samt rapporter och underlag – konkret peka på möjligheter till samverkan mellan kommuner. Detta kan bidra till den nationella samordning och kunskapsuppbyggnad som är nödvändig för att ska kunna utvecklas, stärkas och i högre utsträckning vara relevant för barn och unga runt om i landet. Samverkan med andra relevanta aktörer är givetvis centralt för ett nationellt kulturskolecentrum. För en verksamhet med stor betydelse för såväl kulturlivet i stort som utbildningsväsendet så finns ett stort antal aktörer som är viktiga för kulturskolecentrum att ha kontinuerlig kontakt med. Experter med relevant kompetens ska därför också knytas till nationellt kulturskolecentrum. Regeringens bedömning: Ett statligt bidrag för utveckling av den kommunala bör inrättas. Utredningens förslag: Överensstämmer i begränsade delar med Utredningen föreslår att fyra bidrag inrättas till stöd för den kommunala : ett utvecklingsbidrag för breddning av konstområden, inkludering och tillgänglighet samt pedagogisk utveckling; ett tidsbegränsat statsbidrag till kommuner med liten folkmängd och låg befolkningstäthet, ett statsbidrag till kulturskole- verksamhet med nationell spetskompetens samt vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet som fördelas enligt förordningen (2010:2012) i 2017/18:164 syfte att förstärka samordningen av kulturskoleverksamhet på regional nivå. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, däribland , och , tillstyrker utredningens förslag om införandet av ett statligt bidrag till den kommunala . Dock har många remissinstanser synpunkter på utformningen av utredningens förslag och föreslår förändringar. Flera kommuner, t.ex. kommun, kommun och betonar behovet av långsiktighet och uttrycker oro för att fördelningen av bidrag blir alltför administrativt krävande. Förslaget om regional samordning tillstyrks av , , , Åre kommun m.fl. Flera landsting, t.ex. och läns landsting, anser att medel inom kultursamverkansmodellen inte bör öronmärkas. Skälen för regeringens bedömning Stöd för utveckling av den kommunala Ett statligt bidrag om fördelas enligt förordningen (2015:998) om statsbidrag till kommuner som bedriver musik- och kulturskoleverksamhet till den kommunala av . Bidraget har sökts av de flesta kommuner som har kulturskola och har använts till att bredda utbudet och nå nya grupper. Nya medel har inneburit möjligheter att prova nya inriktningar och arbetsmetoder i enlighet med bidragets syfte att göra mer jämlik och förbättra möjligheterna för barn och unga att delta i verksamheten. Förordningen tar fasta på kulturskolors möjligheter att öka kvaliteten utan att höja avgiften. Analysen som ligger till grund för utredningens förslag och remissutfallet visar att ett statligt bidrag behöver möta en bredd av utvecklingsbehov hos den kommunala . Regeringen bedömer därför att fler kriterier behöver vägas in vid fördelningen av det statliga bidraget än vad som görs enligt den nu gällande förordningen. Regeringen anser vidare att många av de behov av utveckling som har kan tillgodoses inom ramen för ett utvecklingsbidrag. Flera remissinstanser är kritiska mot en alltför stark detaljreglering av ett statligt bidrag och varnar för att ansöknings- och fördelningsprocessen blir administrativt krävande. Regeringen bedömer att dessa risker är relevanta i sammanhanget och anser därför att ett statligt bidrag är att föredra framför flera. Regeringen anser i likhet med utredningen att bidrag ska kunna beviljas för en bredd av insatser och inkludera flera av de behov som utredningen lyfter fram. Regeringen avser att fatta beslut om en ny förordning för fördelning av statsbidrag till kommuner som erbjuder kulturskola. Bidraget beräknas även fortsättningsvis uppgå till . Det kommer liksom att kunna sökas av kommuner som erbjuder kulturskola och ha det föreslagna målet för de statliga insatserna för den kommunala som sin utgångspunkt, dvs. att de statliga insatserna ska främja den kommunala möjligheter att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i kulturella och konstnärliga uttrycks- sätt, liksom möjligheterna till såväl fördjupning som bredd i undervisningen med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar. Bidraget ska till exempel kunna användas till att bredda utbud och till särskilda insatser för att nå nya målgrupper, insatser för barn och unga med funktionsnedsättning, särskilda insatser för barn med socioekonomiskt svag bakgrund, utbildning för särskilt intresserade elever samt satsningar på glesbygd. Som förordningen är formulerad finns det delvis en koppling till avgiftens storlek. I de fall en kulturskola har en hög avgift till följd av kvalitetshöjande åtgärder och ser ett behov av att sänka den så bör det även fortsättningsvis inom ramen för den nya förordningen finnas möjlighet att ansöka om medel för detta. Remissinstansernas synpunkter på utredningens förslag om att medel ska tillskjutas för statsbidrag till regional kulturverksamhet enligt förordningen (2010:2012) om vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet i syfte att stärka samordningen av kulturskoleverksamhet på regional nivå visar att det finns ett stort behov av samverkan mellan kommunerna. Regeringens delar dock flera av landstingens invändningar om att medel inom ramen för kultursamverkansmodellen inte bör öronmärkas. Regeringen bedömer att det finns goda möjligheter att bidra till bättre samverkan mellan huvudmännen för denna frivilliga verksamhet, nämligen kommunerna, inom ramen för det arbete som nationellt kulturskolecentrum kommer att stå för. Bidrag bör utgå från aktuell kunskap på området Bidraget om till den kommunala fördelas av . Detta ansvar bör även fortsättningsvis finnas kvar vid myndigheten som ett uppdrag inom ramen för ett nationellt kulturskolecentrum. Det nationella kulturskolecentret kommer över åren ha möjlighet att bygga upp kunskap och statistik på området som kan ligga till grund för att bedöma hur bidraget kan användas så ändamålsenligt som möjligt. Utifrån det nationella målet för de statliga insatserna till stöd för den kommunala och inom ramen för den nya förordning som regeringen avser att besluta om kan fördelningen av bidraget vara inriktad på olika insatser som kan variera . Stöd till både bredd och fördjupning Såväl utredningen som remissinstanserna påvisar behovet av ”spetsundervisning”, alltså undervisning av barn och unga som visat ett särskilt intresse för att fördjupa sig inom ett visst konstnärligt uttryck eller exempelvis ett musikinstrument. har historiskt haft stor betydelse för att barn och unga fått både en grundläggande och fördjupad undervisning som gett en god grund för vidare studier och även ett professionellt yrkesliv med konstnärlig inriktning. Regeringen anser att statens insatser bör bidra till att den kommunala kan erbjuda barn och unga, oavsett bakgrund och färdigheter, en verksamhet och utbildning av hög kvalitet där barns och ungas behov står i centrum. Det finns dock ingen motsättning i att erbjuder såväl bred undervisning som undervisning anpassad för att särskilt intresserade barn och unga ska kunna fördjupa sig och utvecklas inom sitt ämnesområde 2017/18:164 eller instrument. Det statliga utvecklingsbidraget bör därför kunna användas för bidrag även till sådan verksamhet. 5.3Stöd till förbättrad kompetensförsörjning En satsning på stöd till förbättrad kompetensförsörjning i genomförs inom ramen för det s.k. kulturskoleklivet. Behov av flexibla vägar till arbete i Situationen när det gäller tillgång till lärare och pedagoger som undervisar i den kommunala ser olika ut i olika delar av landet. Det samma gäller möjligheten att få anställning. I glesbygd undervisar många både i och i för att få en tjänstgöringsgrad som motsvarar en heltidstjänst. Andra kulturskolor har svårt att hitta lärare och pedagoger för de olika inriktningar som erbjuds. Kommunernas behov i fråga om kompetensförsörjning inom varierar. Mot bakgrund av att nu breddar sitt utbud anser regeringen att det är viktigt att det finns flera och flexibla vägar till arbete som pedagog i . Det finns en rad olika yrkeskategorier som kan vara aktuella för anställning i och som besitter kompetens av relevans för . Dels handlar det om lärare i estetiska ämnen och verksamma konstnärer som är konstnärligt utbildade, dels personer som har lång praktisk erfarenhet av ett visst kulturuttryck men som saknar pedagogisk kompetens. Ytterligare en viktig målgrupp är personer som redan arbetar i och som behöver kompetensutveckling. För att möta flera olika målgrupper och skilda behov krävs därför ett brett och flexibelt utbud av utbildning och vidareutbildning samt goda möjligheter till validering av tidigare inhämtad kunskap och kompetens. Lärarna och pedagogerna är nyckeln till en framgångsrik kulturskola Det ställs stora krav på den kommunala personal. De ska kunna röra sig mellan olika genrer för att göra undervisningen intressant och relevant. Undervisningen omfattar allt från nybörjare till elever i gymnasieåldern som utövar sin konstart på kvalificerad nivå. Det är ett svårt uppdrag att som pedagog erbjuda både bredd och fördjupning i sitt ämne. befinner sig i ett viktigt och i viss mån avgörande skede. väntar stora pensionsavgångar. Det gör att det kommer att finnas ett stort behov av nyanställningar i , men också ett behov av att ge de lärare och pedagoger som arbetar i relevant kompetensutveckling för att möta nya behov. Regeringen anser även att en viktig förutsättning för att den kommunala ska kunna vara tillgänglig för alla barn och unga är att det finns lärare och pedagoger i som har kompetens att undervisa barn och unga med olika funktionsnedsättningar och barn och unga med behöver stärka denna kompetens. Pensionsavgångar och strävan efter ett breddat utbud av kulturuttryck och ett arbete för ökad tillgänglighet innebär att frågan om kompetensförsörjning inom är central och angelägen. Eftersom insatserna brådskar för att staten ska kunna möta kommunernas behov av att anställa lärare och pedagoger med relevant kompetens genomförs en satsning på ett kulturskolekliv. Regeringen genomför en permanent satsning på ett kulturskolekliv för att förbättra förutsättningarna för kompetensförsörjning (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). För satsningen tillförs . I budgetpropositionen och beräknas för satsningen . Satsningen innebär bl.a. bättre information om befintliga utbildningsvägar, fler utbildningsplatser, fortbildningsinsatser och utvecklingsmedel till vissa lärosäten för att ta fram utbildningar med relevans för . Regeringen bedömer att resultatet av denna satsning ger den flexibilitet som både och de som arbetar i den efterfrågar och behöver. Som ett led i arbetet med det s.k. kulturskoleklivet gav de lärosäten som har ämnesområden med relevans för och som har lärarutbildning möjlighet att inkomma med intresseanmälan för deltagande i satsningen utifrån ämnesområden och utbildningar inom ramen för nuvarande examenstillstånd med relevans för . Kriterierna för urvalet till medverkan i satsningen är att lärosätena tillsammans ska ge en geografisk spridning över landet och en bredd i ämnesområden med relevans för . beslutade regeringen om ett gemensamt uppdrag till Universitets- och högskolerådet och att tillsammans kartlägga behovet av och informera om högskoleutbildning med relevans för den kommunala (dnr U2018/00410/UH). Sammantaget innebär regeringens satsningar på bättre information om befintliga utbildningsvägar, fler utbildningsplatser, fortbildningsplatser och utvecklingsmedel till vissa lärosäten inom ramen för kulturskoleklivet ett stöd till förbättrad kompetensförsörjning. Detta är väsentligt för att ska kunna bredda sitt utbud med bibehållen hög kvalitet i den pedagogiska verksamheten. En god kompetensförsörjning skapar förutsättningar för kulturskolorna att nå fler barn med olika bakgrund, vilket leder till en mer tillgänglig och jämlik kulturskola. Konsekvenser för staten, kommuner och enskilda I propositionen lämnas förslag till ett nationellt mål för de statliga insatserna till stöd för den kommunala . Målet är en del av en nationell strategi till stöd för . Skälen till att föreslå ett nationellt mål för den kommunala och att forma en struktur för insatserna är att möter utmaningar där staten kan stödja 2017/18:164 den kommunala verksamheten så att den kan behålla den centrala plats i utbildningsväsendet och kulturlivet som den har . I propositionen bedömer regeringen att en nationell struktur med utgångspunkt i det nationella målet ska etableras för att förbättra den nationella samordningen, ge stöd till kulturskolorna via ett utbildningsbidrag samt förbättrad kompetensförsörjning i . Ett nationellt mål för de statliga insatserna, liksom en tydlig inriktning för arbetet, leder till bättre förutsättningar både på statlig och nivå att planera för och genomföra verksamhet på området. Regeringen bedömer att insatser i form av inrättande av nationellt kulturskolecentrum leder till möjliga samordningsvinster och att erfarenhetsutbyte underlättas, vilket leder till ett effektivare utvecklingsarbete. Den kunskapsuppbyggnad som nationellt kulturskolecentrum kommer att stå för innebär att gedigen kunskap kommer att finnas lättillgängligt både för staten och kommunerna och bidra som en viktig del av beslutsunderlag i olika frågor som rör den kommunala . kan med en gedigen kunskapsuppbyggnad gemensamt och mer målinriktat möta framtida utmaningar. Den kommunala ges också förbättrade utvecklingsmöjligheter genom det statliga utvecklingsbidraget. Exempelvis kan nya verksamhetsformer genomföras som försöksverksamhet utan att den ordinarie undervisningen påverkas. Kompetensförsörjningen till förbättras. Möjligheter till en flexibel utbildning leder till att fler personer med olika bakgrund ska kunna utbilda sig i syfte att arbeta i . De som redan arbetar i kommer genom statens insatser att kunna erbjudas fortbildning. kommer, genom de statliga insatserna, att kunna erbjuda barn och unga en bättre kulturskoleverksamhet. Fler lärare och pedagoger i med olika bakgrund innebär fler möjligheter för barn och unga att delta i utbildning inom skilda konstnärliga uttryckssätt. Genom de statliga insatserna kommer barns och ungas tillgång till förbättras också i små kommuner och i de glesare delarna av landet. har beslutat om regeringens förslag till förstärkningar inom statens budget som redan fått effekter för statens stöd till den kommunala . Dessa förstärkningar är kopplade till de bedömningar som lämnas i denna proposition. I övrigt bedömer regeringen att förslagen och bedömningarna inte kommer att få några statsfinansiella konsekvenser. Det nationella mål som föreslås avser de statliga insatserna till stöd för den kommunala och den struktur för de statliga insatserna på området saknar krav på motprestation från kommunernas sida utan lämnar utrymme för egna prioriteringar inom kommunen. Regeringens bedömning är att förslagen inte har betydelse för det kommunala självstyret. Konsekvenser för jämställdhet och integration