prop · H503170 · 2018-04-19 00:00:00 — Bakgrunden till att LOMP i många länder är tvingande för börsnoterade bolag är bl.a. en skandal i företaget 1996, som ledde till att gruvbolag måste kunna redovisa sina mineraltillgångar och säkerställa att mineralreserven kan brytas. LOMP kan också ta in företagsekonomiska aspekter under livslängden för fyndigheter i bolagets alla gruvor. LOMP kan inkludera bevisade brytbara volymer, antaganden om marknadspriser, kostnader för samhällsomvandling m.m. Det ger ett diskonterat nuvärde av hela bolaget och dess investeringar. Riskanalyser ingår som del av LOMP i form av känslighetsanalyser för att kunna identifiera risker och ha handlingsberedskap för avvikelser. 49 Myndigheten SGU bedömer att LOMP är ett bra stöd för bolagen i deras bedömning av lönsamheten i investeringar.50 har inte utarbetat någon LOMP före 2016.51 Brytningen i KUJ 1365 och MUJ 1250 baseras dock på en bevisad malmreserv och ingick i bedömning av investeringarna i och Malmberget.52 47Intervju med , , intervju med styrelsen, . 48LKAB, Realkapitalvärden Infraplan (uppdaterad ), , Realkapitalvärden , ÅF Infraplan , , och samhällsomvandlingen. 49Intervju med VD och ordförande i (branschorganisationen för gruv-, mineral- och metallproducenter), , PwC 2012. 50Intervju med Bergsstaten och SGU, . 51Intervju med , . 52Intervju med styrelsen, , e-post från styrelsen, , , Investeringsförslag Ny gruvnivå i KUJ 1365, , , Investeringsförslag Förlängning av M100 till och ny gruvnivå på 1250 M i , . R I K S R E V I S I O N E N O M V A N D L I N G E N A V K I R U N A O C H M A L M B E R G E T Besluten om nya gruvnivåer togs i högkonjunktur då järnmalmspriserna var höga, och bolagets överskott stort. Enligt styrelsen förstod inte bolaget vidden av kostnaderna i samhällsomvandlingen. Vissa i styrelsen menar att alternativet att upphöra med produktionen inte bedömdes vara realistiskt av bolaget. Ett sådant alternativ skulle enligt dessa sannolikt inte ha accepterats av regeringen, även i de fall kostnaderna från samhällsomvandlingen skulle visa sig bli högre än beräknat.53 bedömer därmed att investeringen, men inte samhällsomvandlingen, var en väsentlig fråga för styrelsen. Av det material som har presenterats för och som är det underlag som styrelsen erhöll inför investeringsbeslutet uppsummeras inte de totala företagsekonomiska intäkterna och kostnaderna så att det är möjligt att förutse lönsamheten i investeringen vid olika scenarier. Inget samlat, diskonterat nuvärde för investeringens samtliga intäkter och kostnader framgår av underlaget. Beslutsunderlaget är detaljerat och svårt att överblicka, och det finns en risk att styrelsen inte har kunnat göra en tillräckligt god värdering av investeringen och kostnaderna för samhällsomvandlingen. Detta förstärks av styrelseutvärderingarna54 som innehåller synpunkter på beslutsunderlagens utformning i allmänhet. Styrelseutvärderingarna är sparsamma kring tiden för investeringsbesluten, men 2012 och framåt uttrycker vissa i styrelsen att styrelsematerialet behöver komprimeras och renodlas i större utsträckning så att kärnbudskapet och de väsentliga frågorna framträder tydligare.55 3.4Bolagsstyrelsen inhämtade inte aktivt regeringens ställningstagande Regeringen blev 2008 inte formellt informerad om investeringen i nya gruvnivåer. Det bör dock noteras att det inte fanns riktlinjer från regeringen om ägarsamordning. Sådana riktlinjer infördes . Enligt en styrelseledamot med långt förflutet i styrelsen var kontakten med regeringen relativt begränsad fram till och med riksdagsvalet . fanns ingen formell kontinuerlig ägardialog. Därefter började mer regelbundna möten att hållas mellan regeringen och bolaget. Inför besluten fördes dock ingen diskussion med regeringen om ett eventuellt statligt ansvar utöver lagenliga åtagande i samhällsomvandlingen.56 har varken i årsakter för eller i bolagets handlingar kunnat hitta 53Intervju med styrelsen, . 54Styrelseordförande ska se till att styrelsens arbete utvärderas av styrelseledamöterna. I de statligt ägda bolagen ska informeras om resultatet (2017). 55Styrelseutvärderingarna för 2008–2015. 56Intervju med styrelsen, . 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N någon dokumentation om möten då investeringen i nya gruvnivåer och samhällsomvandlingen har diskuterats. Regeringen blev informerad först vid ägarsamordningarna och 2014, inför att skulle teckna civilrättsliga avtal med kommunerna. Det innebär att bolaget redan hade genomfört investeringar i nya gruvnivåer i både och och därmed att samhällsomvandlingen hade påbörjats. Vid första ägarsamordningen framgick att har förhandlat med kommun om att få till stånd en detaljplaneändring för att kunna utöka industriområdet, vilket är ett villkor för fortsatta verksamhet i . Som ett krav för att ändra detaljplanen i berört område framförde kommunen att kommunen ville ha en helhetslösning för hela området genom att bolaget anlägger gruvstadsparker vilket innebär en ”mjuk” övergång till industriområde.57 stad är klassificerad som riksintresse för kulturmiljövården. Avtalet för den s.k. Gruvstadspark 1 är ett civilrättsligt avtal som omfattar en detaljplaneändring och en gruvstadsparklösning som hanterar alla drygt hundra kulturbyggnader i staden. Enligt avtalet ska flytta 21 av dessa kulturbyggnader.58 Den andra ägarsamordningen rörde det civilrättsliga avtalet mellan och kommun i vilket kommunen förbinder sig att verka för en skyndsam detaljplaneprocess för den s.k. Gruvstadspark 2 och att detaljplanen ska ha antagits senast . I avtalet regleras också den ersättning på ca som kommunen ska få för verksamhetslokaler och infrastruktur samt som det kommunala fastighetsbolaget ska få för kommersiella lokaler.59 Därutöver ska kommunen och sluta separata avtal för stadshus m.m.60 Regeringen skriver i båda ägarsamordningarna att det är bolagets styrelse som ska fatta beslut om fortsatt brytning, men att regeringen som företrädare för ägaren ställer sig positiv till samhällsomvandlingen.61 har tagit upp frågan med regeringen om ett utökat ansvar i samhällsomvandlingen utöver åtagande enligt minerallagen. Regeringen har inte hörsammat LKAB.62 57Begäran om samordning , inkom , dnr. Fi2011/167 (Fi2011/167/SÄ). 59Ägarsamordning avseende avtal mellan kommun och angående GP2-området i , samt övriga åtaganden avseende GP2-området , inkom , (Fi2014/1730). 60Detaljplanerna är ännu inte klara. 61Ägarsamordning och 2014, intervju med enheten för bolagsanalys och styrning av statliga bolag och enheten för bolagsförvaltning . 62Intervju med styrelsen, , , , intervju med , . R I K S R E V I S I O N E N O M V A N D L I N G E N A V K I R U N A O C H M A L M B E R G E T •De företagsekonomiska kalkylerna och riskanalyserna som lät ta fram inför beslut om att bryta nya gruvnivåer 2008 var inte tillräckligt utvecklade för att styrelsen skulle kunna bedöma investeringens konsekvenser. Dessutom följde inte internationellt erkända branschstandarder för finansiell rapportering inom gruvnäringen. •Riksrevisionens sammanfattande bedömning är att varken säkerställde ett tillräckligt beslutsunderlag eller presenterade underlaget för regeringen inför beslut om investering i nya gruvnivåer 2008. Varken bolaget eller regeringen – som förvaltare av aktierna i – tog för investeringsbeslutet initiativ till ägardialog. Härvid ska beaktas att det inte fanns formella riktlinjer om ägarsamordning. Regeringen hade inte heller några regelbundna ägardialoger med bolaget. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4Regeringens ekonomiska analyser inför investering i nya gruvnivåer I detta kapitel redovisas iakttagelser rörande regeringens förberedelser inför beslut att anlägga nya gruvnivåer. I kapitlet redovisas också hur en samhällsekonomisk analys hade kunnat användas som ett lämpligt verktyg för att uppskatta investeringens effekter. 4.1Effektiv bolagsförvaltning och planering kräver självständiga underlag Det inledande avsnittet beskriver investeringens specifika förutsättningar. Dessa aktualiserar ett behov av ett ökat deltagande från ägaren (4.1.1). Det andra avsnittet redogör för operationella bedömningsgrund (4.1.2). 4.1.1Investeringens förutsättningar borde lett till anpassade förberedelser i bolagsförvaltningen brytning av järnmalmsfyndigheter i orsakar en samhällsomvandling i och och effekter på omgivande samhälle, s.k. externaliteter63. informerades om att eventuella nya gruvnivåer skulle orsaka samhällseffekter innan bolagets investeringsbeslut64. Investeringens storlek och stora externa effekter tyder på att samhällsomvandlingen hade karaktären av ett megaprojekt. Megaprojekt präglas bl.a. av risker för underskattade kostnader och överskattade intäkter, underskattade externa effekter, oklara ansvarsförhållanden och bristfälliga riskanalyser.65 Ett typiskt exempel är fördyringar till följd av bristande incitament till riskanalys.66 Mot bakgrund av tidigare samhällsförändringar orsakade av brytningen är det rimligt att anta att och regeringen var medvetna om att 63Externaliteter är en term inom nationalekonomisk teori för att beskriva externa effekter – kostnader eller intäkter – av en aktivitet som påverkar en tredje part utan att denne kompenseras (för negativ påverkan) eller betalar (vid positiv påverkan) (2016, de Rus 2010). I fall orsakar brytningen markpåverkan som drabbar befolkningen i två kommuner negativt, som bidrar till den regionala ekonomin. I denna granskning används fortsättningsvis begreppen externa effekter eller effekter på omgivande samhälle som synonym till externaliteter. 64Redan 2005 noterade effekterna på kringliggande samhälle och behov av samhällsflytt pga. eventuella investering i ny gruvnivå i . Ändringar i Minerallagen. 65Flyvbjerg, och 2003, Flyvbjerg 2009, 2014, 1982. 66Flyvbjerg, och 2003. R I K S R E V I S I O N E N O M V A N D L I N G E N A V K I R U N A O C H M A L M B E R G E T det oåterkalleliga beslutet att investera i nya gruvnivåer inte bara skulle leda till kostnader för att anlägga gruvnivåerna, utan även kräva omfattande resurser och engagemang från flera olika parter med olika ansvar i det kringliggande samhället67. Minerallagen anger att kostnaderna för att ersätta skada och intrång ska belasta den som orsakat skadan. Därför belastar samhällsomvandlingen resultat.68 Malmfyndigheterna i är en unik tillgång för tillväxt och konkurrenskraft, och kan därmed betraktas som ett nationellt intresse69. Anläggningen av nya gruvnivåer innebär, förutom en avsevärd investering för att säkra framtida verksamhet, en investering av stor betydelse för den statliga bolagsportföljen. Det statliga ägandet särskiljer från övriga gruvbolag i på så sätt att investeringen är av direkt relevans för statens budget. 4.1.2Regeringen borde ha tagit fram ett eget beslutsunderlag inför investeringsbeslutet Utgångspunkten för granskningen är att regeringens förvaltning av bolag med statligt ägande bör vara aktiv och professionell så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga. Det ingår i regeringens uppgift som förvaltare av att bidra till att brytningens risker i minsta möjliga mån ska påverka bolagets långsiktiga avkastning eller utdelningar negativt. God bolagsstyrning bygger på att regeringen är tydlig med sina prioriteringar så att bolagets styrelse har förutsättningar att omsätta dem i beslut i linje med regeringens ekonomiska mål och risktoleransnivåer. Därför ingår det exempelvis i ordinarie bolagsförvaltning att vid fastställandet av ekonomiska mål skapa sig en självständig bild av faktorer som kan påverka bolagets löpande verksamhet och resultat, t.ex. bolagets affärsplan och marknad. Investeringen i nya gruvnivåer är nödvändig för fortsatta brytning och medför risker för bolagets resultat. Investeringen orsakar externa effekter för omgivande samhälle som bör hanteras inom ramen för samhällsomvandlingen. Mot bakgrund av investeringens betydelse för bolagets värdeutveckling är det rimligt att förvänta sig att regeringen genomför en s.k. second opinion av företagsekonomiska analys, som ett självständigt beslutsunderlag inför investeringsbeslutet. utgångspunkt är att även de externa effekternas omfattning ger upphov till ytterligare behov av att situationsanpassa regeringens analyser. Det är rimligt att förvänta sig att regeringen inför investeringsbeslutet säkerställde en 2004/05:NU8. 69Ds 2006:2, 2013a. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N analys av investeringens effekter på det omgivande samhället, så att regeringen kunde ta ställning till om investeringen var samhällsekonomiskt lönsam utöver att vara lönsam för bolaget. En sådan analys kan också vara ett första underlag för att identifiera eventuella korrigerande åtgärder för att motverka negativa externa effekter utöver bolagens skyldigheter enligt lag och uppdrag. 4.2Regeringens företagsekonomiska analyser av investeringen var otillräckliga Regeringen har som del av sin ordinarie bolagsförvaltning löpande bevakat bl.a. järnmalmsprisernas utveckling. Regeringen har däremot inte genomfört någon second opinion av företagsekonomiska analys av investeringen som inkluderat bolagets kostnader för ersättningar i samhällsomvandlingen.70 Regeringen tycks därmed ha haft tillit till analyser av investeringens lönsamhet. Samhällsomvandlingen har av regeringen betraktats som en kostnad som ska rymmas inom affärsmässiga uppdrag att bryta malm71. Regeringen har därmed inför investeringen avstått från att undersöka riskernas potentiellt negativa påverkan på bolagets värde, trots att investeringen förändrar bolagets riskprofil. 4.3Regeringen har inte analyserat investeringens externa effekter Den enhet vid som ansvarar för förvaltning av statligt ägda bolag har inte tagit initiativ till analyser av investeringens externa effekter. Inte heller har någon myndighet fått i uppdrag att genomföra samhällsekonomiska analyser. Konsekvensen är att regeringen inför bolagsstyrelsens beslut om investering i nya gruvnivåer 2008 inte hade något underlag som täcker investeringens totala konsekvenser för bolaget och omgivande samhälle. Sådant underlag har inte heller tagits fram av regeringen, eller av någon myndighet under regeringen, senare under samhällsomvandlingens planeringsprocess. Den enhet vid som ansvarar för sakpolitik inom gruvnäringen har gjort vissa insatser för att underlätta samhällsomvandlingen. De flesta insatser har i första hand syftat till att främja gruvnäringens expansion i och inte till att analysera förutsättningarna för eller underlätta den samhällsomvandling som orsakas av brytning i Malmfälten. Ett av de analytiska inslag som förekommit i enhetens förberedelser är ansvaret för IDA- 70Riksrevisionens genomgång av årsakter vid 2005–2017. 71Intervju med representanter för enheten för bolagsanalys och statligt ägande samt enheten för bolagsförvaltning, , 2012a. R I K S R E V I S I O N E N O M V A N D L I N G E N A V K I R U N A O C H M A L M B E R G E T gruppens beredning av Malmfältsgruppens möten, som förutom investeringar också behandlat andra för tidpunkten aktuella privata gruvinvesteringar72. Enheten med ansvar för bolagsförvaltning har haft en representant i IDA-gruppen73. Under planeringen av investeringen tog regeringen initiativ till ytterligare en arbetsgrupp. Arbetsgruppen hade i uppdrag att analysera de administrativa åtgärder som krävs av berörda myndigheter och kommuner med anledning av investeringar i ny gruvbrytning. Resultaten av analysen presenteras i Ds 2006:2. Promemorian beskrev, men analyserade inte konsekvenserna av, gällande regelverk. Arbetsgruppen bedömde de ekonomiska konsekvenserna som handläggningen av ärenden relaterade till samhällsomvandlingen skulle få för berörda myndigheter och kommuner, samt vilka åtgärder som kunde genomföras för att nå en samordnad handläggning och en effektiviserad planerings- och tillståndsprocess.74 Analysen innehöll inte några samhällsekonomiska analyser av samhällsomvandlingens effekter. Arbetsgruppen identifierade, i samråd med berörda parter, flera moment i samhällsomvandlingen som potentiellt riskerade att orsaka problem under genomförandet75 men diskuterade inte hur dessa skulle hanteras inom gällande institutionella ramar. Arbetsgruppen konstaterade att investeringen måste ske smidigt för att säkerställa att den svenska malmen behåller sin internationella konkurrenskraft. Bland de aspekter som förutspåddes skapa problem fanns en potentiellt negativ inverkan på bolaget och verksamhet i händelse av tidsfördröjningar. Även vikten av dialog mellan bolaget och berörda parter betonas som avgörande för genomförandet av samhällsomvandlingen.76 I granskning av årsakter av återfanns ingen dokumentation om att dessa påpekanden har tagits om hand i bolagsförvaltningen för att identifiera investeringens risker för bolaget och externa effekter på omgivande samhälle. Inte heller något av de regeringsuppdrag som givits till eller har ställt krav på analys av samhällsomvandlingens effekter. Fokus i uppdragen har varit att, inom ramen för sina respektive 72Riksrevisionens genomgång av årsakter 2005–2017 och dokumentation från Malmfältsgruppen –2017, i gruvnäringen, svar på skriftlig fråga 2008/09:384, näringsminister , hämtad , lagar/dokument/svar-pa-skriftlig-fraga/kris-i-gruvnaringen_GW12384#item3. 73Intervju med , . 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ansvarsområden, följa och förmedla stöd till berörda aktörer.77 har särskilt påtalat vikten av att bevara kulturminnen i och kommuner i samband med samhällsomvandlingen.78 föreslog emellertid en analys av större samhällsekonomiskt perspektiv av olika handlingsalternativ för att belysa kostnaderna av samhällsomvandlingen.79 4.4Samhällsekonomiska analyser ger bättre beslutsunderlag Samhällsekonomisk analys är ett använt verktyg för att analysera investeringars externa effekter. Samhällsekonomisk analys är en ansats för att beskriva, beräkna och utvärdera samhällets netto av intäkter och kostnader av olika handlingsalternativ för att kunna väga dem mot varandra.80 En samhällsekonomisk analys kan därför ge ett kvalificerat underlag inför stora investeringsbeslut. Det möjliggör att fatta beslut med hänsyn tagen till de sammanvägda externa effekterna81 av olika handlingsalternativ, vilket kan bidra till en mer effektiv resursallokering. Analysen kan, för respektive handlingsalternativ, ta hänsyn till olika effekter på t.ex. miljö, arbetsmarknad, fastigheter etc. Kostnaderna och intäkterna kan i viss utsträckning överensstämma mellan olika handlingsalternativ, skilja sig åt i omfattning eller infalla vid olika tidpunkter.82 har låtit professorerna utföra en principiell samhällsekonomisk analys för investering. Analysen har inte syftat till att pröva investeringens samhällsekonomiska lönsamhet, utan till att illustrera om och hur en samhällsekonomisk analys kan blottlägga investeringens effekter och bidra till att i planeringsstadiet identifiera vissa risker för bolaget och omgivande samhälle. analys har identifierat vilka effekter som behöver analyseras när valet står mellan att genomföra investeringen i enlighet med beslut om nya gruvnivåer 2008 och att inte genomföra investeringen. Det sistnämnda skulle innebära avbruten gruvdrift på och är det alternativ som funnit mest troligt om investeringen inte hade genomförts83. 77Se regeringsbeslut, dnr. M2006/1909/Bo, regeringsbeslut, dnr. M2008/948/H, regeringsbeslut, dnr. Ku2007/2274/Kr. 80Johansson och Kriström 2016, 2006, de Rus 2010, Sasson och Schaffer 1978. 81I samhällsekonomiska analyser uttrycks externa effekter i termer av välfärd. Välfärd mäts ofta som betalningsvilja på marginalen. Välfärdseffekterna för enskilda sakägare beror därmed på deras värdering av brytningens påverkan. Välfärdseffekter kan ersättas för, och därmed kan man åtgärda ineffektiviteten av de externa effekterna. Det bör noteras att ersättning för uppskattad välfärdsförlust inte nödvändigtvis är förenlig med lagstadgad ersättning (2006). 83Intervju med , . R I K S R E V I S I O N E N O M V A N D L I N G E N A V K I R U N A O C H M A L M B E R G E T En samhällsekonomisk analys som inkluderar fler möjliga handlingsalternativ skulle kunna ge en mer fullständig bild av investeringens effekter och risker än den av beställda principiella analysen. En samhällsekonomisk analys kan beakta det faktum att malmfyndigheterna i är av nationellt intresse84, viktiga för svensk konkurrenskraft85, samt att framtida brytning i regionen kan vara av intresse86. Därmed är brytningen av relevans för alla medborgare.87 I har samhällsekonomisk analys använts inom bl.a. infrastruktur- och klimatområdet88. Internationellt sett finns exempel på att samhällsekonomisk analys är obligatoriskt inför gruvetablering89 och förordas i viss akademisk litteratur vid gruvinvesteringar90. 4.4.1 Poster i en samhällsekonomisk analys Den principiella analys som beställt illustrerar hur investeringens samhällsekonomiska lönsamhet skulle kunna bedömas utifrån ett antal relevanta poster. Kriström och bedömer att minst följande poster bör ingå i en samhällsekonomisk analys för investeringen91. 84Intervju med Bergsstaten och SGU, , 2017. 85Se Ds 2006:2, 2013a. 86Intervju med Bergsstaten och SGU, . 87Jfr Kriström och , 2006. 88Se t.ex. Klimatanpassning i , Samhällsekonomiska värderingar av hälsoeffekter, och , Kostnads-nyttoanalys av översvämningsåtgärder i – en pilotstudie, , Kostnads-nyttoanalys av översvämningsåtgärder vid Viskan, sträckan – Bogryd, i , Skyddsvall mot översvämningar – kostnad och nytta, 2014. För exempel på infrastrukturområdet, se t.ex. 2016. 89NSW Government 2015. 90Se t.ex. 2015. Posterna i tabell 1 speglar de alternativfall som valts för analysen, dvs. att genomföra investeringen i enlighet med bolagets beslut jämfört med valet att inte genomföra investeringen. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 1 Sammanfattning av principiell samhällsekonomisk analys av investeringen i KUJ 1365 och MUJ 1250 Investeringskostnad för att etablera de nya gruvnivåerna KUJ 1365 Intäktsförändring till följd av nya gruvnivåer Driftskostnad för ordinarie verksamhet, inklusive investeringar i maskiner och annan utrustning Värde av utrustning som kan säljas, inklusive kostnad för sanering etc. efter avslutad brytning Bolagets kostnader för att genomföra samhällsomvandlingen inklusive kostnader för att åtgärda deformationer Bolagets tillkommande investeringar, t.ex. kostnader för dubbelspår Restvärde vid fortsatt drift Se ovan, men restvärde då driften fortsätter Kostnader förknippade med arbetslöshet som undviks om driften Miljökostnader förknippade med utökad produktion Vibrationer, buller samt markdeformationer etc. som kan kännas av i de närliggande samhällena. Källa: Kriström och , s. 22. En samhällsekonomisk analys innehåller poster av både företagsekonomisk och samhällsekonomisk relevans. Vissa av posterna, t.ex. kostnader för ersättning inom samhällsomvandlingen, är relevanta ur både ett företagsekonomiskt och ett samhällsekonomiskt perspektiv. Både den företagsekonomiska analys som utgör bolagets beslutsunderlag och en samhällsekonomisk analys resulterar i ett diskonterat nuvärde av investeringens lönsamhet. Diskonteringsräntan indikerar avkastningskravet på investerat kapital och ska därmed ta hänsyn till eventuella risker med investeringen. Diskonteringsräntan behövs för att bedöma investeringens lönsamhet . Då diskonteringsräntan medför en prioritering mellan intäkter och kostnader i nutid och framtid måste valet av räntenivå ske med stor precision.92 Prioriteringen, och därmed diskonteringsräntan, kan skilja sig åt mellan bolagets företagsekonomiska analys och en samhällsekonomisk analys.