prop · H503277 · 2018-06-27 00:00:00 — Se bilaga 3 för en kort beskrivning av de projekt som kategoriserats som överlevare (kategori 3 och 4) efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden upphört. 6.3Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens överlevnad 2017 Genomgången av 155 inkomna slutredovisningar utmynnar i följande kategorisering av överlevnad efter det att finansieringen ur Arvsfonden upphört. Uppföljningen av redovisade projekt (se tabell 6.2) visar att (kategorierna 3 och 4) av projektens verksamhet lever vidare i någon form. I huvudsak framträder tre bidragande faktorer till i vilken mån en organisation lyckas genomföra sitt projekt så att erfarenheter och kunskaper tas tillvara: – Projektförankring, både inom den egna organisationen och externt, är Skr. 2017/18:277 en viktig förutsättning för att erfarenheterna ska kunna leva vidare. Förankring är viktig både på lednings- och verksamhetsnivå såväl i den egna organisationen som hos aktörer man ska samarbeta med eller som kan vara tänkbara finansiärer . Inte minst viktigt är att den tänkta målgruppen för projektet är med och påverkar utformningen av verksamheten. –Dokumentation är en annan avgörande faktor för att kunna ta tillvara erfarenheter och kunskaper. Att dokumentera och sätta ord på sitt arbete är värdefullt både för att utveckla den egna verksamheten och för att sprida erfarenheterna vidare. –Tiden är ytterligare en betydelsefull faktor. Att engagera och förankra en projektidé för att genomföra den tar tid. Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens överlevnad 2007–2017 har 1 505 avslutade projekt kategoriserats utifrån vad som händer med projekten efter det att Arvsfondens finansiering upphört. Av projekten lever vidare (se tabell 6.3) för kansliets granskning. Forskarnas kategorisering av projektens överlevnad 2017 En viktig del i de utvärderingar som forskare genomför på uppdrag av Arvsfondsdelegationen är att kategorisera överlevnaden i de projekt som utvärderas. Utvärderarna kategoriserar avslutade projekt på samma sätt som Arvsfondsdelegationen. De har använt sig av projektens dokumentation, enkäter och/eller telefonintervjuer, projektbesök samt intervjuer. Nedan (se tabell 6.4) redovisas den kategorisering av projektens överlevnad som gjorts av forskarna i två av de tre utvärderingar som slutfördes . Inom utvärderingen av satsningen Egen Kraft! gjordes ingen kategorisering av överlevnaden eftersom de flesta projekt fortfarande pågick när utvärderingen avslutades. Totalt omfattar forskarnas kategorisering 96 projekt. Överlevnadsgraden på är något lägre än genomsnittet för arvsfondsprojekt. En förklaring till detta är att en av utvärderingarna omfattar projekt som till stor del genomfördes . Enligt forskarna är överlevnadsgraden för de granskade projekten beroende av goda relationer och samarbeten med befintliga och relevanta privata, kommunala och statliga organisationer. Genom att göra aktörer som representerar den offentliga sektorn till aktiva parter skapar projekten incitament som kan säkerställa ett långsiktigt stöd. En slutsats är att målgruppens delaktighet är en framgångsfaktor för projektens genomförande och överlevnad. Forskarnas kategorisering av projektens överlevnad 2007–2017 har 1 205 projekt kategoriserats av forskarna utifrån sin grad av överlevnad (se tabell 6.5). De projekt som utvärderats av forskarna har fått stöd ur Arvsfonden –2017. Enligt forskarnas egen bedömning lever (584 projekt) vidare i någon form efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden har upphört. Att forskarna funnit en lägre överlevnadsgrad än Arvsfondsdelegationen kan ha samband dels med att de projekt forskarna följt upp går längre tillbaka i tiden, dels att projekt som beviljas medel ska ha en plan för överlevnad. Arvsfondsdelegationens projekt ur ett genusperspektiv Arbetet med frågor om jämställdhet avser att synliggöra om och på vilket sätt projekten utmanar den rådande maktstrukturen i ett intersektionellt Genusperspektivet uppmärksammas i såväl handläggning av ärenden som de utvärderingar som initieras. För att synliggöra köns- maktsordningen i de projekt som beviljas medel görs en uppföljning av hur stor andel av projektledarna som är män respektive kvinnor. fondsdelegationen följer också upp de projekt som riktar sig enbart till män respektive kvinnor för att få kunskap om vilka frågeställningar som det civila samhällets organisationer uppmärksammar alternativt inte uppmärksammar ur ett genusperspektiv. Studier av det civila samhällets organisationer har visat att män oftare deltar på högre nivå i organisationerna än kvinnor, som i högre utsträckning än män återfinns på positioner med begränsad makt men med stort ansvar. Detta bekräftas i studie av arvsfondsprojekt, Projektledaren, organisationen och projektet. Studien visar att projektledarna i allmänhet är högutbildade kvinnor () i alla åldrar. Av studien framgår också att är heltidsanställda medan är anställda på halvtid eller mindre. I de projekt som slutredovisats har av projektledarna varit kvinnor. I åtta av projekten hade man delat ledarskap, en man och en kvinna. När det gäller lokalstödsprojekten gäller det omvända där majoriteten av projektledare är män. Att leda projekt, starta upp och genomföra verksamheter med syfte att pröva nya metoder, möta och ge stöd åt människor som lever i utsatta situationer, leda volontärer och ansvara för en budget innebär sannolikt både stort ansvar och makt i situationen. Däremot har en projektledare inte nödvändigtvis makt över sin situation i alla lägen. Det finns ingen större skillnad vad det gäller vilken typ av organisation och vilka typer av verksamheter som män och kvinnor är projektledare för. Här skiljer sig arvsfondsprojekten från studier som visar att kvinnor oftare än män är engagerade inom omsorg, solidaritet och kultur. Av de projekt som Arvsfondsdelegationen beviljade stöd till bedriver två verksamheter som riktar sig enbart till män. Båda projekten drivs av riksorganisationen (tidigare Män för Jämställdhet). Ett av projekten är Mannen Myten som syftar till att utmana och förändra destruktiva maskulinitetsnormer. Detta görs tillsammans med killar och unga män, främst från förorter och glesbygd, som bär på erfarenheter av att befinna sig i olika positioner i olika maktordningar. Det övergripande målet är att utveckla kunskap och metoder så att jämställdhetsarbetet blir relevant för fler killar och unga män samt att deras engagemang ökar. Det andra projektet är Machofabriken 2.0, som genomförs tillsammans med Unizon och ROKS och har som syfte att vidareutveckla metodmaterialet Machofabriken till att omfatta ett bredare våldsperspektiv och normförändrande arbete. Nitton projekt riktar sig enbart till kvinnor. Majoriteten av projekten vänder sig till flickor och kvinnor som befinner sig i utsatta situationer. Ett sådant projekt är , och projekt som vill utforma en verksamhet för föräldrautbildning som särskilt vänder sig till före detta missbrukande kvinnor där en andel även har beroendetillstånd i kombination med neuropsykiatriska diagnoser. Fyra av projekten handlar om att motverka hedersrelaterat våld och förtryck och att förebygga könsstympning. Afarvänner i projekt och integration är ett exempel på detta. Föreningen vill i projektet arbeta med unga nyanlända för att förhindra att skadliga sedvänjor fortsätter utövas i det nya hemlandet. Projektet syftar till att mobilisera ungdomar med afariskt och somaliskt ursprung i förebygg- ande arbete mot kvinnlig könsstympning och andra former av hedersrelaterat våld och förtryck. Ett flertal projekt har som syfte att engagera unga kvinnor i musik och kultur och samhällsfrågor. Ett exempel är i Malmös projekt – kulturfusion på tjejers villkor, vars syfte är att öka förutsättningarna för att fler unga kvinnor/flickor med utländsk bakgrund i tar aktiv del i civilsamhälle och föreningsliv. Genom att skapa en gemensam kulturscen för och med tjejer, en kulturell fusion inom mode, dans och musik vill projektet minska socialt utanförskap, öka inkludering och visa på likheter mellan olika kulturer som Tjejdriven utmanar fördomar och skapar debatt. Projektets mål är att ge unga kvinnor möjlighet att mötas över kulturella gränser för att tillsammans skapa en mångkulturell gemenskap. Tillsammans planerar och genomför tjejerna kulturfusioner inom mode, dans och musik på sina egna villkor. Projektet arbetar aktivt för att bryta de osynliga strukturer som håller de unga tjejerna tillbaka från att förverkliga sig själva. Projektets primära målgrupp är unga kvinnor/flickor med utländsk bakgrund som är 12–. Projektet strävar efter att nå ut till de mest segregerade och låginkomsttäta områdena i . Flera projekt fokuserar delvis på målgruppen transpersoner. Ett exempel är föreningen projekt mig, vars syfte är att hjälpa unga personer som är eller har varit utsatta för sexuella övergrepp och våldtäkt med den sexualitetsproblematik som kan komma efter ett övergrepp. Målet är att samla och sprida kunskap om hur sexuella övergrepp kan påverka ens sexualitet samt att förbättra tillgången till sexologiskt stöd. Projektets primära målgrupp är tjejer, killar och transpersoner som varit utsatta för våldtäkt eller sexuella övergrepp. Ett annat exempel är ABF Umeåregionens projekt grrl – den rosa metoden, som ska ta fram nya metoder för hur studieförbund och musikföreningar kan arbeta med musikverksamhet, för att ge tjejer och unga transpersoner samma möjlighet som män att bli och vara musiker. Projektet kommer göra en behovskartläggning och utifrån den utveckla nya pedagogiska metoder för musikhandledning och kompetensutveckling av tjejer och transpersoner i åldern 16–som vill spela musik. Uppföljning av målgruppens delaktighet i arvsfondsprojekten Arvsfondsdelegationens uppföljnings- och utvärderingsverksamhet visar att fondens medel lämnar spår, men också att många utmaningar återstår för att säkerställa att fondens medel når ut till målgrupperna oavsett ålder, kön, etnicitet, sexualitet, socioekonomisk bakgrund, funktionsnedsättning och plats. En annan utmaning är att fondens målgrupper får reella möjligheter att också ha inflytande över och i de verksamheter som bedrivs. Syftet med uppföljningen av målgruppens delaktighet är att synliggöra målgruppens roller i projekten, hur de får en röst, hur man når målgruppen och vilka projekten når respektive inte når. Ett av kriterierna för att beviljas medel är målgruppens delaktighet. Handläggarna lägger stor vikt vid målgruppens delaktighet i beredningen av projektansökningar. Hur deltagandet ser ut i olika samhällsgrupper och möjligheten att påverka detta är svårare att få en bild av och att påverka då föreningar och organisationer har sina unika förutsättningar. Vissa lokala föreningar är en del av en riksorganisation med långa anor. Andra organisationer är nya och utvecklade ur specifika behov och idéer som kan kopplas till den lokala platsen. regional eller nationell förankring har en central organisation och avser utifrån ett uppdrag eller en övergripande ambition att skapa bättre förut- sättningar för andra än för dem som är medlemmar i föreningen. I det följande sammanfattas hur delaktigheten redovisats i de projekt Initiativet till arvsfondsprojekten tas ofta i en intresseorganisation där organisationen representerar målgruppen. har ett behov eller en möjlighet uppmärksammats och efterfrågats av en enskild person ur mål- I vissa fall kommer initiativet från en person utanför mål- Vilken roll målgruppen har i planeringen av projektet framgår inte alltid i projektens redovisning. Vanligt förekommande är dock att målgruppen finns med i en referensgrupp och delar med sig av sina erfarenheter och förväntningar. När det handlar om små barn eller personer med grava funktionsnedsättningar kan även anhöriga och personal föra målgruppens talan. Inflytande över och delaktighet i projekten Enligt projektens slutredovisningar är det främst i genomförandet och i planeringen av projektet som målgruppen får ett reellt inflytande och kan Därmed inte sagt att målgruppen alltid även får inflytande i övriga delar av organisationens verksamhet. Projekten skapar arenor och mötesplatser där människor med liknande erfarenheter, idéer och Att dela gemensamma erfarenheter med andra ger en positiv identitetsutveckling som kan bilda motvikt mot den negativa identitet som marginaliserade grupper tilldelats av majoritetssamhället. projekten får målgruppen redskap att sätt ord på sina erfarenheter, bryta med ett destruktivt liv och redskap att gå vidare exempelvis till arbete Redskapen kan vara film eller teater, framtagande av ny teknik eller ett nytt arbetssätt. Genom medverkan i projekten och föreningslivet blir människor delaktiga i ett sammanhang och i samhället. Vilka når projekten och hur? Vilka når man inte? Civilsamhället framställs ofta som en plats där marginaliserade grupper kan göra sina röster hörda genom att organisera sig, och engagemang i civilsamhället förknippas ofta med ökat inflytande och resurser. det extra viktigt att ställa frågor om vilka röster som får inflytande i civilsamhället och vilka som utestängs. Vilka projekten når och inte når är svårt att få en uppfattning om då det sällan framgår av projektens redovisning. Ofta redovisas antal män och antal kvinnor, men andra maktordningar som klass, sexualitet, etnicitet och funktionsförmåga saknas, om det inte är det som utmärker den 2017/18:277 I första hand når projekten sina egna medlemmar. Men den offentliga sektorn är ofta samarbetspartner och utgör en arena för utförande och en ingång för att få kontakt med målgruppen. Skolan, både förskola, grundskola, gymnasieskola, grund- och gymnasiesärskola är en av de vanligaste arenorna för projekt. Därav kan man dra slutsatsen att många projekt når ut till ett brett spektrum av barn och unga. Detta säger dock inget om inflytande och valfrihet att delta, men å andra sidan når projekten sannolikt unga som annars aldrig skulle komma i kontakt med föreningslivet och specifika verksamheter. Detta är ett dilemma som arvsfonden försöker hålla levande i sin handläggning. Vilken roll har målgruppen efter projekttidens slut? I bedömningen av målgruppernas delaktighet i projekten ingår även vilken roll den aktuella målgruppen har efter projektets slut. Ett exempel är ungdomar som utbildats till informatörer i till Kvinnas unga. Ett annat exempel är personer med intellektuella funktionsnedsättningar som utbildats till guider i Föreningen och som inom ramen för daglig verksamhet ger guidade turer på sjöar i närområdet. Ett tredje exempel är före detta missbrukare som efter projektets slut leder självhjälpsgrupper i Skyddsvärnets regi. I vissa fall har målgruppen efter projektet fått en etablerad roll i organisationens verksamhet. Exempelvis har deltagare i projekten fått en roll som ledare i organisationen, blivit invalda i organisationens styrelse eller blivit utvalda att representera målgruppen i olika typer av referensgrupper. I några fall har sektioner bestående av den nya målgruppen eller utövare av den nya verksamheten bildats. Lokalstöden används till många olika slags byggnationer, från anläggning av utegym, nybyggnation av aktivitetshallar, större tillgänglighetsanpassningar av lokaler och anläggningar till ombyggnation av cirkusträningslokaler. Delaktigheten ser därför väldigt olika ut. Det rör sig om allt från att initiativet kan ha kommit från målgruppen till att hela bygden är involverad i planering och byggande. Också när det gäller lokalstöden är det oftast via föreningen eller någon annan intresseorganisation som målgruppen får en röst. Det kan vara svårt för målgruppen att ha inflytande över den faktiska byggnationen, men däremot är målgruppen alltid involverad när det gäller planeringen och genomförandet av den faktiska verksamheten. Majoriteten av lokalstöden har någon form av samverkan med offentlig sektor vanligtvis fritids, särskolan och skolan. Inte sällan innebär lokalstödsprojekten att organisationen når en ny målgrupp, inte minst personer med funktionsnedsättning. De utvärderingar som Arvsfondsdelegationen initierar spänner över ett vitt fält och omfattar både pågående projekt och projekt som genom- Utvärderingarna sker i tre steg – en genomgång av projektens dokumentation som består av ansökningar, redovisningar och slutrapporter, en enkätstudie och ett antal fallstudier som inkluderar besök och intervjuer. Utvärderingarna genomförs av forskare från en rad olika forskningsdiscipliner såsom välfärdsrätt, etnologi, statsvetenskap och socialt arbete. har Arvsfondsdelegationen finansierat 51 utvärderingar som redovisats. Inom ramen för dessa utvärderingar har forskarna gjort en bedömning av överlevnaden av 1 205 projekt. ingår drygt 204 projekt i pågående utvärderingar. kommer en metautvärdering av samtliga utvärderingar genomförda 2006–2014 att slutredovisas. Ytterligare tre utvärderingar är under planering. Tre utvärderingar avslutades . I det följande redovisas kortfattat de viktigaste slutsatserna i dessa studier. Samverkan kring hedersrelaterat våld och förtryck – En studie av projektet är fri 2014–2017 Kärleken är fri var ett treårigt metodutvecklande projekt av social verksamhet som avser att motverka hedersrelaterat våld (HRV). Projektet föregicks av en ettårig förstudie och har finansierats av Arvsfonden med sammanlagt . Det är därmed det största projektet i Arvsfondens historia. Projektet är ett samarbete mellan , i och Folkteatern i /länsteater samt samverkan med ett stort antal frivilligorganisationer och myndigheter. Projektets övergripande syfte var att nå unga som lever med hedersrelaterade begränsningar och informera dessa om deras rättigheter, samt att stödet till utsatta för hedersrelaterat förtryck och våld ska utvecklas och säkras. Projektet var organiserat kring ett flertal delprojekt, där det första bestod av en nationell skolturné som riktade sig till grund- och gymnasieskolor och som avsåg att informera eleverna om deras rättigheter. Ett andra delprojekt bestod av ett nätverk av frivilligorganisationer som verkade för kunskapsutveckling kring hedersrelaterat våld och som avsåg att starta ett nationellt stödforum för hedersutsatta i form av en chatt. Ett tredje delprojekt avsåg att utveckla ett pedagogiskt material och ett internetbaserat stöd som riktade sig till lärare och annan skolpersonal. Projektet hade ett särskilt fokus på pojkars utsatthet och begränsningar utifrån deras dubbla roller som offer och förövare samt på heder i relation till homo- och bisexuella, trans- och queerpersoner. Projektplanen för Kärleken är fri genomsyrades av målsättningen att skapa samverkan mellan ett stort antal aktörer och således har måluppfyllelsen varit förenad med att samverkan mellan alla dessa aktörer skulle fungera. Projektet hade ett öppet förhållningssätt i ambitionerna att samverka genom att inte utesluta någon aktör, vilket innebar att frivilligorganisationer med vitt skilda perspektiv och värdegrunder sökte sig till projektet. Det övergripande organisatoriska upplägget genom skolturnén och stödforumet kan betraktas som väl genomtänkt för att möta projektets syfte och målformuleringar. Det kan även konstateras att projektet har haft många fördelar av att administreras av en så etablerad organi- sation som , men att organisationens struktur och hierarkiska administration inte gav de bästa förutsättningarna för att samverka nationellt kring ett gemensamt projekt. Detta har inneburit att projektet delvis har implementerats och utvecklats i olika riktningar i olika delar av landet. Projektets primära målgrupp var barn och unga som utsätts för HRV men det ingick även en vidare målgrupp av elever i grund- och gymnasieskolan generellt samt vuxna som möter barn och unga i den primära målgruppen i sitt dagliga arbete. tionen har nått ut till närmare 30 000 grund- och gymnasieelever på nära 100 skolor i flera städer, i synnerhet i de tre storstadsområdena. projektet har också nått skolpersonal, myndighetsrepresentanter samt företrädare för frivilligorganisationer genom att etablera samverkans- grupper och har besökt ett stort antal stadsdelar, kommuner och städer i Stödverksamheten har totalt fått in över 800 ärenden och närmare 500 från den primära målgruppen. Av intervjuer med kuratorer i studien framgår att de möter unga som i olika grad lever med hedersrelaterade normer och begränsningar. Kuratorerna beskriver unga som har behov av stöd i en utsatt situation av HRV som en växande problematik. Även under intervjuerna med elever framgår att många av dem upplever att HRV förekommer i deras närhet och beskriver hur de själva eller personer i deras omgivning kan uppleva motsättningar mellan olika normer och värderingar i vardagen. de vuxna som har intervjuats i studien beskriver en rädsla för att göra fel i arbetet för att motverka HRV eller för att bidra till stigmatisering av redan utsatta grupper i samhället. Den offentliga debatten som har polariserats ytterligare har bidragit till att spä på denna Motsättningarna kan i bästa fall leda till en ökad för- ståelse för komplexiteten på området som gynnar det metodutvecklande arbetet med HRV. I värsta fall leder motsättningarna till svårlösta konflikter som verkar förlamande för det fortsatta arbetet med frågan. Den polariserade debatten riskerar med andra ord att bidra till att unga som lever i en utsatt situation osynliggörs. Det är viktigt att diskutera vems ansvar det är att lyfta fram de ungas röster och driva utvecklings- arbetet kring ungas rättigheter vidare. Det finns ett behov av samverkan mellan myndigheter och civilsam- hället i det fortsatta arbetet med HRV. Denna samverkan behöver i hög grad handla om ett erfarenhetsutbyte som bidrar till att öka den gemen- samma kunskapen på området. Det krävs även ytterligare forskning på området för att öka förståelsen av vad HRV kan ta sig för utryck och för att förstå likheter och skillnader i ungas utsatthet inom olika kontexter i Det är viktigt att synliggöra de ungas erfarenheter för att ytter- ligare öka kunskapen om situationen för unga som lever med heders- relaterade normer och värderingar men också för att låta de unga vara med och påverka utvecklingen av metoder i det förebyggande och Trots interna motsättningar och en polariserad debatt menar forskaren att projektet har lyckats väl med metodutvecklingen av arbetet med att motverka HRV och stödja unga i en utsatt livssituation. Projektet lever kvar i , och efter projekttidens slut genom ett projekt kallat Det handlar om kärlek. genomförts ett stort antal skolveckor som nått många elever men det har varit svårare att etablera en verksamhet som lever kvar . 2017/18:277 tid driver enstaka samverkansgrupper i fortsatt sam- arbete kring HRV lokalt. Genom samverkan mellan flera aktörer har det även utvecklats en stödverksamhet. finns en stödchatt för barn och unga som är utsatta för HRV samt en lärarplattform där yrkesverksamma inom skolan får stöd av . Därtill har det utvecklats ett stort antal metodmaterial som kan användas i det fortsatta arbetet. Utvärdering av Arvsfondens satsning Egen Kraft! Möjlighet till Egen Kraft! – arvsfondsprojekt med fokus på att skapa ett samhälle för alla. Målet med Arvsfondens särskilda satsning Egen Kraft! var att förbättra levnadsvillkoren och skapa bättre möjligheter för personer med funktionsnedsättning i alla åldrar att påverka samhället och sina livssituationer. –2016 beviljade Arvsfondsdelegationen för 208 projekt inom tre olika områden: En arbetsmarknad för alla, Skola och utbildning för alla samt En aktiv fritid i livets alla faser. Forskare vid har följt satsningen. Forskarnas övergripande frågeställningar handlar om levnadsvillkor: Vilka är de levnadsvillkor som projekten pekar ut som ojämlika för personer med funktionsnedsättning och på vilka sätt försöker projekten förändra dessa levnadsvillkor? Det är främst lokala föreningar och brukarföreningar som är projektägare.