prop · H503287 · 2018-08-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2017/18:287 Ändringar i regleringen för och Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslår regeringen vissa ändringar i sametingslagen (1992:1433). Vissa förändringar i organisation föreslås. plenum ska även i fortsättningen vara det högsta beslutande organet. ska ansvara för verksamhet och kanslichefen ska sköta den löpande verksamheten enligt de direktiv och riktlinjer som styrelsen beslutar. Det föreslås vidare en bestämmelse i sametingslagen om att plenum har rätt att besluta om skäliga ekonomiska förmåner för ledamöter och ersättare. Förslaget innebär också att nya bestämmelser förs in i sametingslagen, dels om offentlighet vid sammanträden, dels om att ordföranden ansvarar för ordningen vid sammanträden i plenum och då också har rätt att visa ut den som uppträder störande och inte rättar sig efter tillsägelse. Regeringen föreslår också en särskild lag om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden. Den omfattar såväl plenum som sammanträden i styrelsen och i nämnderna. Som en följd av denna lämnas förslag till en komplettering i lagen (1980:578) om ordningsvakter, så att det av den lagen framgår att ordningsvakter får förordnas att tjänstgöra även vid säkerhetskontroller i . Slutligen föreslås ändringar i bestämmelser om val till , bl.a. tas kravet i sametingslagen på svenskt medborgarskap för att vara valbar till bort. Den nya lagen och lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om säkerhetskontroll vid 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1980:578) om 2.3Förslag till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) ........................................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................ 3.2Ekonomiska förmåner för förtroendevalda i Säkerhetskontroll vid sammanträden ........... Den författningstekniska lösningen .................................. 4.3Förordnande av ordförande och anställning av 4.4Fördelningen av uppgifter mellan plenum, styrelsen Ekonomiska förmåner för förtroendevalda i ................ Offentlighet vid sammanträden .................................. 6.1Sametingets sammanträden i plenum ska vara 6.2Styrelsens och nämndernas sammanträden ska hållas inom stängda dörrar om inte annat beslutas ..................... bör få möjlighet att besluta om Möjligheten till säkerhetskontroll bör regleras i en särskild lag ..... En ny lag om säkerhetskontroll vid offentliga Förutsättningar för säkerhetskontroll ............................... Beslut om säkerhetskontroll ............................................. Kontrollens utformning och omfattning ........................... Allmänt om kontrollen .................................... Personer som får kontrolleras .......................... Hantering av föremål ....................................... Avvisning och avlägsnande ............................. Ordningsvakt får tjänstgöra vid säkerhetskontroll i ..... 11 Ändringar i bestämmelser om val till .......................... 11.1Kravet på svenskt medborgarskap tas bort för 11.2Upplysning om personröstningens innebörd på 11.3Det ska vara möjligt att styrka sin identitet även på annat sätt än genom att legitimera sig.............................. 11.4Förbudet för familjemedlemmar att vara vittne vid brevröstning tas bort ........................................................ 11.5Rättelse av en felaktig hänvisning i sametingslagen till den gamla vallagen..................................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................................. Konsekvenser av förslagen ............................................................ Ändringar i organisation ............................. 13.2Reglering av ekonomiska förmåner för 13.3Reglering om offentlighet, ordning och säkerhetskontroll vid sammanträden ........... Ändringar i bestämmelser om val till ........... Förslagens övriga konsekvenser ...................................... 14.1Förslaget till lag om säkerhetskontroll vid 14.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:578) om 14.3Förslaget till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) ..................................................................... Sammanfattning av rapporten av – Finansiering och intern styrning och kontroll (ESV Lagförslaget i rapporten av – Finansiering och intern styrning och kontroll.................. Reglering av ekonomiska förmåner för förtroendevalda i (Ds 2017:63)..................... Lagförslaget i promemorian Reglering av ekonomiska förmåner för förtroendevalda i sammanträden (Ds 2017:65)............................................ Lagförslaget i promemorian Säkerhetshöjande åtgärder vid sammanträden ......................... 2017/18:287 Bilaga 7 Ändringar i bestämmelser om val till (Ds 2017:34)..................................................................... Lagförslaget i promemorian Ändringar i bestämmelser om val till ................................ Förteckning över remissinstanserna ................................. Lagförslaget i lagrådsremissen Säkerhetskontroll vid Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden, 2.lag om ändring i lagen (1980:578) om ordningsvakter, 3.lag om ändring i sametingslagen (1992:1433). 2017/18:287 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden Härigenom föreskrivs följande. 1 § Säkerhetskontroll får genomföras vid inpassering till eller i lokaler som disponeras för ett sammanträde i som i enlighet med regleringen i sametingslagen (1992:1433) är offentligt, om det finns anledning att befara att det vid sammanträdet kan komma att begås brott som innebär en allvarlig fara för någons liv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse av egendom. 2 § Ett beslut om säkerhetskontroll ska avse ett visst sammanträde och får utöver sammanträdeslokalen och entréutrymmen endast omfatta de angränsande lokaler som behöver utnyttjas för att besökare ska kunna följa sammanträdet. I beslutet ska det anges vilket sammanträde och vilka lokaler som omfattas av beslutet. Ett beslut om säkerhetskontroll fattas av den som är eller ska vara ordförande vid sammanträdet. Innan ett beslut om säkerhetskontroll fattas ska samråd ske med Säkerhetskontrollens omfattning och utformning 3 § Säkerhetskontrollen omfattar besökare till det sammanträde och de lokaler som anges i beslutet om säkerhetskontroll. dock inte ledamöter och ersättare vid sammanträdet, eller andra som på grund av ett särskilt uppdrag från närvarar vid sammanträdet. Den som är eller ska vara ordförande vid sammanträdet får undanta även andra personer från kontrollen. Identiteten får kontrolleras endast för att fastställa om en person som uppger sig inte omfattas av säkerhetskontrollen ska undantas från den. 4 § Vid säkerhetskontrollen ska vapen och andra föremål som är ägnade att komma till användning vid brott som avses i 1 § eftersökas. får omfatta kroppsvisitation och undersökning av väskor och andra före- mål som påträffas i lokaler som anges i beslutet om säkerhetskontroll. 5 § Säkerhetskontrollen genomförs efter närmare anvisningar av av en polisman. Kontrollen kan också efter förordnande genomföras av en ordningsvakt under ledning av en polisman. 6 § Kroppsvisitation vid säkerhetskontrollen ska utföras med metalldetektor eller liknande anordning. Kroppsvisitationen får göras på annat sätt om det finns särskilda skäl. I så fall ska den utföras av en polisman eller av en ordningsvakt som har godkänt för uppgiften. Kroppsvisitation som är av mera väsentlig omfattning ska utföras i ett avskilt utrymme och om möjligt i vittnes närvaro. Kroppsvisitation får utföras eller bevittnas endast av någon som är av samma kön som den som visiteras, om undersökningen inte görs med metalldetektor eller liknande anordning eller avser föremål som den som visiteras har med sig. 7 § Om det vid säkerhetskontrollen påträffas något sådant föremål som avses i 4 § första meningen, ska den som föremålet påträffas hos uppmanas att lämna det ifrån sig för förvaring, om det inte tas i beslag enligt bestämmelserna i . Om det inte finns någon känd innehavare till ett påträffat föremål får det omhändertas. 8 § Besökare som vägrar att genomgå en beslutad säkerhetskontroll och inte kan styrka sin behörighet enligt 3 § att ändå vistas i sammanträdeslokalen får nekas tillträde till sammanträdet och de lokaler som omfattas av beslutet om säkerhetskontroll och avvisas eller avlägsnas från dessa lokaler. Samma åtgärder får vidtas mot den som inte följer en uppmaning enligt 7 § att lämna föremål ifrån sig. 9 § Föremål som har lämnats till förvaring eller omhändertagits enligt denna lag ska förvaras på ett betryggande sätt. Ett bevis om att ett föremål har lämnats till förvaring ska utfärdas på begäran. Föremålet ska återlämnas till personen som har lämnat det till förvaring när han eller hon lämnar de lokaler som omfattas av beslutet om säkerhetskontroll. 10 § Beslut enligt denna lag får inte överklagas. Denna lag träder i kraft . Ordningsvakter får förordnas att tjänstgöra vid säkerhetskontroll enligt lagen (2010:294) om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden i kommuner och landsting och enligt lagen (2019:000) om säkerhetskontrollvid offentliga sammanträden. 2017/18:287 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1980:578) Härigenom föreskrivs att 2 b § lagen (1980:578) om ordningsvakter ska ha följande lydelse. Ordningsvakter får förordnas att tjänstgöra vid säkerhetskontroll enligt lagen (2010:294) om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden i kommuner och landsting. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:295. 2.3Förslag till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) Härigenom föreskrivs i fråga om sametingslagen (1992:1433)1 dels att nuvarande 2 kap. 3 a § ska betecknas 2 kap. 3 d §, dels att 2 kap. 2, 4, 5 och 6 a §§ och 3 kap. 2, 8, 10, 15 och 19 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 2 kap. 3 a–3 c, 3 e och 4 a §§ av följande lydelse. skall bestå av 31 ska bestå av 31 ledamöter, utsedda genom val. ledamöter, utsedda genom val. ledamöterna ska det utses ersättare. I fråga om antalet I fråga om antalet ersättare och hur ersättare och hur de skall utses de ska utses gäller bestämmelserna bestämmelserna i 14 kap. i 14 kap. 15 § vallagen (2005:837) 15 § vallagen (2005:837) om val om val till . Ledamöterna skall vara svenska förordnar regeringen ordförande i väljer en eller flera vice väljer en eller flera vice plenum är offentliga. får dock besluta att överläggningen i ett visst ärende ska hållas inom stängda dörrar. Ersättarna får närvara vid en sådan överläggning, även när de 1Senaste lydelse av 2 kap. 3 a § 1996:122. 2 Senaste lydelse 2006:803. Ordföranden får visa ut den som uppträder störande och inte rättar sig efter tillsägelse. hållas inom stängda dörrar. plenum får styrelsen dock besluta alltid hållas inom stängda dörrar i 2. där det förekommer uppgifter som omfattas av sekretess. för ledamöter och ersättare. skall bland tingets ledamöter utse en styrelse om högst sju ledamöter och lika många ersättare som skall sköta den löpande verksamheten för . En av ledamöterna skall därvid utses att vara ordförande. 1.bereda och yttra sig i ärenden som skall handläggas av , 2.handha den ekonomiska förvaltningen, 3.verkställa beslut om verkställigheten inte uppdragits åt någon annan, 4.fullgöra de uppdrag som överlämnat till styrelsen. ska bland sina ledamöter utse en styrelse som består av högst sju ledamöter och lika många ersättare. ska bland styrelsens ledamöter välja en ordförande. Styrelsen ansvarar för verksamhet. Vid ska det finnas ett kansli som leds av en kanslichef. direktiv och riktlinjer som styrelsen uppgifter vid val till uppgifter vid val till tillsätta de nämnder som i övrigt tillsätta de nämnder som i övrigt behövs för beredning, förvaltning behövs för verksamheten. nämnder beslutar i frågor som rör nämnder beslutar i frågor som rör och i andra frågor som de enligt lag frågor som de enligt lag eller annan eller annan författning ska ha hand författning skall ha hand om. För valet till utgör landet en valkrets. utser valförrättare och har i övrigt de uppgifter som framgår av detta kapitel. Uppgifter vid val till fullgörs även av den centrala valmyndigheten enligt vallagen (1997:157) och av i det län där har sitt säte. För valet till utgör landet en valkrets. utser valförrättare och har i övrigt de uppgifter som framgår av detta kapitel. Uppgifter vid val till fullgörs även av den centrala valmyndigheten enligt vallagen (2005:837) och av i det län där har sitt säte. Den som har rösträtt till 3Senaste lydelse 2004:538. 4Senaste lydelse 2006:803. 5Senaste lydelse 2004:538. Den centrala valmyndigheten utfärdar valsedlar. På valsedlarna ska en grupp, ett parti eller en liknande sammanslutning anges samt minst tre kandidater förgruppen, partiet eller sammanslutningen.Kandidatnamnen ska förses mednummer och tas upp i nummerordning under varandra. Valsedlarna ska dessutom vara utformade så att väljarna kan lämna en särskild personröst och innehålla en upplysning om personvalets innebörd.För en registrerad grupp, ett parti eller en sammanslutning får det finnas valsedlar med olika kombinationer av kandidater. 2017/18:287 om inte annat följer av 9 §. om inte annat följer av 9 §. Den centrala valmyndigheten utfärdar valsedlar. På valsedel skall anges grupp, parti eller liknande sammanslutning samt minst tre kandidater för gruppen, partiet eller sammanslutningen. Kandidatnamnen skall förses med nummer och tas upp i nummerordning under varandra. Intill varje kandidatnamn skall det finnas ett markerat utrymme där väljarna kan lämna en särskild personröst genom en markering. För en registrerad grupp, ett parti eller en sammanslutning får finnas valsedlar med olika kombinationer av kandidater. Vid röstning i vallokal lägger väljaren själv in sin valsedel i ett valkuvert och tillsluter det. Väljaren lämnar valkuvert och det ytterkuvert som också är röstkort till valförrättaren. Denne kontrollerar att väljaren ställt i ordning bara ett valkuvert och att kuvertet inte är försett med obehörig märkning. Därefter lägger valförrättaren i väljarens närvaro in valkuvertet i ytterkuvertet och tillsluter det. Valförrättaren tar slutligen hand om ytterkuvertet samt antecknar på en särskild förteckning väljarens namn. Den som saknar det ytterkuvert Den som saknar det ytterkuvert som också är röstkort får inte rösta. som också är röstkort får inte rösta. En väljare som inte är känd för En väljare som inte är känd för röstmottagaren skall legitimera sig. röstmottagaren ska legitimera sig Den som inte gör det får inte rösta. eller på annat sätt styrka sin Den som inte gör det får Vid brevröstning lägger väljaren Vid brevröstning lägger väljaren själv in sin valsedel i ett valkuvert själv in sin valsedel i ett valkuvert och tillsluter det. I närvaro av två och tillsluter det. I närvaro av två 6 Senaste lydelse 2004:538. 7 Senaste lydelse 2006:803. 8 Senaste lydelse 2006:803. också är röstkort och tillsluter det. också är röstkort och tillsluter det. ytterkuvertet en försäkran på heder ytterkuvertet en försäkran på heder och samvete att han eller hon gjort och samvete att han eller hon gjort på detta sätt. på detta sätt. skriftligen att väljaren egenhändigt skriftligen att väljaren egenhändigt undertecknat försäkran och att de undertecknat försäkran och att de inte känner till något förhållande inte känner till något förhållande som strider mot de uppgifter som strider mot de uppgifter Vittnena skall ha fyllt Vittnena ska ha fyllt Väljarens make eller barn får inte vara vittne. Sedan brevröstningsförsändelsen har gjorts i ordning enligt första stycket lägger väljaren in försändelsen i ett omslagskuvert och tillsluter detta. Därefter lämnas försändelsen för postbefordran till i det län där har sitt säte. En väljare som på grund av kroppsligt fel inte kan avge sin röst i föreskriven ordning får vid röstningen anlita biträde. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Ärenden som har inletts hos före ikraftträdandet men ännu inte har avgjorts handläggs enligt äldre föreskrifter. 3.Bestämmelsen i 2 kap. 3 e § tillämpas inte på förmåner som har intjänats före ikraftträdandet. 2017/18:287 3 Ärendet och dess beredning (dnr Ku2016/02297/DISK) åt analysera arbete med intern styrning och kontroll samt användningen av statliga medel. Vidare skulle ESV analysera förutsättningarna för att säkerställa att verksamheten bedrivs effektivt utifrån gällande reglering samt hur verksamheten kan effektiviseras. Bakgrunden var bl.a. att lämnat en revisionsberättelse med reservation och framfört att årsredovisning inte var upprättad i enlighet med gällande regelverk, inte gav en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet, finansiering och finansiella ställning samt att ledningen inte hade följt de föreskrifter som är tillämpliga för anslag och inkomster. ESV har redovisat uppdraget i rapporten av – Finansiering och intern styrning och kontroll (ESV 2017:6). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 1. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Ku2017/00365/DISK). ESV föreslår bl.a. att myndighetsförordningen (2007:515) i större utsträckning ska tillämpas för . Styrelsen ska vara myndighetens ledning och kanslichefen ska vara myndighetens chef. Styrelsen ska ansvara för verksamheten, medan kanslichefen ska sköta den löpande förvaltningen. Vidare föreslås ett antal förändringar och förtydliganden vad gäller redovisningen. ESV:s förslag innebär ändringar i sametingslagen (1992:1433) och i förordningen (2009:1395) med instruktion för . Regeringen behandlar i detta ärende de förslag i ESV:s rapport som kräver ändringar i sametingslagen. Förslaget om organisation diskuterades vid möten med bl.a. , , , och . hölls det ett informationsmöte och fördes samtal om ESV:s rapport med företrädare för politiska partier. Ekonomiska förmåner för förtroendevalda i I en skrivelse som kom in till regeringen begärde att förtroendevalda i skulle ha rätt till tjänstepension. 2017 ändrade sin tidigare begäran på så sätt att den endast hel- och deltidsarvoderade förtroendevalda i (dnr Ku2015/00067/DISK). beslutade att ge en utredare i uppdrag att biträda () i arbetet med att utreda om det är lämpligt med en reglering i sametingslagen av ekonomiska förmåner, inklusive pension (Ku 2017:B). Uppdraget redovisades i departementspromemorian Reglering av Prop. 2017/18:287 ekonomiska förmåner för förtroendevalda i (Ds 2017:63). promemorian föreslås att det i sametingslagen införs en särskild bestämmelse om att har rätt att besluta om skäliga ekonomiska förmåner för ledamöter och ersättare i . Promemorian innehåller också en redogörelse för praktiska förutsättningar och kostnader förknippade med en pensionslösning för förtroendevalda i som fullgör uppdrag på heltid eller betydande del av heltid. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 3 och promemorians lagförslag i bilaga 4. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Ku2017/02702/DISK). Förslaget om ekonomiska förmåner för förtroendevalda vid diskuterades vid möten med bl.a. och . I en skrivelse som kom in till (dnr Ku2016/02110/DISK) föreslog att lagen (2010:294) om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden i kommuner och landsting också skulle omfatta offentliga sammanträden i . beslutade att ge en utredare i uppdrag att biträda () i arbetet med att utreda möjligheter att vidta säkerhetshöjande åtgärder vid offentliga sammanträden (Ku 2017:C). Uppdraget redovisades i departementspromemorian Säkerhetshöjande åtgärder vid sammanträden (Ds 2017:65). I promemorian föreslås att bestämmelser om offentlighet vid sammanträden ska tas in i sametingslagen. Vidare föreslås en särskild lag om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden i . Slutligen föreslås en komplettering i lagen (1980:578) om ordningsvakter. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 5 och promemorians lagförslag finns i bilaga 6. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Ku2017/02694/DISK). Förslaget om säkerhetshöjande åtgärder vid sammanträden diskuterades vid möten med bl.a. . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 10. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11. Lagrådet har föreslagit justering i två paragrafer. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter kommenteras i avsnitten 6.2 och 9.3.2.Därutöver har vissa redaktionella ändringar gjorts i förhållande till lagrådsremissen. 2017/18:287 3.4 har departementspromemorian Ändringar i bestämmelser om val till (Ds 2017:34) utarbetats. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 7. Promemorians lagförslag finns i bilaga 8. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ku2017/01655/DISK). Förslaget om nya bestämmelser om val till diskuterades vid möten med bl.a. och . inrättades genom beslut av 1992 (prop. 1992/93:32, bet. 1992/93:KU17, rskr. 1992/93:114). betänkandet Samerätt och sameting (SOU 1989:41). Bestämmelser om finns i sametingslagen (1992:1433) och i förordningen (2009:1395) med instruktion för . plenum har också beslutat om reglering av arbetet i sametingsordningen. är enligt 1 kap. 1 § sametingslagen en särskild myndighet med uppgift att främst bevaka frågor som rör samisk kultur i . 1 § sametingsordningen framgår att är ett folkvalt samiskt parlament och att arbetet i plenum regleras av sametings- folkvalda organ är uppbyggt på samma sätt som en folkvald församling, dvs. det består av företrädare för grupper eller partier som fått sina mandat i ett val som är organiserat på samma sätt som riksdags- och kommunalvalen. är organiserat som en vald ledamotsförsamling om 31 För ledamöterna finns ersättare. förordnar regeringen ordförande i . Vidare finns en styrelse och ett antal nämnder, däribland en valnämnd. I 3 kap. sametingslagen finns bestämmelser om val till . Uppgifter vid val till fullgörs även av den centrala valmyndigheten enligt vallagen (2005:837) och av i det län där har sitt säte. I propositionen Om samerna och samisk kultur m.m. (prop. 1992/93:32), som låg till grund för inrättande, uttalades att fick ett drag av kollegial myndighet som exempelvis s.k. nämndmyndigheter eller myndigheter som organiseras som råd med ledamöterna som det egentliga beslutande organet (s. 43). Det framhölls vidare att en församling som inte kunde vara samlad i den omfattning som krävdes för att den skulle kunna handlägga de löpande ärendena. gavs därför en styrelse som skulle sköta den löpande verksamheten (s. 63). Departementschefen uttalade också i lagstiftnings- ärendet att han var medveten om att lösningen var okonventionell när det gäller en statlig myndighet. Den rymdes dock inom de legala ramarna (s. 35). uppgifter anges i 2 kap. 1 § sametingslagen, och styrelsens i 2 kap. 4 §. Det ligger inte några beslutsfunktioner direkt på styrelsen. Styrelse ska bereda, yttra sig, handha, verkställa och fullgöra uppdrag, bl.a. ska den handha den ekonomiska förvaltningen (2 kap. 4 § p. Alltsedan inrättades har det också funnits en kanslichef. Detta framgår av förordningen med instruktion för . Kanslichefens uppgifter framgår av 11–13 §§ i instruktionen, bl.a. ska kanslichefen ansvara för myndighetens verksamhet och se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt.