prop · H503131 · 2018-03-20 00:00:00 — kronor i månadslön och har därmed i marginalskatt. försäkringspremie på 12 000 , betald av arbetsgivaren, får C drygt i ökad skatt . Individ D i tabellen har en kontant bruttolön som är högre än A men får ingen sjukvårdsförsäkring betald av arbetsgivaren. vad den skattskyldige skulle ha fått betala på orten om hon eller han själv hade skaffat sig Det alternativet bedöms emellertid medföra en större administrativ börda för såväl arbetsgivare som . 2017/18:131 betalar i stället sin försäkring själv; årspremien är densamma som för A. Individ A och D har lika hög total bruttolön (dvs. kontant bruttolön plus förmåner). Eftersom D betalar sin försäkring själv, påverkas inte hennes disponibla inkomst av förslaget. Förslaget innebär däremot att A och D kommer att beskattas lika. Med nuvarande regler missgynnas D skattemässigt jämfört med A av att ha kontant bruttolön i stället för att ha anställningsförmån i form av betald sjukvårdsförsäkring. D betalar med nuvarande regler mer i skatt än A. Med förslaget beskattas kontant lön och förmån i form av sjukvårdsförsäkring lika. D påverkas positivt i bemärkelsen att hennes disponibla inkomst ökar relativt A, som har lika hög total bruttolön.14 Effekter för enskilda: fyra typexempel Disponibel inkomst efter försäkringsutgifter Med regler enligt förslag Disponibel inkomst efter försäkringsutgifter Förändring i disponibel inkomst För individer som har sjukvårdsförsäkring och får denna betald av sin arbetsgivare innebär förslaget att den effektiva kostnaden för försäkringen ökar från noll kronor till halva årspremiebeloppet vid en marginalskatt på . För de individer som värderar försäkringen lägre än halva årspremien är det rationellt att avstå försäkringen. De som värderar försäkringen lägst, och därmed skulle komma att avstå försäkringen, är sannolikt de som upplever det som osannolikt att de skulle använda försäkringen. Till denna grupp hör sannolikt yngre och fullt friska individer. , och framför risken att förslaget leder till en situation där arbetstagare tackar nej till sjukvård för att skatteeffekten gör det mer ekonomiskt lönsamt med en sjukskrivning. Den skattemässiga effekten måste dock ställas mot den inkomstmässiga effekten vid sjukskrivning av att såväl sjuklön som sjukpenning utgör av den ordinarie lönen. Vid vårdbehov som är av sådan karaktär att de kan leda till sjukskrivning 14 I räkneexemplet spelar det ingen roll om individ D skaffar sin privata sjukvårdsförsäkring på egen hand eller via ett fackförbund. I båda fallen betalas försäkringspremien med skattade pengar, både före och efter den föreslagna regeländringen. lär det dessutom även i övrigt finnas incitament att söka vård, oavsett om Prop. 2017/18:131 det är fråga om privat bedriven eller offentligt bedriven vård. Individer som avstår försäkringen och som råkar ut för skada eller sjukdom skulle kunna drabbas av sämre hälsa, minskad arbetsförmåga och ökad sjukfrånvaro än om man hade valt att behålla försäkringen. Denna effekt uppstår i den mån privata sjukvårdsförsäkringar möjliggör snabbare tillgång till adekvata vårdinsatser än den tillgång till vård som ges i den reguljära, offentligfinansierade, vården. Hur omfattande denna hälsoeffekt är för individen beror förstås på skadans eller sjukdomens karaktär, men också på omfattningen på försäkringen som individen avstår från och tillgängligheten och kvaliteten på den offentliga vård som står till förfogande för individen. Förmånsbeskattning av privata hälso- och sjukvårdstjänster Förslaget innebär att privat hälso- och sjukvård som den anställde genomgår och som betalas av arbetsgivaren ska förmånsbeskattas. Det är med nuvarande regelverk möjligt att till exempel genomgå en ögonlaseroperation för , låta arbetsgivaren betala för denna och avstå i bruttolön. Den effektiva kostnaden för operationen blir då den uteblivna nettolön som individen hade fått givet i bruttolön. Vid marginalskatt är den effektiva kostnaden därmed och vid marginalskatt . Ju högre marginalskatt individen har, desto större än den procentuella besparingen av en löneväxling av detta slag för privat sjukvård. För den individ som inte har möjlighet att löneväxla på detta sätt är den effektiva kostnaden för operationen lika med priset, dvs. Om denna form av arbetsgivarbetald privat sjukvård förmånsbeskattas blir den effektiva kostnaden lika med priset även vid löneväxling. Därmed försvinner det skattemässiga incitamentet till sådan löneväxling. För individer som efter planerar att genomgå privat sjukvård som finansieras med löneväxling innebär förslaget att den effektiva kostnaden för åtgärden ungefär dubbleras. Detta gäller vid marginalskatt; vid marginalskatt stiger den effektiva kostnaden . Individer som inte avser att genomgå arbetsgivarbetald privat sjukvård påverkas inte av förslaget. Förslaget påverkar de arbetsgivare som betalar privata sjukvårdsförsäkringar och privat hälso- och sjukvård för sina anställda. 15 Vid fullt bruttolöneavdrag innebär denna form av löneväxling en viss besparing för För att göra löneväxlingen kostnadsneutral för arbetsgivaren görs brutto- löneavdrag motsvarande vårdkostnaden dividerat med 1,3142 för att på så vis ta hänsyn till I exemplet med i vårdkostnader ger detta ett bruttolöneavdrag på ca , vilket innebär att den effektiva kostnaden för den anställde endast är ca vid marginalskatt. Om hänsyn tas till både arbetsgivaravgifter och bolagsskatt ska vårdkostnaden divideras med 1,025 för att ge korrekt I räkneexemplet med 30 000 i vårdkostnader innebär detta ett bruttolöneavdrag på ca . 2017/18:131 även komma att beröra försäkringsbolag som erbjuder sjukvårdsförsäkringar och vårdgivare som erbjuder privat hälso- och sjukvård. Förslaget kommer att öka förmånsgivarnas kostnader för de berörda förmånerna då förslaget innebär att förmånsgivarna ska betala arbetsgivaravgifter på förmånernas värde. innebär förslaget att förmånsgivarens kostnader för förmånerna får dras av. För en förmån på innebär förslaget att arbetsgivaravgifterna ökar med . I den mån förmånsgivaren är bolagsskattepliktig, ökar kostnaderna som får dras av med ca för en förmån på , vilket minskar bolagsskatten med . Netto, med ökade arbetsgivaravgifter och minskad bolagsskatt, är effekten av förslaget ca i ökade skatt (per i förmån) för förmånsgivare som betalar bolagsskatt. Förslaget medför således att förmånsgivarnas direkta kostnader för förmånerna ökar med . Förslaget kan även påverka förmånsgivarnas kostnader på andra sätt. För att kompensera förmånstagarna för ökad beskattning, kan man tänka sig att vissa förmånsgivare erbjuder höjd kontantlön. Hur mycket kostnaderna ökar till följd av en sådan kompensation beror på förmånstagarens marginalskatt. Vid en marginalskatt på ökar kostnaderna för förmånsgivaren med drygt 100 respektive av förmånsvärdet om förmånsgivaren bär hela skatteökningen.16 Flera remissinstanser, däribland Svensk Försäkring, och , framhåller att sjukvårdsförsäkringar är vanligast på mindre arbetsplatser samt att små företag är mer känsliga för sjukfrånvaro och därmed i större utsträckning beroende av privata sjukvårdsförsäkringar. Regeringen vill här framhålla att förslaget inte innebär något förbud, eller någon form av begränsning, av rätten att teckna privata sjukvårdsförsäkringar för sina anställda. I den utsträckning små företag och arbetsplatser anser sig ha ett större behov av privata sjukvårdsförsäkringar kan man tänka sig att lönekompensation i något större utsträckning kommer att förekomma på mindre arbetsplatser. Vidare är det troligt att efterfrågan på privata sjukvårdsförsäkringar totalt sett minskar till följd av förslaget. Detta kan påverka premierna för försäkringarna. I den mån de som slutar teckna försäkringarna är de som utnyttjar dem minst kan detta leda till ökade genomsnittskostnader för försäkringbolagen och därmed höjda , i enlighet med vad Svensk Försäkring anfört. Detta kan komma att öka kostnaderna för de förmånsgivare som fortsätter att tillhandahålla förmånen. För de förmånsgivare som slutar tillhandahålla förmånerna kan kostnader komma att öka i den mån de privata sjukvårdsförsäkringarna bidrar till att begränsa sjukfrånvaron bland anställda. Om sjukfrånvaron ökar innebär detta ökade kostnader för sjuklön och produktionsbortfall. Kostnaderna kan också komma att minska i den mån premieinbetalningarna överstiger de eventuellt ökade kostnaderna för sjuklön och produktionsbortfall. 16 För att förmånstagaren ska ha ungefär samma disponibla inkomst efter förslaget måste bruttolönen öka med marginalskatt / (1–marginalskatt) × förmånsvärde. förmånsgivarens kostnader ökar med marginalskatt/(1–marginalskatt) × förmånsvärde × 1,3142 × (1-0,22) om hänsyn tas till arbetsgivaravgifter och bolagskatt. på innebär detta en kostnadsökning på av förmånsvärdet. marginalskatt på blir kostnadsökningen av förmånsvärdet. Förutom de kostnader som diskuteras ovan kan förslaget innebära ökade administrativa kostnader för förmånsgivarna. Storleken på dessa kostnader varierar mellan förmånsgivare beroende på tidsåtgång, kostnad per tidsenhet och vilka administrativa rutiner som behöver utföras. varierar i sin tur med vem som utför de administrativa rutinerna och om det finns rutiner för att hantera förmåner. Att uppskatta dessa faktorer är svårt, men databas , som är en databas för att mäta förändringar i företags administrativa kostnader baserad på den s.k. standardkostnadsmetoden, kan ge viss vägledning. I databasen anges att det tar att beräkna en förmån och att lägga in en annan förmån än bilförmån i lönesystemet. Baserat på dessa tidsangivelser tar det således att hantera en förmån. Om arbetet utförs av en person med i månadslön (avser en ekonomiassistent i privat sektor 2014) kan kostnaden beräknas till per tillfälle en förmån måste beräknas och hanteras. FTF har invänt mot att konsekvensanalysen inte tar hänsyn till den administrativa börda det kommer att innebära för företagen att avgöra hur stor del av en sjukvårdsförsäkring som är en förmån och hur stor del som är ett arbetsgivarintresse. Den administrativa bördan hålls dock nere för förmån av sjukvårdsförsäkring genom att denna värderas till premien för Alternativet att låta förmånen värderas till vad den skatt- skyldige skulle ha fått betala på orten om hon eller han själv hade skaffat sig motsvarande försäkring hade medfört en större administrativ börda. Förutom att påverka förmånsgivarna kan förslaget också påverka de försäkringsbolag som tillhandahåller privata sjukvårdsförsäkringar. med att förslaget ökar förmånsgivarnas och förmånstagarnas kostnader för försäkringarna kan efterfrågan på dessa komma att minska. tänkbart att efterfrågat försäkringsinnehåll kommer att påverkas, t.ex. mot större andel av fortsatt skattebefriad rehabilitering. efterfrågar försäkringarna kan komma att påverkas varvid kostnaderna för försäkringsbolagen kan ändras. Enligt Sagan och (2016) fanns 17 aktörer som sålde privata sjukvårdsförsäkringar i 2013.17 Denna siffra kan ha ändrats något . premieinkomsterna för sjukvårdsförsäkringar betalda av arbetsgivare till Hur dessa inkomster fördelar sig mellan försäk- ringsbolagen är okänt. Baseratpå Svensk Försäkringsbranschstatistik över skadeförsäkringsföretagens premieinkomster för sjuk- och olycksfalls- försäkringar och privata sjukvårdsförsäkringar 2016, bedöms de fem största aktörerna – , , If Skadeförsäkring, Trygg- och – stå för av premieintäkterna från Vid sidan om försäkringsbolagen kan, som bl.a. anfört, de vårdgivare som erbjuder privat hälso- och sjukvård påverkas. Efterfrågan av deras tjänster kan förväntas minska, dels till följd av minskat antal privata sjukvårdsförsäkringar, dels till följda av att förslaget höjer kundens effektiva kostnad för arbetsgivarbetalda privata hälso- och 17 Sagan och (2016), ”Voluntary health insurance in Europe: role and regulation”, Observatory Studies Series 43. European Observatory on och 18 ”Svensk Försäkrings branschstatistik, nr 1/2017 – 4:e kvartalet 2016”. 2017/18:131 sjukvårdstjänster. Det senare innebär vidare att konkurrensförhållanden mellan företag som erbjuder dessa tjänster och andra företag jämnas ut. Antalet vårdföretag som antingen utför vårdtjänster inom ramen för privata sjukvårdsförsäkringar, eller till privatbetalande patienter, är okänt. I branschen som skulle kunna påverkas av förslaget bedöms ca 5 300 företag ingå, baserat på uppgifter ur SCB:s företagsdatabas . Av dessaföretag av företagutananställdaoch av företag med 1–9 anställda. , eller av företagen i branschen, har 50–249 anställda och ytterligare 17 företag har 250 eller fler anställda. Då även arbetsgivarbetald privat hälso- och sjukvård i utlandet, förutom i de fall där insjuknandet sker utomlands, omfattas av förslaget bedöms eventuell påverkan på den internationella konkurrensen som marginell. 6.4 Effekter för sysselsättning och arbetade timmar Som flera remissinstanser, däribland Företagarna, , framför skulle antalet arbetade timmar kunna påverkas om många väljer att avstå sin sjukvårdsförsäkring och det i sin tur leder till längre sjukfrånvaro från arbetet. Förslaget bedöms få som effekt att avstår från eller blir av med sin sjukvårdsförsäkring. Det är okänt i vilken grad privata sjukvårdsförsäkringar begränsar sjukfrånvaron, då oberoende studier saknas på detta område (se avsnitt 6.1). Som tidigare framförts av Svensk Försäkring är det inte osannolikt att en del av de som avslutar sina försäkringar tillhör den grupp som utnyttjar försäkringen minst. Försäkringar kan även i viss mån tänkas styras om till en större andel rehabiliteringsinnehåll, då rehabilitering fortsatt kommer vara skattefri. Sammantaget bedöms effekten på arbetade timmar vara försumbar och förslaget förväntas inte få någon nämnvärd effekt på sysselsättningen, i eller utanför försäkringsbranschen. 6.5Effekter för den ekonomiska jämlikheten och den ekonomiska jämställdheten I samband med remisstidens utgång publicerade Svensk Försäkring rapporten ”Vem har privat sjukvårdsförsäkring i – En deskriptiv analys”. Rapporten har författats av , professor i nationalekonomi vid , och baseras på individdata från försäkringsföretagen som kombinerats med data från SCB. Resultaten visar förekomsten av arbetsgivarbetalda sjukvårdsförsäkringar i olika grupper, bland annat baserat på kön och förvärvsinkomst för . Analysen av förekomsten i olika inkomstgrupper är begränsad till personer i åldrarna 30–med positiva förvärvsinkomster. Resultaten bekräftar i huvudsak de bedömningar somgjordes iden remitterade promemorian och som baserades på ett mer begränsat underlag. Med det underlag som finns tillgängligt kan bedömningarna dock underbyggas bättre och en mer detaljerad bild av konsekvenserna för den ekonomiska jämlikheten och Prop. 2017/18:131 den ekonomiska jämställdheten redovisas. Av de individer som2015 hade en arbetsgivarbetald sjukvårdsförsäkring var män och kvinnor. Könsskillnaderna har i stort sett varit oförändrade sedan 2006.19 Fördelningen innebär att den direkta ekonomiska effekten av reformen berör fler män än kvinnor. För de som berörs bedöms också effekten i absoluta termer vara större för män än för kvinnor till följd av att män i genomsnitt har högre marginalskatt än kvinnor. I relation till den disponibla inkomsten är det möjligt att skillnaden mellan berörda kvinnor och män är begränsad. Men eftersom det är fler män än kvinnor som berörs är regeringens bedömning att den genomsnittliga relativa effekten beräknad för alla män är större än för alla kvinnor. Reformen bedöms därför bidra positivt till den ekonomiska jämställdheten, om än marginellt. Remissinstanserna invänder inte mot regeringens bedömning avseende den direkta ekonomiska effekten för kvinnor i jämförelse med män. Vissa remissinstanser, däribland och , påtalar däremot att det är fler kvinnor än män som använder försäkringarna. Regeringens bedömning är dock att värdet av den obeskattade förmånen motsvaras av försäkringspremien som arbetsgivaren betalar, inte av sannolikheten att försäkringen aktiveras. Beträffande reformens effekter på den ekonomiska jämlikheten kan det först konstateras att de försäkrade i genomsnitt har en högre inkomst än arbetskraften i övrigt.20 Inkomstprofilen för försäkringstagarna visar på en betydligt högre koncentration till den övre delen av fördelningen (se figur 6.1).21 Regeringens bedömning avseende inkomstprofilen bland försäkringstagarna motsäges inte av remissinstanserna. Svensk Försäkring framhåller dock att nära hälften av dem med sjukvårdsförsäkring har inkomster under den nedre brytpunkten för statlig inkomstskatt. Eftersom betydligt mer än hälften av alla personer i åldrarna 30–med positiva förvärvsinkomster har inkomster under brytpunkten bekräftar det dock bara regeringens bedömning att förmånstagarna är överrepresenterade i den övre delen av fördelningen. M. , Vem har privat sjukvårdsförsäkring i – En deskriptiv analys (2017). M. , Vem har privat sjukvårdsförsäkring i – En deskriptiv analys (2017). Ett annat sätt att illustrera inkomstprofilen bland de försäkrade är att se på hur stor andel i varje decilgrupp som har en försäkring. I rapporten redovisas detta inte separat för arbetsgivarförsäkrade utan bara för alla med någon form av sjukvårdsförsäkring. decilgrupp 10 uppgick denna andel 2015 till medan den i mitten av fördelningen, decilgrupp 5, uppgick till . 2017/18:131 Figur 6.1 Andelen med privat sjukvårdsförsäkring respektive arbetsgivarbetald privat sjukvårdsförsäkring inom olika delar av inkomstfördelningen uppdelat på percentiler efter 1 6 11 16 21 26 31 36 41 46 51 56 61 66 71 76 81 86 91 96 Källa: (2017). Anm.: Diagrammet avser personer i åldrarna 30–med positiva förvärvsinkomster. Brytpunkterna är inritade utifrån percentilgränserna. Brytpunkt 1 motsvarar en månadslön på ca och brytpunkt 2 en månadslön på ca . Flera remissinstanser, däribland , och , framhåller vidare att den ekonomiska betydelsen av reformen är större i förhållande till disponibel inkomst för låg- och medelinkomsttagare än för höginkomsttagare. Beaktas enbart de individer som berörs av reformen är den relativa effekten större för de individer som har låga inkomster. Skillnaderna mellan medel- och höginkomsttagare är dock mycket små, vilket beror på att de med högre inkomster har högre marginalskatt. Andelen som berörs ökar dessutom i stort sett kontinuerligt ju högre upp i inkomstfördelningen man kommer, som framhållits ovan. Beaktas effekterna i hela populationen visar det sig därför att den genomsnittliga effekten beräknad som andel av disponibel inkomst ökar tydligt med stigande inkomst.22 Därför bedömer regeringen att reformen har en positiv, om än måttlig, effekt på den ekonomiska jämlikheten. 6.6Effekter för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna Ändringarna i information på webben och i broschyrer kommer enligt att ingå i de uppdateringar som görs till följd av ändringar i lagstiftningen och kommer därför endast att påverka 22 Regeringens bedömning baseras på beräkningar som utgår från resultaten i (2017). Eventuella tillkommande utgifter för Prop. 2017/18:131 ska därför hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. framhåller att de gränsdragningsproblem som kan uppstå till följd av förslaget om slopad skattefrihet för förmån av hälso- och sjukvård kommer att öka belastningen för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Som anges i avsnitt 5.1 måste dock arbetsgivarna skilja på utgifter för företagshälsovård, förebyggande insatser och rehabilitering som får dras av och på utgifter som inte får dras av, t.ex. sådana som avser hälso- och sjukvård. Med hänsyn härtill och med beaktande av förslaget i övrigt bedöms det inte få några effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna. antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100, avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Av riktlinjerna framgår att en viktig princip för skattepolitiken är att regelverket ska vara förenligt med . Förslaget bedöms vara förenligt med det EU-rättsliga regelverket. 7.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Paragrafen innehåller en katalog med definitioner och förklaringar samt hänvisningar till var dessa finns. Ändringen innebär att sjuk- eller olycksfallsförsäkring tecknad i samband med tjänst stryks ur katalogen och är en följd av upphävandet av 10 kap. 7 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Paragrafen reglerar i vilken utsträckning som försäkringsersättningar vid sjukdom eller olycksfall är skattefria. Ändringen innebär att hänvisningen i första stycket till sjuk- eller olycksfallsförsäkringar som tecknats i samband med tjänst utgår. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Paragrafen reglerar beskattningen av återbäringar och andra utbetalningar av överskott av vissa försäkringar. Ändringen innebär att hänvisningen till sjuk- eller olycksfallsförsäkringar som tecknats i samband med tjänst utgår. 2017/18:131 Övervägandena finns i avsnitt 5.3. I paragrafen anges vissa särskilda ersättningar som ska behandlas som inkomst av tjänst. Ändringen innebär att tredje punkten om ersättning på grund av sjuk- eller olycksfallsförsäkringar som tecknats i samband med tjänst utgår. Det medför att tidigare fjärde–sjätte punkterna blir tredje– femte punkterna. I övrigt görs en redaktionell ändring i den tidigare sjätte punkten. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Ändringarna innebär dels att skattefriheten för förmån av hälso- och sjukvård i som inte är offentligt finansierad upphör, dels att det för skattefrihet för förmån av hälso- och sjukvård utomlands och läkemedel vid sådan vård krävs att insjuknande skett i samband med tjänstgöring utomlands. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Paragrafens första stycke reglerar skattefrihet för ett antal angivna kostnadsersättningar och förmåner för statligt anställda som är stationerade utomlands om ersättningarna och förmånerna är föranledda av stationeringen. I en ny sjunde punkt regleras skattefrihet för ersättningar och förmåner som avser hälso- och sjukvård och läkemedel för den anställde och för medföljande familjemedlemmar. Med familjemedlemmar avses make eller motsvarande och barn (jmf prop. 2005/06:19 s. 38). Skattefriheten förutsätter att utlandsstationeringen har påbörjats och, såvitt avser vård av familjemedlemmar, att familjemedlemmarna har följt med till utstationeringsorten. Huruvida vården under utlandsstationeringen erhålls på utstationeringsorten eller t.ex. vid ett tillfälligt besök i påverkar inte frågan om skattefrihet. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Ändringen innebär att hänvisningen i första stycket till sjuk- eller olycks- fallsförsäkringar som tecknats i samband med tjänst utgår. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Ändringarna i första stycket innebär att avdragsförbudet för utgifter för sådan hälso- och sjukvård i som inte är offentligt finansierad och som avser anställda upphör. För enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag kvarstår nuvarande begränsningar i avdragsrätten. Ändringarna i andra stycket innebär att det inte längre krävs att utgifter för hälso- och sjukvård och läkemedel utomlands som avser anställda uppkommit vid insjuknande i samband med tjänstgöring utomlands för att de ska dras av. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Ändringen innebär att en ny sjätte strecksats införs med anledning av de nya reglerna i 17 a och 17 b §§ om värdering av förmån av sjukvårdsförsäkring. Ändringen innebär att nuvarande sjätte strecksatsen blir sjunde strecksatsen. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Paragrafen, som är ny, behandlar värderingen av förmån av sjukvårdsförsäkring. Med sjukvårdsförsäkring avses en försäkring tecknad hos ett försäkringsbolag som täcker kostnaden för olika hälso- och sjukvårdsinsatser. Sådan förmån ska värderas till ett belopp som motsvarar arbetsgivarens kostnad för förmånen. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Paragrafen, som är ny, innebär att om den skattskyldige lämnar ersättning för förmån av sjukvårdsförsäkring ska förmånsvärdet enligt 17 a § minskas med vad han betalat.