prop · H503266 · 2018-06-04 00:00:00 — Likaså bedömer regeringen att företag inte lär behöva vidta några förändringar i sina verksamheter till följd av föreslagen reglering. Den föreslagna regionala fysiska planeringen innehåller möjligheter till samråd för allmänheten. Möjligheten för företag att delta i samråd kring planen för fysisk regional planering bör dock inte innebära att några förändringar i verksamheterna hos företagen. I fråga om regleringen kan komma att påverka konkurrensförhållandena för företagen eller få betydelse och konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, förväntar sig regeringen att en regional fysisk planering genererar vissa indirekta effekter på marknadens funktionssätt. Dessa bedöms dock som små. Ökad planeringsdiskussion med branschen skulle kunna gynna större aktörer som får större inflytande. Paralleller kan dras till samrådsförfarande inför upphandling av kollektivtrafik. En transparent regionplan som är samordnat kan dock skapa ökad förutsägbarhet i investeringsförutsättningarna som mindre aktörer inte har resurser eller kapacitet att hålla sig à jour kring. Mindre företags förbättrade förutsättningar att kunna förstå länens övergripande strukturer och planeringsinriktning bör kunna ha en positiv effekt på deras konkurrenssituation. En ökad långsiktighet och transparens kring den kommunala fysiska planeringen kan allt annat lika minska företagens egna behov av att göra strategiska marknadsanalyser, vilket kan förväntas förbättra konkurrenssituationen för mindre aktörer kring exempelvis markanvisning och göra det relativt sett svårare för större aktörer att utnyttja sin kunskaps- och kapitalmässiga styrkeposition i förhållande till mindre aktörer. Konsekvenserna av en regional fysisk planering genom en förbättrad samhällsplanering förväntas i förlängningen komma enskilda till del, exempelvis i termer av en bättre bostadsförsörjning, möjligheter till förbättrad arbetspendling och starkare lokalt och regionalt näringsliv. Regional fysisk planering bör leda till en ökad publik debatt kring regionens fysiska utveckling, vilket stärker förutsättningarna för allmänheten att delta i olika former av medborgardialog. Förslagen bedöms inte beröra de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Förslagen bedöms inte heller ha någon betydelse för konsekvenserna för brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet. Förslaget om en regional fysisk planering bedöms generera nya arbetstillfällen hos berörda regionala aktörer. Åtgärden bedöms inte få några 2017/18:266 övriga beräkningsbara konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet. Åtgärden bedöms ha en positiv effekt på samhällets bostadsförsörjnings- och bebyggelseplanering, möjligheter till förbättrad arbetspendling och kollektivtrafikförsörjning. Detta skulle kunna få en positiv inverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män. Denna positiva effekt är dock inte möjlig att uppskatta. Förslaget har klimat- och miljöeffekter genom att planering enligt de förslagna bestämmelserna får sådana effekter. Enligt förslaget ska därför bestämmelserna om miljöbedömning i 6 kap. tillämpas vid regional fysisk planering. Hänsyn ska även tas till allmänna intressen enligt 2 kap. PBL och miljökvalitetsnormerna enligt 5 kap. ska följas. samlade ansvar för den regionala fysiska planeringen, den regionala utvecklingsstrategin, länsplanen för regional transportinfrastruktur och den regionala kollektivtrafikförsörjningen medför en samordning av planeringsprocesserna, vilket t.ex. bör leda till en större transporteffektivitet, minskade transportbehov och bidra till bl.a. en energieffektiv kollektivtrafik. På sådant sätt bidrar förslaget om regional fysisk planering till bättre förutsättningar för att klara de nationella miljökvalitetsmålen, framför allt målet Begränsad klimatpåverkan. 11.1Förslaget till lag om ändring i väglagen (1971:948) Ansvar, handräckning och överklagande m.m. 76 § får överklaga beslut enligt denna lag. får överklaga sådana beslut av enligt denna lag som Kommuner, regionala kollektivtrafikmyndigheter enligt lagen (2010:1065) om kollektivtrafik och de landsting som avses i 7 kap. (2010:900) får överklaga beslut. I paragrafen finns bestämmelser om rätt att överklaga. Tredje stycket har ändrats till följd av att ordet regionplaneorgan inte används i nya 7 kap. PBL. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. 11.2Förslaget till lag om upphävande av lagen (1987:147) om regionplanering för kommunerna i Lagen om regionplanering för kommunerna i upphör att gälla vid utgången av 2018. I övergångsbestämmelsen, som förts in till följd av Lagrådets synpunkter, görs det klart att en regionplan som finns vid ikraftträdandet ska anses som en regionplan enligt 7 kap. . Detta följer av punkten 3 i övergångsbestämmelserna till lagen om ändring i (se avsnitt 11.4). Övervägandena finns i avsnitt 6.1 och 9. 11.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg 3 § och kommuner får överklaga beslut. Kommuner, regionala kollektivtrafikmyndigheter enligt lagen (2010:1065) om kollektivtrafik och de landsting som avses i 7 kap. (2010:900) får överklaga beslut. I paragrafen finns bestämmelser om överklagande. Paragrafen har ändrats till följd av att ordet regionplaneorgan inte används i nya 7 kap. PBL. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. 11.4Förslaget till lag om ändring i (2010:900) 1 kap. Syfte, innehåll och definitioner 3 § Lagen innehåller bestämmelser om 1.lagens syfte, innehåll och definitioner (1 kap.), 2.allmänna och enskilda intressen (2 kap.), 3.översiktsplan (3 kap.), 4.reglering med detaljplan och områdesbestämmelser (4 kap.), 5.att ta fram detaljplaner och områdesbestämmelser (5 kap.), 6.genomförandet av detaljplaner (6 kap.), 7.regional fysisk planering (7 kap.), 8.krav på byggnadsverk, byggprodukter, tomter och allmänna platser (8 kap.), 9.bygglov, rivningslov och marklov m.m. (9 kap.), 10.genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder (10 kap.), 11.tillsyn, tillträde, ingripanden och påföljder (11 kap.), 12.byggnadsnämnden (12 kap.), 13.överklagande (13 kap.), 14.skadeersättning och inlösen (14 kap.), 15.domstolsprövning m.m. (15 kap.), och 16.bemyndiganden (16 kap.). I paragrafen, som innehåller en redogörelse för innehållet i , har punkten 7 ändrats till följd av att ett nytt 7 kap. har införts. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. 5 § Av översiktsplanen ska framgå 1.grunddragen i fråga om den avsedda användningen av mark- och vattenområden, 2.kommunens syn på hur den byggda miljön ska användas, utvecklas och bevaras, 3.hur kommunen avser att tillgodose de redovisade riksintressena och följa gällande miljökvalitetsnormer, 4.hur kommunen i den fysiska planeringen avser att ta hänsyn till och samordna översiktsplanen med relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling inom kommunen, 5.hur kommunen avser att tillgodose det långsiktiga behovet av bostäder, 6.sådana områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen som avses i 7 kap. 18 e § första stycket , 7.kommunens syn på risken för skador på den byggda miljön som kan följa av översvämning, ras, skred och erosion som är klimatrelaterade samt på hur sådana risker kan minska eller upphöra, och 8.om översiktsplanen avviker från en regionplan för länet, på vilket sätt den gör det och skälen för avvikelsen. I paragrafen finns bestämmelser om innehållet i en översiktsplan. Paragrafen har tillförts en ny punkt 8 om hur översiktsplanen förhåller sig till regionplanen. Övervägandena finns i avsnitt 6.5. Enligt punkten 8, som är tillämplig om en regionplan har antagits för länet, ska det av översiktsplanen framgå om den avviker från regionplanen, på vilket sätt den gör det och skälen för avvikelsen. I fråga om regionplanens rättsliga verkan, se 7 kap. 5 §. 8 § När kommunen upprättar ett förslag till översiktsplan eller ändring i planen Prop. 2017/18:266 ska kommunen samråda med , och de kommuner som Kommunen ska också ge kommunens medlemmar, de andra myndigheter, sammanslutningar och enskilda i övrigt som har ett väsentligt intresse av förslaget tillfälle att delta i samrådet. Syftet med samrådet är att få fram ett så bra beslutsunderlag som möjligt och att ge möjlighet till insyn och påverkan. Under samrådet ska kommunen redovisa förslagets innebörd, skälen för förslaget, förslagets konsekvenser och det planeringsunderlag som har betydelse från nationell, regional, mellankommunal eller annan synpunkt. I paragrafen finns bestämmelser om det samråd som kommunen ska genomföra i samband med att den upprättar ett förslag till översiktsplan eller ändring i planen. Första stycket har, med anledning av Lagrådets synpunkter, ändrats på så sätt att ordet ersatt den tidigare uppräkningen av regionplaneorgan och kommunala organ i övrigt som har ansvar för regionalt tillväxtarbete och transportinfrastrukturplanering. Vidare har en redaktionell ändring gjorts. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. 14 § Innan utställningen äger rum ska kommunen skicka planförslaget och kungörelsen till , och de kommuner som berörs. I paragrafen ställs krav på att kommunen innan utställningen äger rum skickar planförslaget och kungörelsen till vissa aktörer. Paragrafen har ändrats till följd av ändringen i 8 §, jfr författningskommentaren till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. 22 § När ett beslut att anta eller ändra översiktsplanen har fått laga kraft, ska kommunen utan dröjsmål skicka följande handlingar till , , och de kommuner som berörs: 2.den samrådsredogörelse som avses i 11 §, 3.det granskningsyttrande som avses i 16 §, 4.det utlåtande som avses i 17 §, och 5.ett protokollsutdrag med beslutet. I paragrafen anges de expedieringsåtgärder som kommunen ska vidta efter att ett beslut om översiktsplan har fått laga kraft. Paragrafen har ändrats på motsvarande sätt som 8 §, se vidare författningskommentaren till den paragrafen. Även en språklig ändring har gjorts. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. 5 kap. Att ta fram detaljplaner och områdesbestämmelser 29 § När detaljplanen har antagits ska kommunen skicka ett meddelande om detta till 1.länsstyrelsen och lantmäterimyndigheten, 2.de kommuner som är berörda och till om det i länet ska ske planering enligt 7 kap., och 3.dem som anges i 11 § första stycket 2 och 3 och dem som får överklaga enligt 13 kap. 12 eller 13 § och a) senast har lämnat skriftliga synpunkter som inte blivit tillgodosedda, eller b) har rätt att överklaga beslutet enligt 13 kap. 11 § andra stycket 1. 2017/18:266 Meddelandet ska innehålla ett protokollsutdrag med beslutet och upplysningar om vad den som vill överklaga beslutet måste göra. Kommunen ska till skicka det granskningsutlåtande som avses i 23 § tillsammans med meddelandet om att planen har antagits, om kommunen inte redan har skickat utlåtandet enligt 24 §. I paragrafen finns bl.a. bestämmelser när det gäller meddelande om kommunens beslut att anta detaljplaner. Första stycket punkten 2 har ändrats på så sätt att beslut ska skickas, förutom till kommuner som är berörda, till om det i länet ska ske regional fysisk planering enligt nya 7 kap. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. 1 § Regional fysisk planering ska ske i och i län. ansvarar för denna planering. 1.utreda regionala frågor av betydelse för länets fysiska miljö, 2.upprätta ett förslag till regionplan enligt 2–4 §§ eller förslag till ändring av en sådan plan, 3.anta, pröva aktualiteten hos och vid behov ändra planen, 4.lämna underlag om regionala frågor av betydelse för länets fysiska miljö till , andra berörda landsting och de kommuner, regionala kollektivtrafikmyndigheter och andra myndigheter som berörs, 5.yttra sig över förslag till översiktsplaner inom länet i fråga om hur dessa planer förhåller sig till regionplanen, 6.verka för insatser som kan bidra till att det långsiktiga behovet av bostäder kan tillgodoses, och 7.verka för insatser som kan bidra till att minska länets klimatpåverkan och dess effekter. ska lämna regeringen de uppgifter om den regionala fysiska planeringen som regeringen begär. I paragrafen ställs det krav på regional fysisk planering i och i län. Vidare slås det fast att har ansvaret för sådan planering. Paragrafen ersätter tillsammans med övriga paragrafer i kapitlet tidigare 7 kap. Den har utformats i allt väsentligt i enlighet med Lagrådets synpunkter, bl.a. om att genomgående använda ordet för att ange det organ som ansvarar för planering enligt kapitlet. Övervägandena finns i avsnitt 6.1–6.4. Med fysisk planering avses i första stycket planering av frågor av betydelse för den fysiska miljön, i vilket bl.a. ingår att ange grunddrag för användning av mark- och vattenområden och riktlinjer för lokalisering av bebyggelse och byggnadsverk (se vidare 2 och 3 §§). För att reglerna om fysisk planering ska vara tillämpliga krävs att frågorna angår minst två kommuner. Frågor som endast angår en kommun faller således utanför kapitlets tillämpningsområde. Av bestämmelsen följer vidare att den geografiska avgränsningen av den regionala fysiska planeringen utgörs av länet. Samarbete över länsgränserna eller inom delar av länet kan även bedrivas med stöd av bestämmelser i kommunallagen (2017:725). Av andra meningen följer att ansvarigt organ för regional fysisk planering är i de län som pekas ut i föregående mening. Särskilda bestämmelser om fysisk planering finns i andra författningar, t.ex. väglagen (1971:948) och lagen (1995:1649) om byggande av järnväg. I andra stycket anges uppgifter i sju punkter. Enligt punkten 1 ska utreda regionala frågor av betydelse för länets fysiska miljö. Med regionala frågor avses frågor som angår två eller flera kommuner. Uppgiften kan exempelvis avse att utreda övergripande fysiska strukturer för bebyggelse och tillhörande anläggningar, huvudstråk, städer eller tätorter av särskild regional betydelse (s.k. regionala kärnor), natur- och grönområden, infrastruktur för transporter, energi- och vattenförsörjning, avlopp och strukturer som kan minska klimatpåverkan. Det kan vidare avse strukturer för strandskyddsområden och landsbygdsutveckling i strandskyddsnära lägen. Bebyggelsestrukturer och tillhörande anläggningar kan exempelvis avse områden och byggnader för bostäder, näringsverksamhet, offentlig verksamhet, kulturverksamhet, idrott och friluftsliv (jfr prop. 1985/86:1 s. 669). I fråga om bostäder kan det även avse behovet av bostäder i länet. ska bedöma vilka frågor som bör omfattas. Det kan röra sig om enstaka frågor eller om mer heltäckande frågeställningar. Vilka frågor som omfattas kan variera . Likaså kan de beröra vissa områden i länet mer än andra. Utredningsuppgiften kan bestå i att bevaka och ta fram underlag i sådana frågor, t.ex. prognoser om samhällsutvecklingen i regionen. I punkten 2 anges att ska upprätta ett förslag till regionplan eller förslag till ändring av en sådan plan. Vad som avses med regionplan framgår av 4–6 §§, se författningskommentarerna till dessa bestämmelser. Enligt punkten 3 ska anta, pröva aktualiteten hos och vid behov ändra planen. Bestämmelsen innebär att det ska finnas en aktuell regionplan i de län där regional fysisk planering ska ske, jfr 2 §. I fråga om aktualitetsprövning, se 8 §. Det finns behov att ändra en regionplan om planen inte är aktuell i förhållande till kraven i 4–6 §§. Av punkten 4 följer ett krav på att ska lämna underlag om regionala frågor av betydelse för länets fysiska miljö till , andra berörda landsting och de kommuner och regionala kollektivtrafikmyndigheter och andra myndigheter som berörs. Med uttrycket andra berörda landsting avses inte enbart landsting med ansvar för regional fysisk planering utan även sådana som berörs inom ramen för annat arbete, t.ex. regionalt tillväxtarbete. Med regionala kollektivtrafikmyndigheter avses myndigheter som regleras i lagen (2010:1065) om kollektivtrafik. Sådant underlag kan bestå i analys- och planeringsunderlag som möjliggör samordning mellan län som har eller behöver få funktionella samband men även mellan regional fysisk planering och planering för transportinfrastruktur, regionalt tillväxtarbete, kollektivtrafik och bostadsförsörjning. Vidare kan det bestå i annat som kan underlätta den kommunala översikts- och detaljplaneläggningen samt upprättandet av områdesbestämmelser. Det kan t.ex. vara fråga om befolkningsprognoser, omvärldsanalyser och sådant underlag som avser förutsättningar och strategier för länets transportinfrastruktur och regional tillväxt. Enligt punkten 5 ska yttra sig över förslag till översiktsplaner inom länet i fråga om hur dessa planer förhåller sig till regionplanen. En översiktsplan kan ha genomgått betydande förändringar från samrådsskedet till utställningsskedet och kan därför identifiera nya regionala frågor. 2017/18:266 det även efter samrådet finnas kvar intressekonflikter mellan den regionala och den kommunala nivån. Att kommunen ska ha samrått med följer av 3 kap. 8 §. Hur kommunen ska hantera synpunkter följer av 3 kap. 17 §. Enligt punkten 6 ska verka för insatser som kan bidra till att det långsiktiga behovet av bostäder kan tillgodoses. Sådana insatser kan avse att genomföra konferenser, anordna seminarier och erbjuda ett regionalt forum för frågor kring bostadsförsörjning och fysisk planering. Arbetet ska ta sin utgångspunkt i kommunernas riktlinjer för bostadsförsörjning och översiktsplaner (jfr författningskommentaren till 13 §). uppgift ersätter inte uppgifter när det gäller kommunernas bostadsförsörjning enligt 3 § lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Enligt punkten 7 ska verka för insatser som kan bidra till att minska länets klimatpåverkan och dess effekter. Det kan t.ex. ske genom att skapa förutsättningar för en ökad användning av kollektivtrafik och för planering för cykelstråk genom att peka på strukturella förutsättningar för infrastruktur och bebyggelse. Det kan även handla om att ta tillvara naturliga resurser som sol, vind och vatten. Vidare kan verka för effektiva och strategiska lösningar när det gäller bl.a. transporter och energitillförsel och att minska risken för översvämningar. Enligt tredje stycket kan regeringen begära uppgifter från om den regionala fysiska planeringen. Det kan t.ex. avse uppgifter om statistik eller andra sakförhållanden. 2 § En regionplan ska ange de grunddrag för användningen av mark- och vattenområden och de riktlinjer för lokaliseringen av bebyggelse och byggnadsverk som har betydelse för länet. Planen ska ge vägledning för beslut om översiktsplaner, detaljplaner och områdesbestämmelser. Regionplanen är inte bindande. I paragrafen finns bestämmelser om vad som ska anges i en regionplan och om regionplanens rättsliga verkan. Paragrafen motsvarar delvis tidigare 7 kap. 6 § 1 och 2. Övervägandena finns i avsnitt 6.5. Enligt första stycket ska en regionplan ange de grunddrag för användningen av mark- och vattenområden och de riktlinjer för lokaliseringen av bebyggelse och byggnadsverk som har betydelse för länet. En regionplan ska avse sådant som rör två eller flera kommuner i länet och inte sådant som rör endast en kommun. För exempel på frågor som kan tas upp i en regionplan kan vägledning hämtas från uppgift att utreda regionala frågor av betydelse för den fysiska miljön, se författningskommentaren till 1 § andra stycket 1. Regionplanen ska vidare ge vägledning för beslut om översiktsplaner, detaljplaner och områdesbestämmelser inom länet. Detta kommer bl.a. till uttryck i bestämmelsen i 3 kap. 5 § 8 om hur en översiktsplan förhåller sig till regionplanen. Vidare ska en miljökonsekvensbeskrivning till ett förslag om detaljplan innehålla en sammanfattning av hur planen förhåller sig till bl.a. andra relevanta planer (jfr 4 kap. 34 § PBL och 6 kap. 11 § 1 ). I andra stycket anges att regionplanen inte är bindande. Det innebär att Prop. 2017/18:266 den inte medför vare sig rättigheter eller skyldigheter för myndigheter eller 3 § Av en regionplan ska det framgå 1.hur hänsyn har tagits till allmänna intressen enligt 2 kap., hur riksintressen enligt 3 och 4 kap. har tillgodosetts och på vilket sätt miljökvalitetsnormer enligt 5 kap. har följts, 2.hur hänsyn har tagits till och hur planen har samordnats med den regionala utvecklingsstrategin, länsplanen för regional transportinfrastruktur, trafikförsörjningsprogram och kommunala riktlinjer för bostadsförsörjning samt nationella och andra regionala och kommunala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling i länet, och 3.hur planen är avsedd att genomföras. I fråga om strategisk miljöbedömning gäller 3 kap. 4 § andra och tredje styckena. Vid tillämpningen ska det som sägs där om översiktsplan i stället gälla regionplan och det som sägs om kommunen gälla . granskningsyttrande över planförslaget ska redovisas tillsammans med regionplanen. Om inte har godtagit planen i en viss del, ska det anmärkas i planen. I paragrafen finns bestämmelser om hur hänsyn har tagits i regionplanen till vissa intressen och viss annan regional planering samt om hur regionplanen ska genomföras. Övervägandena finns i avsnitt 6.5. Första stycket innehåller en uppräkning av vad som ska framgå av en regionplan. Av punkten 1 följer att i regionplanen ska ange hur det har tagit hänsyn till allmänna intressen enligt 2 kap. , tillgodosett riksintressen enligt 3 och 4 kap. och på vilket sätt det har följt miljökvalitetsnormer enligt 5 kap. . Bestämmelsen avser sådana intressen och miljökvalitetsnormer som har aktualiserats i arbetet med att ta fram regionplanen. Planen ska ge uttryck för bedömningar och avvägningar i dessa avseenden. Av punkten 2 följer ett krav på att det av en regionplan ska framgå hur hänsyn har tagits till och hur planen har samordnats med den regionala utvecklingsstrategin, länsplanen för regional transportinfrastruktur, trafikförsörjningsprogram och kommunala riktlinjer för bostadsförsörjning. Hur hänsyn tagits till och hur planen har samordnats med nationella och andra regionala och kommunala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling i länet ska också framgå. Regionplanen ska innehålla en redogörelse för hur planen förhåller sig till de nämnda planeringsdokumenten i berörda delar och för hur planen skapar förutsättningar för genomförandet av åtgärder i sådana planeringsdokument eller för på vilket sätt planen anger en annan tänkt utveckling. Enligt punkten 3 ska det framgå hur regionplanen är avsedd att genomföras. Exempelvis kan redovisning ske av åtgärder i förhållande till aktörer som kan bidra till planens genomförande. Bestämmelsen innebär att förutsättningarna för att genomföra en regionplan behöver bedömas i ett tidigt skede i samband med att olika utvecklingsalternativ övervägs. I andra stycket ställs krav på redovisning i regionplanen i fråga om strategisk miljöbedömning och miljökonsekvenser. av denna bestämmelse kan hämtas från författningskommentaren till 3 kap. 2017/18:266 4 § PBL, som gäller motsvarande krav i fråga om översiktsplaner (se prop. 2016/17:200 s. 227). Enligt tredje stycket ska granskningsyttrande över planförslaget redovisas tillsammans med regionplanen. Om inte har godtagit planen i en viss del, ska det anmärkas i planen så att eventuella intresse- och målkonflikter synliggörs inför bl.a. efterföljande översikts- och detaljplanering och upprättande av områdesbestämmelser. Som anmärkning i planen räcker en anteckning om att det föreligger en skiljaktig uppfattning beträffande ett visst område tillsammans med en hänvisning till granskningsyttrandet där synpunkter närmare utvecklas (jfr prop. 1985/86:1 s. 535 f.). 4 § Regionplanen ska utformas så att innebörden och konsekvenserna av den tydligt framgår. I paragrafen ställs ett krav på tydlighet vid utformningen av regionplanen. Paragrafen motsvarar tidigare 7 kap. 7 § och har i fråga om översiktsplan sin motsvarighet i 3 kap. 6 §. Övervägandena finns i avsnitt 6.5.