prop · H503219 · 2018-04-06 00:00:00 — I vissa fall har svenska aktörer (Sida eller sakmyndigheten) tagit ett ansvar för koordinering och samordning, i andra fall har andra givare tagit detta ansvar.105 I har till exempel Sida, tillsammans med , haft det övergripande ansvaret för givarsamordning inom miljösektorn.106 I och där EU är en stor aktör har det ofta varit EU-representationen på plats som ansvarat för givarsamordning.107 I några fall (SCB:s samarbeten i och samt samarbete i ) gjorde Sida bedömningen att det fanns brister i givarkoordineringen, bland annat på grund av bristande kapacitet hos partnermyndigheten. I de fallen spelade sakmyndigheternas utsända i partnerlandet en viktig roll i arbetet med att koordinera och samordna insatsen med andra aktörer.108 De kontextuella förutsättningarna för att samarbetspartnern ska kunna ta ansvar för givarkoordineringen varierar mellan partnerländerna i granskning. I har samordningen mellan givare underlättats av landets tydliga fokus på förberedelserna för ett framtida EU-medlemskap.109 I påverkades partnermyndigheternas förutsättningar och engagemang för givarsamordning av den komplicerade politiska situation som följde efter parlamentsvalet , då landets politiska inriktning genomgick betydande förändringar. Enligt Sida och sakmyndigheterna förbättrades situationen emellertid , när den georgiska regeringen bildade ett antal givarkoordineringsgrupper. Dessa koordineringsgrupper uppges ha varit viktiga för sakmyndigheternas förutsättningar för att samordna sitt arbete med andra givare i under 2014 och 2015.110 105Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna, styrks av insatsdokumentation. 106Svar på frågeformulär från Sida och () samt insatsdokumentation: samarbete i (insatsnummer 55000022). 107Insatsdokumentation: (insatsnummer: 55030025), (insatsnummer: 76003983 och 55030067), Lantmäteriet (insatsnummer: 76003992, 55030214 och 55030068), (insatsnummer: 55030083 och 55110012), SCB (insatsnummer: 55110011), (insatsnummer: 55030033 och 55000016), Kemikalieinspektionen (insatsnummer: 71001882), (insatsnummer: 55000022), (insatsnummer: 5500011), och SCB (insatsnummer: 55020061). 108Svar på frågeformulär från Sida och SCB och , styrks i insatsdokumentation: SCB (insatsnummer: 55030006, 55110011) och SCB (insatsnummer: 511005903, 51110063). 109Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheter i , samt insatsdokumentation: Kemikalieinspektionen (insatsnummer: 71001882), (insatsnummer: 55000022), (insatsnummer: 5500011), och SCB (insatsnummer: 55020061). 110Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna. ”– Aktuell politik”, 2016. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N När det gäller har den politiska situationen varit instabil , med oroligheter i samband med val och flera terrorattentat som skakat landet.111 Den politiska oron i landet har påverkat den politiska viljan för att genomföra förvaltningsreformer, vilket haft en negativ inverkan på partnermyndigheternas förutsättningar för att koordinera givarna. Trots detta har partnermyndigheterna i tagit sig an rollen som givarkoordinator i flera av de granskade samarbetena.112 4.2.2 Samordning mellan sakmyndigheterna och andra givare I samtliga granskade samarbeten har det förekommit någon form av samordning mellan sakmyndigheterna och andra givare. Denna samordning har i de flesta fall inletts med att sakmyndigheten, tillsammans med Sida, gjort en kartläggning över de andra givare som varit involverade i respektive sektor i partnerländerna. Syftet med dessa kartläggningar har varit att minska risken för överlappningar med andra givare, samt att knyta kontakter och på så vis skapa förutsättningar för att synergieffekter ska kunna uppstå mellan olika givares insatser. Det framgår dock inte alltid av den information som har tagit del av om kartläggningen bidrog till att uppfylla dessa syften. Exempelvis förefaller det som att det framför allt är risken för överlappning som undersökts, medan möjligheter till synergier mer sällan verkar ha identifierats.113 111Utrikespolitiska Institutets hemsida. ”– aktuell politik”, 2017. 112Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheter i , samt insatsdokumentation: (insatsnummer: 31100066), (insatsnummer: 31100064 och 51110077), och SCB (insatsnummer: 511005903 och 51110063). 113Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna, styrks av insatsdokumentation, se (insatsnummer: 55030025), (insatsnummer: 76003983 och 55030067), Lantmäteriet (insatsnummer: 76003992, 55030214 och 55030068), (insatsnummer: 55030083 och 55110012), SCB (insatsnummer: 55110011), (insatsnummer: 55030033 och 55000016), Kemikalieinspektionen (insatsnummer: 71001882), (insatsnummer: 55000022), SCB (insatsnummer: 55020061), (insatsnummer: 31100066), (insatsnummer: 31100064 och 51110077), och SCB (insatsnummer: 511005903 och 51110063). R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N Enligt det material som har granskat förefaller Sidas roll i givarsamordningen i respektive partnerland ha varit att bistå sakmyndigheterna i att göra kartläggningar av aktörer och existerande nätverk för givarsamordning. I de fall där sådana nätverk inte funnits har Sida gått in och bistått i givarsamordningen. Även om Sida inte har haft en aktiv roll i samordningen, så har Sida-representanter ofta suttit med som observatörer vid möten med andra givare.114 4.2.3 Samordning sakmyndigheterna emellan Enligt det material som har tagit del av förefaller det generellt vara så att sakmyndigheterna endast samordnat sitt arbete med sakmyndigheter som arbetat i samma eller angränsande sektorer,115 eller där det har funnits gemensamma tematiska intressen.116 Exempelvis har och Kemikalieinspektionen haft kontakt i , men det framgår inte om, och i så fall hur, de har samverkat.117 I flera fall har det också förekommit att sakmyndigheter har anlitat experter från andra sakmyndigheter i sina insatser. Exempelvis har anlitat experter från Livsmedelsverket118, och har anlitat experter från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap.119 För 5 av de 13 samarbetena saknas uppgifter i svaren på frågeformulär om huruvida samordning med andra 114Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna, styrks av insatsdokumentation, se (insatsnummer: 55030025), (insatsnummer: 76003983 och 55030067), Lantmäteriet (insatsnummer: 76003992, 55030214 och 55030068), (insatsnummer: 55030083 och 55110012), SCB (insatsnummer: 55110011), (insatsnummer: 55030033 och 55000016), Kemikalieinspektionen (insatsnummer: 71001882), (insatsnummer: 55000022), (insatsnummer: 5500011), SCB (insatsnummer: 55020061), (insatsnummer: 31100066), (insatsnummer: 31100064 och 51110077), och SCB (insatsnummer: 511005903 och 51110063). 115Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna. 116Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna, styrks av insatsdokumentation, se (insatsnummer: 55030025), (insatsnummer: 76003983 och 55030067), Lantmäteriet (insatsnummer: 76003992, 55030214 och 55030068), (insatsnummer: 55030083 och 55110012), SCB (insatsnummer: 55110011), (insatsnummer: 55030033 och 55000016), Kemikalieinspektionen (insatsnummer: 71001882), (insatsnummer: 55000022), (insatsnummer: 5500011), SCB (insatsnummer: 55020061), (insatsnummer: 31100066), (insatsnummer: 31100064 och 51110077), och SCB (insatsnummer: 511005903 och 51110063). 117Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna samt insatsdokumentation: Kemikalieinspektionen (insatsnummer: 71001882) och (insatsnummer: 55000022). 118Insatsdokumentation: (insatsnummer: 55030033 och 55000016). 119Insatsdokumentation: (insatsnummer: 55000022). 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N sakmyndigheter har förekommit, och i några andra fall är det osäkert hur samordningsarbetet har gått till och hur framgångsrikt det har varit.120 När sakmyndigheterna tillfrågats om huruvida de har samordnat sitt arbete med andra sakmyndigheter, uppger flera av dem att de varit den enda svenska sakmyndigheten på plats i respektive sektor (detta gäller till exempel samarbete i , samarbete i och samarbete i ). Dessa sakmyndigheter nämner däremot inte om det funnits andra sakmyndigheter i partnerlandet som de kunde ha samordnat sitt arbete med.121 I har Sida etablerat funktioner med uppgift att säkerställa en fungerande samverkan med de sakmyndigheter som genomför insatser inom den Sidafinansierade myndighetssamverkan. sköttes uppdraget som Sidas myndighetssamordnare på av en heltidstjänst, och därutöver hade ett trettiotal myndigheter särskilda kontaktpersoner på Sida, s.k. fokalpunkter, som i sin tur samordnades av en myndighetssamordnare.122 För att skapa samstämmighet mellan sakmyndigheterna och öka effektiviteten i myndighetssamverkan har Sida även genom sitt nätverk Sida Partnership Forum123 skapat mötesplatser för nätverksbyggande och erfarenhetsutbyte i . Till exempel har Sida anordnat årliga forum där sakmyndigheterna har haft möjlighet att träffa varandra samt representanter från och Sida. Sakmyndigheterna har gemensamt bildat Nätverk för Lärande (Network for Learning, N4L). Syftet med N4L är att utbyta erfarenheter och identifiera områden där sakmyndigheternas kapacitet och kompetens behöver stärkas när det gäller det internationella utvecklingssamarbetet.124 Genom dessa plattformar har samordning mellan sakmyndigheterna skett även på huvudkontorsnivå i . Utifrån det granskade materialet finner att sakmyndigheterna har skapat förutsättningar för samordning med andra givare. Sida har underlättat samordningen genom att bistå sakmyndigheterna i arbetet med att identifiera 120Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna, samt insatsdokumentation: (insatsnummer55030025), (insatsnummer: 76003983 och 55030067), (insatsnummer: 55030083 och 55110012), (insatsnummer: 31100066), (insatsnummer: 31100064 och 51110077) och (insatsnummer: 55030033 och 55000016). 121Svar på frågeformulär från Sida och sakmyndigheterna. 122Svar på frågeformulär från Sida; se också Sidas hemsida ”Myndigheter i utvecklingssamarbetet”, 2017. ””, 2017. Sidas årsredovisning 2014, 2015, 74. R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N andra givare och aktörer i partnerländerna. Givarsamordningen förefaller framför allt ha handlat om att undvika överlappningar. Detta medför att möjliga synergieffekter kan ha förbisetts och att det därför kan finnas potential att öka effektiviteten i myndighetssamverkan genom förbättrad givarsamordning. Rörande samordningen sakmyndigheterna emellan så förefaller det på huvudkontorsnivå ha skett genom sakmyndigheternas nätverk och de mötestillfällen som Sida har anordnat. När det gäller sakmyndigheternas samordning med varandra i partnerländerna finns det dock förbättringsmöjligheter. Den samordning som har förekommit i partnerländerna har varit med andra sakmyndigheter inom samma sektor. En bredare samordning mellan sakmyndigheter skulle kunna leda till att myndigheterna kan dra nytta av varandras erfarenheter av att ha arbetat med statsförvaltningen i ett visst land. Sakmyndigheterna skulle exempelvis också kunna anordna gemensamma utbildningar och dra nytta av samma administrativa system. Då det framför allt är Sida och sakmyndigheterna som har tillfrågats i granskningen, så gör inte någon bedömning av hur sakmyndigheterna har samordnat sitt arbete med andra givare och med varandra. samlade bedömning handlar istället om de förutsättningar som Sida och sakmyndigheterna har skapat för samordning. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Detta kapitel behandlar revisionsfråga 3: Har prissättningen av insatserna skett i enlighet med gällande regelverk? En myndighet får endast ta ut avgifter för varor och tjänster som den tillhandahåller om det följer av en lag eller förordning eller av ett särskilt beslut av regeringen.125 Statliga myndigheter som bedriver tjänsteexport (exempelvis i form av Sida-finansierad myndighetssamverkan) ska, om inte regeringen har föreskrivit något annat, ta ut avgifter för sina tjänster så att avgifterna täcker verksamhetens kostnader (full kostnadstäckning).126 Kravet på full kostnadstäckning innebär att varje myndighet ska beräkna priset för sina tjänster så att intäkterna täcker samtliga kostnader som direkt eller indirekt härrör från tjänsteexporten.127 Myndigheternas priser ska i så hög utsträckning som möjligt spegla deras verkliga kostnader för att insatserna varken ska ge upphov till överskott eller underskott.128 Vid ett underskott riskerar myndigheten att behöva subventionera tjänsteexporten med delar av anslag som är avsedda för annan verksamhet. Ett överskott innebär att de biståndsinsatser som sakmyndigheten utför blir alltför dyra. 125Se 3 § avgiftsförordningen (1992:191). Enligt 4 § första stycket 10 avgiftsförordningen, får statliga myndigheter under regeringen (med undantag av affärsverken) mot avgift tillhandahålla tjänsteexport om verksamheten är av tillfällig natur eller av mindre omfattning om det är förenligt med myndighetens uppgift enligt lag, instruktion eller annan förordning. De sakmyndigheter som omfattas av denna granskning har samtliga en skrivning om att de får bedriva tjänsteexport enligt sin instruktion. 126Detta framgår av 5 § andra stycket avgiftsförordningen (1992:191). Full kostnadstäckning gäller både tjänsteexport av varaktig karaktär i större omfattning, och tjänsteexport som är av tillfällig natur eller av mindre omfattning. 127Enligt ESV:s föreskrifter till 5 § andra stycket avgiftsförordningen (1992:191) ska avgifterna beräknas så att intäkterna på ett eller täcker samtliga med verksamheten direkt eller indirekt förenade kostnader (ESV Cirkulär 2011:3). Sätt rätt pris!, 2014, 12. Regeringen kan medge undantag från kravet på full kostnadstäckning om den vill ge en myndighet bättre förutsättningar att utöva tjänsteexport. I dessa fall ska regeringen ange hur ett eventuellt underskott ska finansieras, se och . Vägledning för regeringens styrning av statlig tjänsteexport, 2011. R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N Regeringen kan emellertid medge undantag129 från kravet på full kostnadstäckning för att ge en myndighet bättre förutsättningar att delta i institutionellt utvecklingssamarbete. I dessa fall bör regeringen ange hur ett eventuellt underskott ska finansieras.130 När det gäller biståndsfinansierad tjänsteexport utgörs avgifterna av de timpriser som sakmyndigheterna tar ut av Sida. Utöver timpriserna ersätter Sida också kostnader för resor, kommunikation och andra personalrelaterade kostnader, samt uppdragskostnader såsom kostnader för seminarier, studieresor och lokala konsulter.131 Myndigheternas prisnivåer ska fastställas med hjälp av ESV:s kalkylmodell ”sätt rätt pris”.132 ESV har ett generellt ansvar för avgiftsbelagd verksamhet i staten, vilket innebär att alla statliga myndigheter ska rapportera in sin avgiftsbelagda verksamhet till ESV . Statliga myndigheter är också skyldiga att samråda med ESV om de avgifter som de tar ut eller avser att ta ut av företag, hushåll och andra myndigheter.133 ESV kontrollerar i samband med samrådet om myndigheterna har gjort korrekta kalkyler och tagit med relevanta kostnader i sina beräkningar. ESV:s bedömning är dock inte bindande, utan myndigheterna har rätt att fastställa ett avgiftsförslag även om ESV har avstyrkt det.134 ESV får även medge undantag från samrådsskyldigheten.135 När det gäller prissättning inom ramen för den Sida-finansierade myndighetssamverkan ska sakmyndigheterna, utöver samråden med ESV, även samråda med Sida om sin prissättning. 129Inga sådana undantag förekommer i de granskade sakmyndigheternas instruktioner. Se förordningen (2007:1117) med instruktion för , förordningen (2009:947) med instruktion för Kemikalieinspektionen, förordningen (2007:781) med instruktion för , förordningen (2009:946) med instruktion för Lantmäteriet, förordningen (2012:989) med instruktion för , förordningen (1989:773) med instruktion för (), förordningen (2014:1102) med instruktion för , förordningen (2007:762) med instruktion för , förordningen (2009:1464) med instruktion för och förordningen (2007:780) med instruktion för . 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, 65. 131Detta framgår av Sidas allmänna villkor för myndighetssamverkan. som granskas gällde de villkor som beslutades (dnr. 13/000051). Efter den granskade perioden ändrades villkoren 2016–05–02 (dnr. 15/000021). 132Ibid., se också ESV. Sätt rätt pris!, 2014. 133Se 7 § avgiftsförordningen (1992:191). ”Avgiftsbelagd verksamhet”, 2017, samt ESV. Sätt rätt pris!, 2014. 1357 § andra stycket avgiftsförordningen (1992:191). 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N sakmyndigheternas timpriser ska behandlas vid de årliga överläggningarna mellan sakmyndigheten och Sida.136 har även granskat prissättningsprocessen med utgångspunkt i budgetlagens och myndighetsförordningens krav på att statlig verksamhet ska karakteriseras av god hushållning.137 Enligt förarbetena till lagen om statsbudgeten innebär begreppet god hushållning att onödiga utgifter undviks och att verksamheten bedrivs med hög produktivitet.138 När det gäller den Sidafinansierade myndighetssamverkan utgår ifrån att ansvaret för att beakta kraven på god hushållning är delat och åligger både sakmyndigheterna och Sida. menar att sakmyndigheterna har ansvar för att timpriserna, utöver att motsvara kraven på full kostnadstäckning, också ska leva upp till budgetlagens krav på god hushållning. Därutöver har Sida ett ansvar för att iaktta de krav på god hushållning som åligger myndigheten i dess verksamhet, i det här fallet att finansiera tjänsteexport. menar därför att Sida behöver tillse att prissättningen av de insatser man finansierar uppfyller kraven på god hushållning och full kostnadstäckning. Utifrån dessa utgångspunkter har följande delfrågor formulerats, som sammantaget ligger till grund för att behandla revisionsfråga 3: •Ligger sakmyndigheternas timpriser på den nivå som krävs för att nå det ekonomiska målet om full kostnadstäckning? •Har sakmyndigheterna samrått med ESV och Sida i den utsträckning de är ålagda att göra? •Har budgetlagens krav på god hushållning beaktats i prissättningen? 5.2.1 Stora variationer i sakmyndigheternas timpriser granskning visar på stora variationer i de timpriser som de granskade sakmyndigheterna fakturerar Sida. Flera sakmyndigheter har olika prisnivåer beroende på roll och erfarenhet hos den personal som deltar i insatsen. Timpriserna hos de granskade sakmyndigheterna varierar mellan (lägsta timpris139) och (Kemikalieinspektionens högsta timpris). Tabell 2 visar hur relationen mellan sakmyndigheternas timpriser och lönelägen såg ut . 136Detta framgår av Sidas allmänna villkor för myndighetssamverkan. som granskas gällde de villkor som beslutades (dnr. 13/000051). Efter den granskade perioden ändrades villkoren 2016–05–02 (dnr. 15/000021). 1371 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) och 3 § myndighetsförordningen (2007:515). 1995/96:220 Lag om statsbudgeten, bet. 1996/97:KU3, prot. 1996/97:25. 139Detta är det lägsta timpris gentemot Sida som en sakmyndighet uppgett i granskningen. har dock inte haft tillgång till information från om timpriser kopplade till lönenivåer, varför inte ingår i nedanstående tabell och diagram. R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N Tabell 2 Sakmyndigheternas timpriser och lönelägen Genomsnitt (för alla Median (för alla granskade myndigheter per lönenivå) Lägsta (av alla myndigheter per lönenivå) Högsta (av alla myndigheter per lönenivå) Anm. har inte har haft tillgång till information från om lönenivåer kopplade till timpriser. Källa: bearbetning av underlag från granskade sakmyndigheter. Om man istället jämför respektive sakmyndighets genomsnittliga timpris ligger det lägsta snittpriset för en enskild sakmyndighet på () och det högsta på (Kemikalieinspektionen).140 Sakmyndigheterna har olika modeller för att räkna fram sitt timpris, men det består generellt av lönekostnader inklusive sociala avgifter, samt så kallade overheadkostnader. Lönekostnaden utgör en väsentlig andel av timpriset, och löneskillnader mellan sakmyndigheterna skulle därför delvis kunna förklara skillnader i prissättningen. har dock inte sett något tydligt sådant samband vid jämförelse av relationen mellan de granskade sakmyndigheternas arvoden och respektive sakmyndighets löneläge.141 Till exempel har observerat att timpriserna kan skilja sig åt väsentligt mellan två personer med lika hög lön som jobbar på två olika myndigheter. I internationella insatser är det vanligt att en person med högre lön kostar mer än en person med lägre lön på samma myndighet. En sakmyndighet () har dock samma timpris gentemot Sida för all personal. Diagram 2 redovisar hur relationen ser ut mellan sakmyndigheternas timpriser och lönelägen. 140Källa: Svar på frågeformulär från sakmyndigheterna. Där snittpriser inte har uppgetts av sakmyndigheterna har räknat ut ett genomsnitt utifrån de prisnivåer som uppgetts. 141Riksrevisionen har baserat sin jämförelse på uppgifter om timpriser och lönelägen från sakmyndigheterna (utom i de fall där något annat uppges). 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 2 Sakmyndigheternas timpris i relation till löneläge Timpris (SEK) 1500 Lönenivåer (SEK) Anm. har inte har haft tillgång till information från om lönenivåer kopplade till timpriser. Källa: bearbetning av underlag från granskade sakmyndigheter. Utöver lönekostnader utgörs en väsentlig del av timpriset av de overheadkostnader som sakmyndigheterna tar ut. konstaterar att skillnaderna är stora sakmyndigheterna emellan när det gäller den del av timpriset som utgörs av overhead. Den högsta overheadkostnaden bland de granskade sakmyndigheterna är mer än dubbelt så stor som den lägsta (jämfört med ).142 Overheadkostnader innefattar bland annat myndighetsgemensamma kostnader för administration, lokaler och kontorsmateriel. Sakmyndigheterna har dock olika sätt att definiera vad som ingår i dessa kostnader. Till exempel specificerar vissa sakmyndigheter vilka andelar av timpriset som rör myndighetsgemensamma funktioner och vilka som specifikt rör administrationen av sakmyndighetens internationella insatser, medan andra inte gör det. Vissa sakmyndigheter skickar ut så kallade långtidsexperter, det vill säga personal som är stationerad i 142 Svar på frågeformulär från sakmyndigheterna. R I K S R E V I S I O N E N S I D A - F I N A N S I E R A D M Y N D I G H E T S S A M V E R K A N Några av dessa sakmyndigheter drar i overheadberäkningen av en del av priset för gemensamma kostnader som hade belastat ’hemmakontoret’ om personen hade haft sin arbetsplats där.143 Jämförelsen mellan de olika sakmyndigheternas overheadkostnader är dock problematisk. Dels har sakmyndigheterna olika sätt att beräkna dessa kostnader, dels är det sannolikt så att de faktiska overheadkostnaderna också kan skilja sig åt. Exempelvis kan kostnaderna för myndighetsgemensamma funktioner såsom lokaler variera beroende på om en sakmyndighet har sina lokaler i eller i en annan del av landet. Samtliga granskade sakmyndigheter har redovisat de ekonomiska resultaten av sin tjänsteexport för den granskade perioden. bedömer att de har nått det ekonomiska målet om full kostnadstäckning. Som tabell 3 visar redovisar fyra av nio sakmyndigheter att de har nått full kostnadstäckning med ±0, medan fem av nio har redovisat ett underskott och/eller ett överskott.