prop · H503256 · 2018-05-08 00:00:00 — Syftet med ett stort bedömningsutrymme är att hänsyn ska tas till omständigheter i enskilda fall så att besluten överensstämmer med intentionerna i lagstiftningen, att uppskatta det förväntade inkomstbortfallet. Egenföretagares inkomster tenderar att variera mer över konjunkturer eller säsonger, påverkas av olika avdragsmöjligheter och inkomsterna varierar även mycket inom gruppen egenföretagare. Ett stort bedömningsutrymme riskerar att skapa problem i termer av brister i likvärdig regeltillämpning. En likvärdig, tydlig och förutsägbar regeltillämpning är av stor vikt för förtroendet för den allmänna socialförsäkringen och är ett viktigt kriterium för ett socialt hållbart socialförsäkringssystem. Det är en fråga som är speciellt viktig då företagare har ett relativt lågt förtroende för Försäkringskassan.9 Likvärdighet innebär att lika fall ska behandlas lika och att likartade bedömningar ska göras i ärenden med likartade förutsättningar. Utfallet ska inte vara beroende av var den försäkrade bor eller var ärendet har blivit handlagt. Det ska vidare vara tydligt och förutsägbart för individen på vilka grunder besluten är fattade. Ett socialt hållbart socialförsäkringssystem kräver även att förmånerna uppfattas som tillräckliga. Det finns en risk att svårigheten att bestämma föräldrapenningen utgör ett hinder för ambitionen att få ett jämställt nyttjande av föräldraförsäkringen och därmed utgör ett potentiellt hinder för det jämställdhetspolitiska delmålet om ekonomisk jämställdhet.10 Upplevs det som oförutsägbart vilken ersättning föräldrapenningen ger kan det bidra till att fler egenföretagare väljer att inte nyttja föräldraförsäkringen; en grupp som till består av män.11 Överlag nyttjar egenföretagare socialförsäkringarna i lägre utsträckning än anställda och betalar in långt mer än vad de får ut från trygghetssystemen. 12 För föräldraförsäkringen ligger nyttjandegraden på mellan för egenföretagare, vilket kan jämföras med nyttjandegraden för anställda som uppgår till 88 procent.13 En osäker ersättning inom föräldraförsäkringen kan även verka hindrande i ambitionen att uppmuntra kvinnors vilja att starta företag. Socialförsäkringarnas utformning har pekats ut som en bidragande orsak till att kvinnor i högre 2016/17:AU5. 11Information hämtad på SCB:s hemsida , statistik/Artiklar/Sju-av-tio-foretagare-ar-man/. 13Nyttjandegraden är summan av de utbetalda ersättningarna i förhållande till de inbetalda egenavgifterna och arbetsgivaravgifterna. För egenföretagare med eget aktiebolag låg nyttjandegraden på och för personer med inkomst av näringsverksamhet på . Se SOU 2008:89. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utsträckning än män väljer bort egenföretagande, eller lägger ner företaget i samband med barnafödande.14 Sammantaget finns det anledning att granska handläggning av SGI i samband med föräldraledighet utifrån ett egenföretagarperspektiv. Granskningen begränsas till handläggningen av SGI och inkluderar inte regelverket för föräldraförsäkringen. Anledningen är att det har pågått en stor översyn av föräldraförsäkringen, vars slutbetänkande presenterades . 1.2 Frågeställningar och avgränsningar Granskningens syfte är att undersöka om handläggning av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) i samband med uttag av föräldrapenning är förutsägbar och tydlig. Granskningen avgränsas till handläggningen av egenföretagares SGI vid uttag av föräldrapenning. 15 Den myndighet som granskas är Försäkringskassan.16 1.Har handläggarna på rätt förutsättningar för en likvärdig handläggning av SGI för egenföretagare i samband med uttag av föräldrapenning? 2.Är information till egenföretagare tydlig? 3.Finns det brister i förutsägbarheten av vilken ersättning egenföretagare får vid uttag av föräldrapenning? Granskningen fokuserar endast på föräldrapenning som betalas ut i samband med barns födelse och avser inte andra förmåner inom föräldraförsäkringen, som graviditetspenning eller tillfällig föräldrapenning (inklusive de tio s.k. pappadagarna). 15Vi använder i granskningen begreppet egenföretagare vidare än vad som ofta görs i andra sammanhang. Med egenföretagare syftar vi (om inget annat anges) både på egenföretagare som har inkomst av näringsverksamhet och på företagsledare i fåmansbolag, dvs. egenföretagare med eget aktiebolag. Till gruppen egenföretagare med inkomst av näringsverksamhet räknas delägare i handelsbolag eller kommanditbolag och de som har enskild firma. I rapporten kommer vi för enkelhetens skull att hänvisa till den senare gruppen (som omfattas av samma regelverk) som ”egenföretagare med enskild firma” eller ”personer med inkomst av näringsverksamhet”. 16Skatteverkets insatser för att bistå med underlag vid beräkning av SGI ingår inte i granskningen. R I K S R E V I S I O N E N F A S T S T Ä L L A N D E A V F Ö R Ä L D R A P E N N I N G F Ö R E G E N F Ö R E T A G A R E Granskningen utgår från de krav en myndighet har på sig att verka för saklighet och likabehandling.17 Till grund ligger även socialförsäkringsbalken (2010:110), SFB, och dess bestämmelser om föräldrapenning och sjukpenninggrundande inkomst. Sakliga förändringar i SFB har skett i sjuk- och föräldraförsäkringarna för egenföretagare som bl.a. har syftat till att skapa en större tydlighet och förutsägbarhet samt att få till stånd en ökad likabehandling mellan företagare och anställda.18 Av instruktion framgår att myndigheten ska säkra att styrande dokument och rutiner är enkla att följa och förstå för enskilda och företag.19 Det åligger även myndigheten att ge enskilda upplysning, vägledning och råd i den utsträckning som frågans art och individens behov kräver.20 Vidare framgår enligt förvaltningslagen (1986:223) att myndigheter ska uttrycka sig lättbegripligt och att myndigheten ska underlätta för den enskilda att interagera med myndigheten.21 Det framgår även av regleringsbrev att myndigheten ska verka för att dess information (om föräldraförsäkringen) ska bidra till att föräldrarnas kunskap om regelverket ökar.22 1.4 Genomförande och metod Granskningen bygger framför allt på material som har samlats in genom intervjuer samt på analys av registerdata. har analyserat en rad styrdokument såsom lagar, förordningar, regleringsbrev samt vägledningar och andra interna dokument. har också gått igenom ett antal utredningar, forskningsrapporter och annan litteratur på området. Företrädare för och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till rapporten. Professor och docent , båda vid , har varit referenspersoner i granskningen och har lämnat synpunkter på rapportutkastet. Inom ramen för granskningen har intervjuat såväl chefer och medarbetare på som representanter för företagarorganisationer 171 kap. 9 § regeringsformen, RF. 2009/10:120, bet. 2009/10:SfU15, rskr. 2009/10:276. 192 § 2 förordningen (2009:1174) med instruktion för . 204 § förvaltningslagen (1986:223). 217 § förvaltningslagen (1986:223). 22Regleringsbrev för avseende . 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N och egenföretagare som har varit föräldralediga. har intervjuat totalt tio egenföretagare samt åtta representanter från intresseorganisationer. Kontakter med de intervjuade egenföretagarna har framför allt tagits via företagarorganisationerna, som har bistått med kontaktuppgifter. Att kontakterna har gått via företagarorganisationerna har troligen gett en viss skevhet i urvalet, att vi framför allt har träffat egenföretagare som är kritiska. I och med att granskningens ansats är problemorienterad med syftet att identifiera brister och förbättringsområden anser vi att det inte är ett problem. Syftet har varit att få ingående beskrivna synpunkter och att fånga egenföretagares upplevelser av kontakten med och låta reflektera över detta. Vi har träffat såväl egenföretagare med aktiebolag som sådana med enskild firma samt de som har varit s.k. kombinatörer23. Det som har framkommit i intervjuerna med egenföretagare och intresseorganisationer har i stora delar varit samstämmigt och speglar även det som framkommit i tidigare utredningar. Vidare har i många fall bekräftat egenföretagarnas upplevelser. gör därför bedömningen att informationen har varit relevant som avstamp i granskningen. På har framför allt intervjuat handläggare, specialister, verksamhetsutvecklare och chefer på avdelningen för gemensamma försäkringsfrågor och speciellt på enheten för särskilt utredningskrävande ärenden. Intervjuer med handläggare och specialister genomfördes på kontoret i och i . har även intervjuat handläggare och en specialist på avdelningen för barn och familj som arbetar med föräldraförsäkringsförmånen. Syftet med intervjuerna på har varit att granska handläggningsprocessen och styrningen av den, samt förutsättningarna som handläggarna ges. har även intervjuat representanter från omprövningsenheten, kommunikationsavdelningen samt kundtjänsten gentemot företagare. Sammanlagt har intervjuat omkring 25 medarbetare på . Samtliga intervjuer har varit semistrukturerade. I syfte att analysera om det finns brister i förutsägbarheten av vilken ersättning egenföretagare får vid uttag av föräldrapenning har tagit del av statistik över uttagen föräldrapenning (under barnets tre första levnadsår) för barn födda i , 2011 och 2012. Frågan om brister i förutsägbarhet besvaras genom att vi analyserar sambandet mellan fastställd SGI 23Med kombinatör avses personer som försörjer sig genom att kombinera anställning med att driva aktivt eget företag. R I K S R E V I S I O N E N F A S T S T Ä L L A N D E A V F Ö R Ä L D R A P E N N I N G F Ö R E G E N F Ö R E T A G A R E och historisk inkomst, dvs. inkomsten före barnets födelse, för anställda och egenföretagare. har inom ramen för granskningen analyserat statistik från över egenföretagares användning av föräldrapenning. Det finns endast ett fåtal studier över egenföretagares nyttjande av föräldrapenning. Syftet har varit att ge en bild av egenföretagares användning av föräldrapenning, fastställd SGI samt genomsnittliga ersättning i föräldrapenningen. Den deskriptiva statistiken har använts för att ge vägledning i tolkningen av övrig information, inte minst avseende kopplingen mellan ersättningsnivåer och inkomster. Statistiken är hämtad från register STORE. Analysen bygger även på statistik från för sjukförsäkrings- och arbetsmarknadsstudier () samt SCB:s företagsdatabas () för att man ska kunna se föräldrarnas sysselsättning. Statistikunderlaget beskrivs närmre i bilaga 1. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I kapitlet beskrivs i korthet regelverket för föräldrapenningen. Kapitlet innefattar även en beskrivning av den sjukpenninggrundande inkomsten och de skillnader i regelverk som finns mellan anställda och egenföretagare med olika företagsformer. Ett speciellt fokus ligger på de underlag som används i beräkningen av SGI för egenföretagare med enskild firma. Kapitlet avslutas med ett avsnitt om genomförda eller planerade förändringar i regelverket. 2.1 Allmänt om föräldraförmåner När föräldraförsäkringen infördes gav den föräldrarna en möjlighet att vara hemma upp av den tidigare lönen. Föräldrarna fick dela upp ledigheten mellan sig som de själva önskade.24 har ersättningen sänkts i relation till tidigare lön, men försäkringen har blivit mer generös avseende antalet dagar med föräldrapenning och uttaget av föräldradagar har gjorts mer flexibelt. kan föräldrarna vara hemma med föräldrapenning (med ersättning ). Föräldrarna kan vara frånvarande från arbetet betydligt än så eftersom möjligheterna till ett flexibelt uttag av dagarna är stora. Regelverket för föräldrapenningen reglerar föräldrarnas rätt till ersättning, medan själva rätten till ledighet för vård av barn regleras av föräldraledighetslagen (1995:584). Föräldrar har rätt att vara helt lediga från arbetet under barnets första 18 månader, oavsett om de tar ut föräldrapenning eller inte. Efter barnet har fyllt 18 månader har föräldrarna rätt till hel ledighet under förutsättning att de tar ut föräldrapenning. Föräldraledighetslagen möjliggör även en förkortning av arbetstiden , med eller utan föräldrapenning.25 Det innebär att föräldrarna kan vara föräldralediga under en betydligt och under fler dagar än de får ersättning från . Den ekonomiska möjligheten att förlänga föräldraledigheten påverkas även av den föräldralön (se avsnitt 2.2 nedan) som en majoritet av de anställda får från sin arbetsgivare. Hur en förälder har varit föräldraledig med sitt barn kan därmed inte jämställas som hen har tagit ut föräldrapenning. Flera andra förändringar har genomförts i föräldraförsäkringen , bl.a. är reserverade för respektive förälder26, majoriteten av dagarna måste tas ut innan barnets fyraårsdag, och det finns också möjlighet att ta ut 255–7 §§ föräldraledighetslagen (1995:584). 26Under den perioden vi har studerat uttaget var endast reserverade för respektive förälder. R I K S R E V I S I O N E N F A S T S T Ä L L A N D E A V F Ö R Ä L D R A P E N N I N G F Ö R E G E N F Ö R E T A G A R E s.k. dubbeldagar (dagar då föräldrarna kan vara lediga ). En viktig förändring som har skett är en höjning i flera steg av grundnivån i försäkringen ; en första höjning från till per dag 2002 och sedan höjningar i flera omgångar till dagens ersättningsnivå på per dag. Syftet med höjningarna har varit att skydda familjer med svag ekonomi, exempelvis där föräldrarna ännu inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden.27 En analys av uttagsmönstret i samband med höjningarna visar att kvinnor med ersättning på grundnivå ökade sitt uttag av föräldrapenning, men ingen motsvarande ökning fanns bland männen.28 Det stora antalet förändringar på rättsområdet över tiden gör att föräldraförsäkringen kan vara svår att överblicka och ledigheten svår att planera. Regelverket har blivit relativt komplicerat med bl.a. olika regler beroende på vilket år barnet föddes. infördes en begränsning i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn.29 Det har pågått en översyn av föräldraförsäkringen och reglerna för föräldraledighet, där fokus ligger på att komma med förslag som ska bidra till ökad jämställstädhet.30 Utredningens slutbetänkande presenterades . Utöver ersättningen från föräldrapenningen får en majoritet av anställda hos arbetsgivare med kollektivavtal ofta en s.k. föräldralön.31 Föräldralönen kan ge ett betydande tillskott i kassan, även om avtalen skiljer sig åt avseende ersättningens storlek och kvalificeringstider. för många privatanställda tjänstemän innebär att arbetsgivaren betalar ut ett tillägg som tillsammans med föräldrapenningen ger motsvarande av den anställdes lön.32 Inom den statliga sektorn ger avtalet ersättning under och ger tillsammans med föräldrapenningen en ersättning som motsvarar av lönen. Inom det statliga avtalet betalas tillägget ut enbart under de dagar som föräldern tar ut föräldrapenning på grund- eller SGI-nivå.33 2002/03:1, bet. 2002/03:SfU1, rskr. 2002/03:72 och prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:Sfu1, rskr. 2012/13:114. 2016/17:154, bet. 2016/17:SfU23, rskr. 2016/17:283. Se ändring i 12 kap. 12 och 33 §§ samt 45 a § SFB (2010:110). 31ESS 2005 och 2005a. 32Hämtat från , stod/foraldralon-ersattning-fran-din-arbetsgivare-utover-foraldrapenningen. 33Arbetsgivarverket 2017, Om föräldraledighet – en vägledning för statliga arbetsgivare hämtat från , skrifter/skrifter/om-foraldraformaner---en-vagledning-for-statliga-arbetsgivare. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N För egenföretagare finns däremot ingen motsvarande föräldralön, vilket innebär ett större ekonomiskt bortfall vid föräldraledighet, speciellt vid inkomster över taket. Egenföretagandets natur kan även göra det svårt för egenföretagare att vara helt lediga från sin verksamhet, då föräldraförsäkringen enbart kompenserar för förlorad inkomst från eget arbete. Den ger inte företagare ett skydd för den risk en längre tids frånvaro innebär för verksamhetens fortlevnad.34 En högre andel egenföretagare med aktiebolag har inkomster över taket, jämfört med anställda, och får då ett större ekonomiskt bortfall vid föräldraledighet. För egenföretagare med enskild firma är det en betydligt lägre andel som har inkomster över taket på tio prisbasbelopp.35 2.3 Inkomstbortfallsprincipen och ersättningsnivåer Föräldraförsäkringen är en allmän försäkring där ersättningen bygger på inkomstbortfallsprincipen, dvs. föräldrarna kompenseras för förlorad inkomst upp till ett visst tak. Bestämmelserna om ersättningen vid de inkomstrelaterade dagarna finns i socialförsäkringsbalken, som anger att ersättningen uppgår till av den tidigare inkomsten, upp till ett tak motsvarande 10 prisbasbelopp.36 Tre ersättningsnivåer i föräldrapenningen Sjukpenningnivå – är en arbetsbaserad försäkringsförmån och baseras på den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst (77,av tidigare inkomst upp till ett tak på 10 prisbasbelopp) och ges för totalt . För att ersättning på den här nivån ska betalas ut krävs att den försäkrade har arbetat före barnets födelse. Grundnivå – är också en arbetsbaserad försäkringsförmån och betalas ut om den försäkrade har haft låga eller inga inkomster alls och därmed inte får ersättning på sjukpenningnivå. Ersättningen ligger på /dag. Lägstanivå – gäller och ersättningen ligger på /dag (för barn födda eller senare). Ersättning på lägstanivå är en bosättningsbaserad förmån och kräver inte att en sjukpenninggrundande inkomst fastställs. 240-dagars villkoret innebär att individen måste ha arbetat före barnets födelse. Uppfylls inte villkoret betalas med föräldrapenning ut på grundnivå, även om personen har en hög SGI fastställd. Föräldrapenning på grundnivån är då en bosättningsbaserad förmån. Källa: 5 kap. 9 § 1, 6 kap. 6 § 2 , 12 kap. 18-26 §§ och samt 25 kap. SFB (2010:110). 3628 kap. 7 § samt 12 kap. 26 § SFB (2010:110). R I K S R E V I S I O N E N F A S T S T Ä L L A N D E A V F Ö R Ä L D R A P E N N I N G F Ö R E G E N F Ö R E T A G A R E 2.4 Olika regler för anställda och egenföretagare Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) är ett mått på inkomstbortfall och används som grund för att räkna ut ersättningen för arbetsbaserade förmåner. SGI är den inkomst en individ kan antas komma att få för eget arbete framöver. Det finns ett varaktighetskrav på inkomsten – antingen ska arbetet antas vara eller vara återkommande.37 För anställda grundas SGI på individens överenskomna lön före skatt (inkl. obtillägg, övertidsersättning och provision). Skattepliktiga löneförmåner (t.ex. värdet av fri bil), traktamenten eller avgångsvederlag samt ersättningar från trygghetssystemen (t.ex. föräldrapenning) ingår inte i SGI. Inkomst från anställning fastställs till vad som inom benämns SGI-A, och för tillsvidareanställda med månadslön är det i regel inga svårigheter att fastställa SGI. För personer med oregelbundna inkomster från anställning kan det vara mer problematiskt och då kan behöva titta på det historiska inkomstmönstret.38 Det finns regler som skyddar SGI under vissa förutsättningar vid exempelvis studier och arbetslöshet, men huvudregeln är att SGI slutar gälla när en person inte längre har arbetsinkomster. Inom föräldraförsäkringen är bl.a. kvinnans SGI skyddad om hon före barnets födelse går ner i arbetstid tidigast före barnets födelse.39 Inkomsten skyddas även om föräldrarna får barn tätt genom den s.k. snabbhetspremien som infördes . Blir kvinnan gravid och efter det att första barnet föddes påverkas inte ersättningen i föräldrapenningen om en förälder väljer att gå ner i arbetstid efter det första barnet. Det beror på att ersättningen beräknas på inkomsten före ändringen av SGI i de fall den sänks. 3725 kap. 3 § SFB (2010:110). 38Försäkringskassan 2015, samt intervjuer med handläggare vid . 3926 kap. 14 § SFB (2010:110). 4012 kap. 29 § SFB (2010:110). 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N En exakt siffra över antalet egenföretagare i är svårt att få fram, bl.a. beroende på att man kan räkna med både de som har passiv och aktiv näringsverksamhet. I arbetsmarknadsstatistiken räknas som företagare och av dessa är män. En ökande grupp är personer med F/FA-skatt (drygt 900 000 personer). Av dessa har omkring 321 000 personer (FA-skatt), dvs. de har både enskild näringsverksamhet och anställning. Det finns även möjlighet att driva eget företag genom s.k. egenanställningsföretag som i viss mån fungerar som arbetsgivare men där anställningen är knuten till ett specifikt uppdrag. Det finns ett 40-tal egenanställningsföretag med omkring 15 000 anställda. De vanligaste formerna för att bedriva näringsverksamhet är enskild firma, handelsbolag eller aktiebolag. Vilken företagsform man väljer när man startar upp sitt företag påverkar bl.a. ägarens personliga ansvar och beskattning. I en enskild firma har ägaren själv ett personligt ansvar för ingångna avtal och för företagets skulder, men det finns inga kapitalkrav i samband med att företaget startas upp. I enskild näringsverksamhet är det överskottet, vinsten, som beskattas. Hur mycket skatt man betalar påverkas i slutänden av avsättningar till periodiseringsfonder, expansionsfonder osv. Den enskilda näringsidkaren har möjlighet att välja karenstid i sjukförsäkringen (), vilket påverkar vilken egenavgift som ska betalas. För handelsbolag och kommanditbolag är det inte bolaget i sig som beskattas utan delägarna beskattas för sin respektive del av bolagets överskott. Delägare kan ta ut pengar ur sitt bolag, ett så kallat eget uttag. Bolagsmännen i handelsbolag och kommanditbolag har liksom enskilda näringsidkare möjlighet att välja karenstid i sjukförsäkringen och därmed påverka hur stor egenavgift som ska betalas. För aktiebolag finns ett kapitalkrav på för att starta verksamheten, och bolaget beskattas på vinsten som företaget har haft . Som ägare har man inte personligt ansvar på samma sätt som i en enskild firma, utan det är bolaget som ingår avtal och ansvarar för skulderna. Vinsten fördelas till aktieägarna genom utdelning och beskattas då hos aktieägaren som inkomst av kapital. Ägare av fåmansbolag betraktas som arbetstagare och bolaget betalar arbetsgivaravgifter. Vid sjukdom gäller samma karens som för anställda (). Källa: SCB (2017) Statistiska meddelanden AM 11 , ; Wingborg, 2016 Underlagsrapport till analysgruppen Arbetet samt , hämtat . 2.4.1 Egenföretagare med aktiebolag Egenföretagare med eget aktiebolag räknas inom socialförsäkringen som anställda. Den lön en företagare tar ut från sitt aktiebolag ligger till grund för SGI, utdelningar till aktiebolagsdelägare ingår inte. Väljer en aktiebolagsdelägare att ta ut låg eller ingen lön riskerar personen att få väldigt låg ersättning vid föräldraledighet. Kraven på varaktighet eller återkommande inkomster gör att aktiebolagsdelägare som tar ut lägre månadslön över stora delar av året, men en större klumpsumma slutet av året måste kunna visa att det är ett återkommande mönster. Den pensionsgrundande inkomsten (PGI) används ofta för att se hur inkomsterna har utvecklats historiskt. Nystartade aktiebolag där lön R I K S R E V I S I O N E N F A S T S T Ä L L A N D E A V F Ö R Ä L D R A P E N N I N G F Ö R E G E N F Ö R E T A G A R E inte har betalats ut måste kunna visa att företaget har ekonomiska förutsättningar att göra löneutbetalningen framöver.41 2.4.2 Egenföretagare med enskild firma som enskild firma, kommandit- eller handelsbolag beräknas den sjukpenningsgrundade inkomsten utifrån överskottet i näringsverksamheten (se avsnitt 2.4.5 för detaljer). För näringsidkare används den historiska inkomsten för att bedöma den framtida inkomsten och fastställa det som kallas SGI-B. Som huvudregel utgår från som kan ligga till grund för trend- eller genomsnittsberäkningar.